# Euroopa Liidu L 72/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide14. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 72

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide14. märts 2008

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 67 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad: I. kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmete tüübikinnitust; II. kütusena veeldatud naftagaasi kasutamiseks eriseadmetega varustatud sõidukite tüübikinnitust seoses asjaomaste seadmete paigaldamisega | 1 |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 110 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse: I. kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust; II. mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena | 113 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 67 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad: I. kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmete tüübikinnitust; II. kütusena veeldatud naftagaasi kasutamiseks eriseadmetega varustatud sõidukite tüübikinnitust seoses asjaomaste seadmete paigaldamisega

1

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 110 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse: I. kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust; II. mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena

113

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 14.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel omavad õiguslikku toimet ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstid. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 67 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad:

| I. | kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmete tüübikinnitust; |
| --- | --- |

I.

| II. | kütusena veeldatud naftagaasi kasutamiseks eriseadmetega varustatud sõidukite tüübikinnitust seoses asjaomaste seadmete paigaldamisega |
| --- | --- |

II.

Lisand 66: Eeskiri nr 67

01-seeria muudatuste 7. täiendus — jõustumise kuupäev: 2. veebruar 2007

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted ja osade klassifikatsioon |
| --- | --- |

2.

I OSA

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | LPG seadmete eri osi käsitlevad spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

6.

| 7. | LPG seadmete tüübi muudatused ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Puudub) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | LPG seadmete eri osi käsitlevad üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

II OSA

| 14. | Mõisted |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate sõidukite eriseadmete paigaldamise nõuded |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

18.

| 19. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

21.

| 22. | Üleminekusätted LPG seadmete eri osade paigaldamise kohta ja kütusena veeldatud naftagaasi kasutamiseks eriseadmetega varustatud sõiduki tüübikinnituse kohta seoses asjaomaste seadmete paigaldamisega |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

23.

LISAD

| 1. lisa | Sõiduki, mootori ja LPG seadmete põhiomadused |
| --- | --- |

1. lisa

| 2A lisa | LPG seadmete tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2A lisa

| 2B lisa | Teatis, milles käsitletakse LPG seadmete tüübile tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist vastavalt eeskirjale nr 67 |
| --- | --- |

2B lisa

| 2C lisa | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2C lisa

| 2D lisa | Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübile seoses LPG seadmestiku paigaldamisega tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist vastavalt eeskirjale nr 67 |
| --- | --- |

2D lisa

| 3. lisa | LPG mahuti lisaseadmete tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

3. lisa

| 4. lisa | Kütusepumba tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4. lisa

| 5. lisa | LPG filtri tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

5. lisa

| 6. lisa | Rõhuregulaatori ja aurusti tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

6. lisa

| 7. lisa | Sulgklapi, tagasilöögiklapi, gaasitoru kaitseklapi ja hooldusliitmiku tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

7. lisa

| 8. lisa | Ühendustega varustatud painduvate voolikute tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

8. lisa

| 9. lisa | Täiteseadme tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

9. lisa

| 10. lisa | LPG mahutite tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

10. lisa

| 11. lisa | Gaasi sissepritseseadmete või gaasisegistite või -pihustite ja kütusejuhiku tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

11. lisa

| 12. lisa | Gaasi sissepritseseadme(te)ga ühendamata gaasidosaatori tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

12. lisa

| 13. lisa | Rõhu- ja/või temperatuurianduri tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

13. lisa

| 14. lisa | Elektroonilise kontrollploki tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

14. lisa

| 15. lisa | Katsemenetlused |
| --- | --- |

15. lisa

| 16. lisa | M2- ja M3-kategooria sõidukite LPG märgistust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

16. lisa

| 17. lisa | Hooldusliitmiku märgistust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

17. lisa

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse:

| I osa: | kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate M- ja N-kategooria mootorsõidukite (1) eriseadmete tüübikinnituse suhtes; |
| --- | --- |

I osa:

kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate M- ja N-kategooria mootorsõidukite (1) eriseadmete tüübikinnituse suhtes;

| II osa: | kütusena veeldatud naftagaasi kasutamiseks eriseadmetega varustatud M- ja N (1)-kategooria sõiduki tüübikinnituse suhtes seoses asjaomaste seadmete paigaldamisega. |
| --- | --- |

II osa:

kütusena veeldatud naftagaasi kasutamiseks eriseadmetega varustatud M- ja N (1)-kategooria sõiduki tüübikinnituse suhtes seoses asjaomaste seadmete paigaldamisega.

2.   MÕISTED JA OSADE KLASSIFIKATSIOON

Sõidukites kasutatavad LPG osad klassifitseeritakse maksimaalse töörõhu ja funktsiooni järgi, nagu näidatud joonisel 1.

| Klass 1 | Kõrge rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad vedelat LPGd aururõhul või kõrgendatud aururõhul kuni 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| Klass 2 | Madala rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad aurustatud LPGd atmosfäärirõhust vähem kui 450 kPa ja rohkem kui 20 kPa kõrgemal maksimaalsel töörõhul. |
| Klass 2A | Madala rõhuga osad piiratud rõhuvahemikus — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad aurustatud LPGd atmosfäärirõhust vähem kui 120 kPa ja rohkem kui 20 kPa kõrgemal maksimaalsel töörõhul. |
| Klass 3 | Sulgklapid ja kaitseklapid vedelfaasis töötades. |

Klass 1

Kõrge rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad vedelat LPGd aururõhul või kõrgendatud aururõhul kuni 3 000 kPa.

Klass 2

Madala rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad aurustatud LPGd atmosfäärirõhust vähem kui 450 kPa ja rohkem kui 20 kPa kõrgemal maksimaalsel töörõhul.

Klass 2A

Madala rõhuga osad piiratud rõhuvahemikus — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad aurustatud LPGd atmosfäärirõhust vähem kui 120 kPa ja rohkem kui 20 kPa kõrgemal maksimaalsel töörõhul.

Klass 3

Sulgklapid ja kaitseklapid vedelfaasis töötades.

Käesolev eeskiri ei käsitle LPG osi, mis on projekteeritud atmosfäärirõhust vähem kui 20 kPa kõrgema maksimaalse töörõhu jaoks.

Osa võib koosneda mitmest koostisosast, mis kuuluvad vastavalt maksimaalsele töörõhule ja funktsioonile eri klassidesse.

Joonis 1

Klassifitseerimine maksimaalse töörõhu ja funktsiooni järgi

Image

„Rõhk” — atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk, kui ei ole teisiti nimetatud.

2.1.1.   „Tarnerõhk” — väljareguleeritud rõhk ühtlasel gaasitemperatuuril 15 °C.

2.1.2.   „Katserõhk” — rõhk, milleni asjaomane osa viiakse tüübikinnituskatse käigus.

2.1.3.   „Lubatud rõhk” — maksimaalne rõhk, mille jaoks asjaomane osa on projekteeritud ja mille alusel määratakse kindlaks osa tugevus.

2.1.4.   „Töörõhk” — rõhk normaalsetel töötingimustel.

2.1.5.   „Maksimaalne töörõhk” — töö käigus osale avalduv maksimaalne rõhk.

2.1.6.   „Klassifikatsioonirõhk” — maksimaalne lubatud töörõhk vastavalt osa klassifikatsioonile.

2.2.   „Eriseadmed” — järgmised seadmed:

| a) | mahuti, |
| --- | --- |

a)

mahuti,

| b) | mahutile kinnitatud lisaseadmed, |
| --- | --- |

b)

mahutile kinnitatud lisaseadmed,

| c) | aurusti/rõhuregulaator, |
| --- | --- |

c)

aurusti/rõhuregulaator,

| d) | sulgklapp, |
| --- | --- |

d)

sulgklapp,

| e) | gaasi sissepritseseade või pihusti või gaasisegisti, |
| --- | --- |

e)

gaasi sissepritseseade või pihusti või gaasisegisti,

| f) | gaasidosaator eraldi või gaasi sissepritseseadmega ühendatult, |
| --- | --- |

f)

gaasidosaator eraldi või gaasi sissepritseseadmega ühendatult,

| g) | painduvad voolikud, |
| --- | --- |

g)

painduvad voolikud,

| h) | täiteseade, |
| --- | --- |

h)

täiteseade,

| i) | tagasilöögiklapp, |
| --- | --- |

i)

tagasilöögiklapp,

| j) | gaasitoru kaitseklapp, |
| --- | --- |

j)

gaasitoru kaitseklapp,

| k) | filter, |
| --- | --- |

k)

filter,

| l) | rõhu- või temperatuuriandur, |
| --- | --- |

l)

rõhu- või temperatuuriandur,

| m) | kütusepump, |
| --- | --- |

m)

kütusepump,

| n) | hooldusliitmik, |
| --- | --- |

n)

hooldusliitmik,

| o) | elektrooniline kontrollplokk, |
| --- | --- |

o)

elektrooniline kontrollplokk,

| p) | kütusejuhik, |
| --- | --- |

p)

kütusejuhik,

| q) | rõhuvabastusseade. |
| --- | --- |

q)

rõhuvabastusseade.

„Mahuti” — veeldatud naftagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum.

2.3.1.   Mahuti võib olla:

| i) | silinderkere, kahe ovaloidse või elliptilise kumerpõhjalise otsa ning vajalike avadega standardballoon; |
| --- | --- |

i)

silinderkere, kahe ovaloidse või elliptilise kumerpõhjalise otsa ning vajalike avadega standardballoon;

| ii) | erimahuti: muud kui standardballoonid. Suurusomadused on esitatud 10. lisa 5. liites. |
| --- | --- |

ii)

erimahuti: muud kui standardballoonid. Suurusomadused on esitatud 10. lisa 5. liites.

2.3.2.   „Täiskomposiitmahuti” — üksnes komposiitmaterjalidest valmistatud ning mittemetalse vooderdisega mahuti.

2.3.3.   „Mahutite partii” — maksimaalselt 200 sama tüüpi mahutit, mis on järjestikku toodetud samal tootmisliinil.

2.4.   „Mahuti tüüp” — mahutid, mis ei erine üksteisest järgmiste 10. lisas nimetatud omaduste poolest:

| a) | kaubanimi (-nimed) või kaubamärk (-märgid), |
| --- | --- |

a)

kaubanimi (-nimed) või kaubamärk (-märgid),

| b) | kuju (silinder, erikuju), |
| --- | --- |

b)

kuju (silinder, erikuju),

| c) | avad (lisaseadmete plaat/metallvõru), |
| --- | --- |

c)

avad (lisaseadmete plaat/metallvõru),

| d) | materjal, |
| --- | --- |

d)

materjal,

| e) | keevitusprotsess (metallmahutite puhul), |
| --- | --- |

e)

keevitusprotsess (metallmahutite puhul),

| f) | termotöötlus (metallmahutite puhul), |
| --- | --- |

f)

termotöötlus (metallmahutite puhul),

| g) | tootmisliin, |
| --- | --- |

g)

tootmisliin,

| h) | seina nimipaksus, |
| --- | --- |

h)

seina nimipaksus,

| i) | läbimõõt, |
| --- | --- |

i)

läbimõõt,

| j) | kõrgus (erimahutite puhul). |
| --- | --- |

j)

kõrgus (erimahutite puhul).

„Mahutile kinnitatud lisaseadmed” — järgmised seadmed, mis võivad olla kas eraldi või ühendatud:

| a) | mahuti täitumise kontrollventiil (80 %), |
| --- | --- |

a)

mahuti täitumise kontrollventiil (80 %),

| b) | tasemeindikaator, |
| --- | --- |

b)

tasemeindikaator,

| c) | kaitseklapp, |
| --- | --- |

c)

kaitseklapp,

| d) | kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga, |
| --- | --- |

d)

kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga,

| e) | kütusepump, |
| --- | --- |

e)

kütusepump,

| f) | multiklapp, |
| --- | --- |

f)

multiklapp,

| g) | gaasikindel kaitsekest, |
| --- | --- |

g)

gaasikindel kaitsekest,

| h) | elektrijuhtmete läbiviik |
| --- | --- |

h)

elektrijuhtmete läbiviik

| i) | tagasilöögiklapp, |
| --- | --- |

i)

tagasilöögiklapp,

| j) | rõhuvabastusseade. |
| --- | --- |

j)

rõhuvabastusseade.

2.5.1.   „Mahuti täitumise kontrollventiil (80 %)” — seade, mis piirab mahuti täitumist 80 %-ni mahutavusest.

2.5.2.   „Tasemeindikaator” — mahutis oleva vedeliku taseme kontrollimise seade.

„Kaitseklapp (suruklapp)” — seade, mis piirab rõhu suurenemist mahutis.

2.5.3.1.   „Rõhuvabastusseade” — seade, mille eesmärk on kaitsta mahutit tulekahju korral lõhkemise eest, lastes mahutis olevat LPGd välja.

2.5.4.   „Kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga” — seade, mis võimaldab alustada ja peatada LPG etteandmist aurustile/rõhuregulaatorile; kaugjuhitav tähendab, et hooldusklappi juhitakse elektroonilise juhtseadme abil; kui sõiduki mootor ei tööta, on klapp suletud; ülevooluklapp on seade, mis piirab LPG voolu.

2.5.5.   „Kütusepump” — seade, mis alustab vedela LPG etteandmist mootorile, suurendades kütusepumba etteanderõhuga mahuti rõhku.

2.5.6.   „Multiklapp” — punktides 2.5.1–2.5.3 ja 2.5.8 mainitud kõikidest või mõnedest lisaseadmetest koosnev seade.

2.5.7.   „Gaasikindel kaitsekest” — seade, mis kaitseb lisaseadmeid ja suunab mis tahes lekke sõidukist välja.

2.5.8.   Elektrijuhtmete läbiviik (kütusepump/ajamid/kütusetasemeandur).

2.5.9.   „Tagasilöögiklapp” — seade, mis võimaldab vedela LPG voolu ühes suunas ja takistab selle voolu vastassuunas.

2.6.   „Aurusti” — seade, mis aurustab LPG vedelast gaasilisse olekusse.

2.7.   „Rõhuregulaator” — seade, mis alandab ja reguleerib veeldatud naftagaasi rõhku.

2.8.   „Sulgklapp” — LPG voolu peatav seade.

2.9.   „Gaasitoru kaitseklapp” — seade, mis takistab rõhu suurenemist torudes üle eelnevalt kindlaksmääratud taseme.

2.10.   „Gaasi sissepritseseade või pihusti või gaasisegisti” — seade, mis võimaldab vedela või aurustatud LPG sisestamist mootorisse.

2.11.   „Gaasidosaator” — seade, mis mõõdab ja/või jaotab gaasi voolu mootorisse ning mis võib olla ühendatud gaasi sissepritseseadmega või eraldi.

2.12.   „Elektrooniline kontrollplokk” — seade, mis kontrollib mootori LPG tarvet ja avariist või mootori seiskumisest tingitud kütusetoru purunemise korral sulgeb automaatselt LPG seadmestiku sulgklappide toite.

2.13.   „Rõhu- või temperatuuriandur” — seade, mis mõõdab rõhku või temperatuuri.

2.14.   „LPG filter” — LPGd filtreeriv seade; filtrit saab teiste osadega integreerida.

2.15.   „Painduvad voolikud” — voolikud, mis edastavad LPGd kas vedelas või aurustatud olekus erinevatel rõhkudel ühest punktist teise.

2.16.   „Täiteseade” — seade, mis võimaldab mahutit täita; täiteseade võib olla integreeritud mahuti täitumise kontrollventiiliga (80 %) või olla sõidukist väljaspool asuv kaugtäiteseade.

2.17.   „Hooldusliitmik” — kütusemahuti ja mootori vahelise kütusetorustiku liitmik. Kui ainuküttega sõidukil lõpeb kütus, võib mootorit käitada hooldusliitmikuga ühendatava kütusemahuti abil.

2.18.   „Kütusejuhik” — kütuse sissepritseseadet ühendav toru või torustik.

2.19.   „Veeldatud naftafaas (LPG)” — toode, mis põhiliselt koosneb järgmistest süsivesinikest: propaan, propeen (propüleen), tavaline butaan, isobutaan, isobutüleen, buteen (butüleen) ja etaan.

Euroopa standardis EN 589:1993 on sätestatud nõuded ja katsemeetodid Euroopa Standardikomitee (CEN) liikmesriikides turustatava ja tarnitava, mootorsõidukites kasutatava LPG kohta.

I OSA

KÜTUSENA VEELDATUD NAFTAGAASI KASUTAVATE MOOTORSÕIDUKITE ERISEADMETE TÜÜBIKINNITUS

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Eriseadmete tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

3.2.1.   eriseadmete tüübi üksikasjalik kirjeldus (nagu sätestatud 1. lisas),

3.2.2.   eriseadmete piisavalt üksikasjalik ja sobivas mõõtkavas joonis,

3.2.3.   käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud spetsifikatsioonidele vastavuse kinnitus.

3.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse nõudmisel tuleb esitada eriseadmete näidised.

Nõudmise korral tuleb esitada täiendavad näidised.

4.   MÄRGISTUS

4.1.   Kõikidel tüübikinnituse saamiseks esitatud osadel peab olema tootja kaubanimi või -märk ja tüüp, mittemetallist osade puhul ka tootmiskuu ja -aasta; kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu.

4.2.   Kõikidel seadmetel peab olema piisavalt ruumi tüübikinnitusmärgi, sealhulgas osa klassifikatsiooni (vt 2A lisa) jaoks; see koht on näidatud punktis 3.2.2 osutatud joonistel.

4.3.   Iga mahuti külge peab olema keevitatud andmesilt järgmiste selgesti loetavate ja kustumatute andmetega:

| a) | seerianumber; |
| --- | --- |

a)

seerianumber;

| b) | mahutavus (liitrites); |
| --- | --- |

b)

mahutavus (liitrites);

| c) | märge „LPG”; |
| --- | --- |

c)

märge „LPG”;

| d) | katserõhk [kPa]; |
| --- | --- |

d)

katserõhk [kPa];

| e) | kiri „Maksimaalne lubatud täituvus: 80 %”; |
| --- | --- |

e)

kiri „Maksimaalne lubatud täituvus: 80 %”;

| f) | tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 99/01); |
| --- | --- |

f)

tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 99/01);

| g) | punkti 5.4 kohane tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- |

g)

punkti 5.4 kohane tüübikinnitusmärk;

| h) | märge „SISALDAB PUMPA” ja pumpa identifitseeriv märgistus, kui mahutile on paigaldatud pump. |
| --- | --- |

h)

märge „SISALDAB PUMPA” ja pumpa identifitseeriv märgistus, kui mahutile on paigaldatud pump.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmete näidised vastavad käesoleva eeskirja punktide 6.1–6.13 nõuetele, antakse asjaomastele seadmetele tüübikinnitus.

5.2.   Igale kinnituse saanud seadmetüübile antakse tüübikinnitusnumber. Esimesed kaks numbrit (praegu 01 vastavalt 13. novembril 1999 jõustunud muudatuste seeriale 01) tähistavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajaks eeskirja tehtud kõige hilisemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele seadmetüübile.

5.3.   Teade LPG seadmete tüübile või osale käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2B lisas esitatud vormi. Kui teade käsitleb mahutit, lisatakse 2B lisa 1. liide.

Igale seadmele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud seadmetüübile, tuleb lisaks punktides 4.1 ja 4.3. kirjeldatud märkidele kinnitada punktis 4.2 kirjeldatud nähtavale kohale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

5.4.1.   ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riiki tähistav number (2);

5.4.2.   punktiga 5.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber. Osa tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad käesoleva eeskirja viimaste muudatuste seeriat ning järgnevad numbrikombinatsiooni kohad näitavad asjaomasele tüübikinnitustunnistusele kantud numbrit (vt punkt 5.2 ja 2B lisa).

5.5.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.6.   Käesoleva eeskirja 2A lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis.

6.   LPG SEADMETE ERI OSI KÄSITLEVAD SPETSIFIKATSIOONID

6.1.   Üldsätted

Kütusena LPGd kasutavate sõidukite eriseadmed peavad toimima nõuetekohaselt ja ohutult.

Seadmete materjalid, mis puutuvad kokku LPGga, peavad sobima LPGga kasutamiseks.

Seadmete koostisosi, mille nõuetekohast ja ohutut toimimist võivad mõjutada LPG, kõrge rõhk või vibratsioon, tuleb katsetada käesoleva eeskirja lisades kirjeldatud viisidel. Eriti peab olema tagatud punktide 6.2–6.13 nõuete täitmine.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saavate LPG seadmete paigaldus peab vastama elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 10 muudatuste seerias 02, või samaväärsetele nõuetele.

6.2.   Mahuteid käsitlevad sätted

LPG mahutitele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 10. lisa sätetele.

6.3.   Mahutile kinnitatud lisaseadmeid käsitlevad sätted

Mahutil peavad olema järgmised lisaseadmed, mis võivad olla kas eraldi või ühendatud (multiklapp või -klapid):

6.3.1.1.   mahuti täitumise kontrollventiil (80 %),

6.3.1.2.   tasemeindikaator,

6.3.1.3.   kaitseklapp (suruklapp),

6.3.1.4.   kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga.

6.3.2.   Vajadusel võib mahutil olla gaasikindel kaitsekest.

6.3.3.   Mahuti võib ajamite/LPG kütusepumba tarbeks olla varustatud elektrijuhtmete läbiviiguga.

6.3.4.   Mahuti sisse võib olla paigaldatud LPG kütusepump.

6.3.5.   Mahutil võib olla tagasilöögiklapp.

6.3.6.   Mahutil peab olema rõhuvabastusseade. Rõhuvabastusseadmena kinnitatakse järgmised seadmed või funktsioonid:

| a) | (temperatuuritundlik) sulav kork (kaitse) või |
| --- | --- |

a)

(temperatuuritundlik) sulav kork (kaitse) või

| b) | punktile 6.15.8.3 vastav kaitseklapp või |
| --- | --- |

b)

punktile 6.15.8.3 vastav kaitseklapp või

| c) | nimetatud kaks seadet omavahel ühendatult, või |
| --- | --- |

c)

nimetatud kaks seadet omavahel ühendatult, või

| d) | muu samaväärne tehniline lahendus, mis tagab sama tulemuse. |
| --- | --- |

d)

muu samaväärne tehniline lahendus, mis tagab sama tulemuse.

6.3.7.   Punktides 6.3.1–6.3.6 nimetatud lisaseadmetele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja järgmistele sätetele:

| — | punktides 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.6 nimetatud lisaseadmete puhul käesoleva eeskirja 3. lisa; |
| --- | --- |

—

punktides 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.6 nimetatud lisaseadmete puhul käesoleva eeskirja 3. lisa;

| — | punktis 6.3.4 nimetatud lisaseadmete puhul käesoleva eeskirja 4. lisa; |
| --- | --- |

—

punktis 6.3.4 nimetatud lisaseadmete puhul käesoleva eeskirja 4. lisa;

| — | punktis 6.3.5 nimetatud lisaseadmete puhul käesoleva eeskirja 7. lisa. |
| --- | --- |

—

punktis 6.3.5 nimetatud lisaseadmete puhul käesoleva eeskirja 7. lisa.

6.4.–6.14.   Teiste osadega seotud sätted

Tabelis 1 nimetatud muudele osadele antakse tüübikinnitus vastavalt tabelis märgitud lisade sätetele.

Tabel 1

| Punkt | Osa | Lisa |
| --- | --- | --- |
| 6.4. | Kütusepump | 4 |
| 6.5. | Aurusti (3)

  rõhuregulaator (3) | 6 |
| 6.6. | Sulgklapid
  Tagasilöögiklapid
  Gaasitoru kaitseklapid
  Hooldusliitmikud | 7 |
| 6.7. | Painduvad voolikud | 8 |
| 6.8. | Täiteseade | 9 |
| 6.9. | Gaasi sissepritseseadmed/gaasisegisti (5)

  või
  pihustid | 11 |
| 6.10. | Gaasidosaatorid (4) | 12 |
| 6.11. | Rõhuandurid
  Temperatuuriandurid | 13 |
| 6.12. | Elektrooniline kontrollplokk | 14 |
| 6.13. | LPG filtrid | 5 |
| 6.14. | Rõhuvabastusseade | 3 |

Punkt

Osa

Lisa

6.4.

Kütusepump

4

6.5.

Aurusti (3)

rõhuregulaator (3)

6

6.6.

Sulgklapid

Tagasilöögiklapid

Gaasitoru kaitseklapid

Hooldusliitmikud

7

6.7.

Painduvad voolikud

8

6.8.

Täiteseade

9

6.9.

Gaasi sissepritseseadmed/gaasisegisti (5)

või

pihustid

11

6.10.

Gaasidosaatorid (4)

12

6.11.

Rõhuandurid

Temperatuuriandurid

13

6.12.

Elektrooniline kontrollplokk

14

6.13.

LPG filtrid

5

6.14.

Rõhuvabastusseade

3

6.15.   Osade üldised projekteerimiseeskirjad

Mahuti täitumise kontrollventiili (80 %) käsitlevad sätted

6.15.1.1.   Mahuti täitumise kontrollventiili (80 %) sulguri ja ujuki vaheline ühendus ei tohi tavalistes kasutustingimustes deformeeruda.

6.15.1.2.   Kui mahuti täitumise kontrollventiilil (80 %) on ujuk, peab ujuk vastu pidama välisrõhule 4 500 kPa.

6.15.1.3.   Sulgur, millega on varustatud seade, mis piirab 80 %-ni (+0/-5 %) sellise mahuti täitumist, mille jaoks mahuti täitumise kontrollventiil (80 %) on projekteeritud, peab vastu pidama rõhule 6 750 kPa. Suletud asendis ei tohi täitmiskiirus 700 kPa rõhuvahe juures ületada 500 cm3 minutis. Ventiili tuleb testida kõikidel mahutitel, millele see paigaldatakse, või tootja peab arvutuste abil tõendama, mis tüüpi mahutitele ventiil sobib.

6.15.1.4.   Kui mahuti täitumise kontrollventiil (80 %) ujukit ei sisalda, peab täitmise jätkamine pärast ventiili sulgemist muutuma võimatuks, kui täitmiskiirus ületab 500 cm3 minutis.

6.15.1.5.   Seadmel peab olema püsimärgistus, mis näitab mahuti tüüpi, mille jaoks ventiil on projekteeritud, läbimõõtu ja nurka ning, kui see on asjakohane, paigalduskohta.

Et vältida osa purunemisel elektrisädemeid purunemispinnal, peavad LPGga kokkupuutuvad elektriseadmed vastama järgmistele tingimustele:

| i) | seadmed peavad olema isoleeritud nii, et vool ei läbiks LPGga kokkupuutuvaid osi; |
| --- | --- |

i)

seadmed peavad olema isoleeritud nii, et vool ei läbiks LPGga kokkupuutuvaid osi;

| ii) | seadme elektrisüsteem peab olema isoleeritud:






  — | kerest, |
| --- | --- | --- |

ii)

seadme elektrisüsteem peab olema isoleeritud:

—

kerest,

| — | kütusepumba mahutist. |
| --- | --- |

—

kütusepumba mahutist.

Isolatsioonitakistus peab olema > 10 MΩ.

6.15.2.1.   Pagasiruumis ja sõitjateruumis olevad elektriühendused peavad vastama standardi IEC 529 isolatsiooniklassile IP 40.

6.15.2.2.   Kõik muud elektriühendused peavad vastama standardi IEC 529 isolatsiooniklassile IP 54.

6.15.2.3.   Isoleeritud ja kindla elektriühenduse tagamiseks peavad elektrijuhtmete läbiviigud (kütusepump/ajamid/kütusetasemeandur) olema õhutiheda liitega.

Elektritoitel/välisel (hüdraulilise, pneumaatilise energia) toitel aktiveeritavaid klappe käsitlevad erisätted

6.15.3.1.   Elektri-/välistoitel aktiveeritavad klapid (nt mahuti täitumise kontrollventiil (80 %), hooldusklapp, sulgklapid, tagasilöögiklapid, gaasitoru kaitseklapp, hooldusliitmik) peavad toite väljalülitamisel olema suletud asendis.

6.15.3.2.   Elektroonilise kontrollploki rikke või toitekatkestuse korral peab kütusepumba toide välja lülituma.

Soojuskandja (sobivuse ja rõhuga seotud nõuded)

6.15.4.1.   Seadme materjalid, mis puutuvad töötamise ajal kokku seadme soojuskandjaga, peavad kõnealuse vedelikuga sobima ning olema projekteeritud nii, et need peavad vastu soojuskandja rõhule 200 kPa. Materjal peab vastama 15. lisa punktis 17 sätestatud nõuetele.

6.15.4.2.   Aurusti/rõhuregulaatori soojuskandjat sisaldav kamber peab olema lekkekindel rõhul 200 kPa.

6.15.5.   Kõrge ja madala rõhuga koostisosast koosnev osa peab olema projekteeritud nii, et takistada rõhu tõusu madala rõhuga koostisosas üle 2,25-kordse maksimaalse lubatud rõhu, mille juures seda on katsetatud. Paagi survega otse ühendatud osad peavad olema projekteeritud klassifikatsioonirõhule 3 000 kPa. Tuulutamine mootoriruumi ega sõidukist välja ei ole lubatud.

Gaasivoolu takistamist käsitlevad erisätted

6.15.6.1.   Pump peab olema projekteeritud nii, et väljundsurve ei ületa mitte kunagi 3 000 kPa, nt kui torustik ummistub või sulgklapp ei avane. See võib toimuda pumba väljalülitamise või mahutisse ümbersuunamise teel.

6.15.6.2.   Rõhuregulaator/aurusti peab olema projekteeritud nii, et kui LPGd suunatakse regulaatorisse/aurustisse rõhu all ≤ 4 500 kPa ja regulaator ei tööta, on gaasivool takistatud.

6.15.7.   Gaasitoru kaitseklappi käsitlevad sätted

6.15.7.1.   Gaasitoru kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see avaneb rõhul 3 200 ± 100 kPa.

6.15.7.2.   Gaasitoru kaitseklapil ei tohi tekkida siseleket rõhul kuni 3 000 kPa.

Kaitseklappi (suruklappi) käsitlevad sätted

6.15.8.1.   Kaitseklapp peab olema paigaldatud mahuti sisse või mahuti peale piirkonda, kus kütus on gaasilises olekus.

6.15.8.2.   Kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see avaneb rõhul 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3.   Kaitseklapi vooluhulk, mis määratakse kindlaks suruõhu abil tavalisest töörõhust 20 % kõrgemal rõhul, peab olema vähemalt

Q ≥ 10,66 · A0,82

kus:

| Q | = | vooluhulk m3/min standardtingimustel (absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C) |
| --- | --- | --- |
| A | = | mahuti välispind, m2. |

Q

=

vooluhulk m3/min standardtingimustel (absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C)

A

=

mahuti välispind, m2.

Voolukatse tulemused tuleb korrigeerida standardtingimustele:

absoluutrõhule 100 kPa ja temperatuurile 15 °C.

Kui kaitseklappi käsitletakse rõhuvabastusseadmena, peab vooluhulk standardtingimustel olema vähemalt 17,7 m3/min.

6.15.8.4.   Kaitseklapil ei tohi tekkida siseleket rõhul kuni 2 600 kPa.

6.15.8.5.   Rõhuvabastusseade (kaitse) peab olema projekteeritud nii, et see avaneb temperatuuril 120 ± 10 °C.

6.15.8.6.   Rõhuvabastusseade (kaitse) peab olema projekteeritud nii, et avatuna on tema vooluhulk:

Q ≥ 2,73 · A

kus:

| Q | = | õhuvool m3/min standardtingimustel (absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C) |
| --- | --- | --- |
| A | = | mahuti välispind, m2. |

Q

=

õhuvool m3/min standardtingimustel (absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C)

A

=

mahuti välispind, m2.

Voolukatse tuleb teha sissevoolu absoluutsel õhurõhul 200 kPa ja temperatuuril 15 °C.

Voolukatse tulemused tuleb korrigeerida standardtingimustele:

absoluutsele õhurõhule 100 kPa ja temperatuurile 15 °C.

6.15.8.7.   Rõhuvabastusseade paigaldatakse mahuti piirkonda, kus kütus on gaasilises olekus.

6.15.8.8.   Rõhuvabastusseade paigaldatakse mahutile nii, et see võimaldab väljalaset gaasikindlasse kaitsekesta juhul, kui gaasikindel kaitsekest on ette nähtud.

6.15.8.9.   Rõhuvabastusseadet (kaitset) katsetatakse vastavalt 3. lisa punkti 7 sätetele.

6.15.9.   Kütusepumba energia hajumine

Minimaalse kütusetaseme juures, mil mootor veel töötab, ei tohi kütusepumba (-pumpade) tekitatud soojus põhjustada kaitseklapi avanemist.

Täiteseadet käsitlevad sätted

6.15.10.1.   Täiteseadmel peab olema vähemalt üks pehme pesaga tagasilöögiklapp ning täiteseade peab olema projekteeritud nii, et seda ei ole võimalik demonteerida.

6.15.10.2.   Täiteseade peab olema kaitstud saastumise eest.

6.15.10.3.   Täiteseadme ühenduskoha ehitus ja mõõtmed peavad vastama 9. lisas esitatud joonistele.

Joonisel 5 näidatud täiteseadet kasutatakse üksnes M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-kategooria mootorsõidukitel maksimaalse registrimassiga > 3 500 kg (6).

6.15.10.4.   Joonisel 4 näidatud täiteseadet võib samuti kasutada M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-kategooria mootorsõidukitel maksimaalse registrimassiga > 3 500 kg (6).

6.15.10.5.   Väline täiteseade ühendatakse mahutiga vooliku või toru abil.

Kergesõidukite Euro-täiteseadet (9. lisa joonis 3) käsitlevad erisätted

6.15.10.6.1.   Eesmise tihenduspinna ja tagasilöögiklapi esikülje vaheline tühimaht ei tohi ületada 0,1 cm3.

6.15.10.6.2.   Ühendust läbiv vool 30 kPa suuruse rõhuerinevuse puhul peab veega katsetamisel olema vähemalt 60 liitrit minutis.

Raskeveokite Euro-täiteseadet (9. lisa joonis 5) käsitlevad erisätted

6.15.10.7.1.   Eesmise tihenduspinna ja tagasilöögiklapi esikülje vaheline tühimaht ei tohi ületada 0,5 cm3.

6.15.10.7.2.   Täiteseadet läbiv vool 50 kPa suuruse rõhuerinevuse puhul, kui tagasilöögiklapp on mehaaniliselt avatud, peab veega katsetamisel olema vähemalt 200 liitrit minutis.

6.15.10.7.3.   Euro-täiteseade peab vastama 9. lisa punktis 7.4 kirjeldatud löögikatse nõuetele.

Tasemeindikaatorit käsitlevad sätted

6.15.11.1.   Mahutis oleva vedeliku taset kontrolliv seade peab olema kaudset tüüpi (näiteks magnetiline), paiknedes mahuti sise- ja väliskülje vahel. Kui mahutis oleva vedeliku taset kontrolliv seade on otsest tüüpi, peaksid elektriühendused standardi IEC EN 60529:1997–06 kohaselt vastama IP 54 spetsifikatsioonile.

6.15.11.2.   Kui mahuti tasemeindikaatoril on ujuk, peab ujuk vastu pidama välisrõhule 3 000 kPa.

Mahuti gaasikindlat kaitsekesta käsitlevad sätted

6.15.12.1.   Gaasikindla kaitsekesta väljalaskeava vaba koguläbimõõt peab olema vähemalt 450 mm2.

6.15.12.2.   Gaasikindel kaitsekest peab olema lekkekindel rõhul 10 kPa, kui ava(d) on suletud ja maksimaalne lubatud auruleke on 100 m3 tunnis, ning ilma püsiva deformatsioonita.

6.15.12.3.   Gaasikindel kaitsekest peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu rõhule 50 kPa.

Kaugjuhitavat hooldusklappi koos ülevooluklapiga käsitlevad sätted

Hooldusklappi käsitlevad sätted

6.15.13.1.1.   Kui hooldusklapp on ühendatud LPG kütusepumbaga, peab LPG mahuti andmesilt või multiklapp, kui see on olemas, kandma märget „SISALDAB PUMPA” ja pumpa identifitseerivat tähist. LPG mahuti sees paiknevad elektriühendused peavad vastama standardi IEC 529 isolatsiooniklassile IP 40.

6.15.13.1.2.   Hooldusklapp peab avatud ja suletud asendis vastu pidama rõhule 6 750 kPa.

6.15.13.1.3.   Hooldusklapp ei tohi suletud asendis võimaldada voolusuunalist siseleket. Tagasivoolu suunas on leke lubatud.

Ülevooluklappi käsitlevad sätted

6.15.13.2.1.   Ülevooluklapp peab olema paigaldatud mahuti sisse.

6.15.13.2.2.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud möödavooluklapiga, et võimaldada rõhkude võrdsustumist.

6.15.13.2.3.   Ülevooluklapp peab 90 kPA suuruse rõhuerinevuse korral voolu katkestama. Selle rõhuerinevuse juures ei tohi vool ületada 8 000 cm3/min.

6.15.13.2.4.   Kui ülevooluklapp on suletud asendis, ei tohi möödavooluklappi läbiv vool 700 kPa rõhuerinevuse juures ületada 500 cm3/min.

7.   LPG SEADMETE TÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast muudatusest LPG seadmete tüübis tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. See asutus võib:

7.1.1.   võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et seadmed vastavad endiselt nõuetele, või

7.1.2.   kaaluda osalise või täieliku uue katsetamise vajadust.

7.2.   Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 sätestatud korras.

7.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

8.   (Puudub)

9.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimine peab olema kooskõlas kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätestatud menetlusega ning vastama järgmistele nõuetele.

9.1.   Kõik käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud seadmed peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid punktis 6 sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

9.2.   Punkti 9.1 nõuete täitmise tõendamiseks viiakse läbi asjakohane tootmise kontroll.

9.3.   Täita tuleb käesoleva eeskirja 8., 10. ja 15. lisas sätestatud tootmise vastavuskontrolli miinimumnõuded.

9.4.   Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisasutustes kasutatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Selliseid kontrolle tuleks tavapäraselt teha üks kord aastas.

9.5.   Lisaks sellele katsetatakse iga mahutit vastavalt käesoleva eeskirja 10. lisa punkti 2.3 nõuetele vähemalt 3 000 kPa suuruse rõhu juures.

9.6.   Iga voolikukoostu, millele käesoleva eeskirja punktiga 2 ettenähtud klassifikatsiooni järgi avaldatakse kõrget rõhku (klass 1), tuleb poole minuti jooksul gaasiga katsetada 3 000 kPa suuruse rõhu juures.

9.7.   Keevitatud mahutite puhul tuleb igast kahesajast mahutist üht ja ülejäänutest üht mahutit katsetada radiograafiliselt vastavalt 10. lisa punktile 2.4.1.

9.8.   Tootmise ajal tuleb igast kahesajast mahutist üht ning ülejäänutest üht mahutit katsetada mehaaniliselt vastavalt 10. lisa punktile 2.1.2.

10.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt seadmetele antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 9 nõudeid ei täideta.

10.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab oma eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2B lisas esitatud teatise vormi.

11.   LPG SEADMETE ERI OSI KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED

11.1.   Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda Euroopa Majanduskomisjoni (ECE) tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

11.2.   Kolm kuud pärast 01-seeria muudatuste ametlikku jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ECE tüübikinnituse vaid juhul, kui kinnitatav osa tüüp vastab käesolevale 01-seeria muudatusi sisaldavale eeskirjale.

11.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei või keelduda tüübikinnituse andmisest osa tüübile, mis on saanud kinnituse käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste alusel.

11.4.   Kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei või ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest osa tüübile, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja algversiooni alusel.

11.5.   Kaheteistkümne kuu möödumisel 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda sellise osa tüübi müügist, mis ei vasta eeskirja 01-seeria muudatuste nõuetele, välja arvatud juhul, kui osa on ette nähtud asendusena paigaldamiseks kasutuses olevatele sõidukitele.

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud seadmetüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate saamisel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2B lisas esitatud teatise vormi.

13.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teatis teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

II OSA

KÜTUSENA VEELDATUD NAFTAGAASI KASUTAMISEKS ERISEADMETEGA VARUSTATUD SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS SEOSES ASJAOMASTE SEADMETE PAIGALDAMISEGA

14.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

14.1.1.   „Sõiduki tüübikinnitus” — sõidukitüübi kinnitus seoses eriseadmete paigaldamisega veeldatud naftagaasi kasutamiseks sõiduki kütusena.

„Sõidukitüüp” — sõiduk või sõidukitüüpkond, millele on paigaldatud eriseadmed LPG kasutamiseks kütusena ning mis ei erine üksteisest järgmiste omaduste poolest:

14.1.2.1.   tootja;

14.1.2.2.   tootja määratud tüübimärgistus;

disainilahenduse ja konstruktsiooni põhiomadused;

14.1.2.3.1.   šassii ja põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused);

14.1.2.3.2.   LPG seadmete paigaldus (ilmselged ja põhimõttelised erinevused).

15.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

15.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses eriseadmete paigaldamisega LPG kasutamiseks kütusena esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

15.2.   Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud asjakohaseid üksikasju.

15.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistustele tuleb esitada kinnitatava tüübi näidissõiduk.

16.   TÜÜBIKINNITUS

16.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk on varustatud kõigi kütusena LPG kasutamiseks vajalike eriseadmetega ning vastab punkti 17 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

16.2.   Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud.

16.3.   Teade LPGd kasutavale sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud vormi.

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb punktis 16.3 nimetatud tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavale ja kergesti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

16.4.1.   ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riiki tähistav number (7);

16.4.2.   punktiga 16.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

16.5.   Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, ei pea punktiga 16.4.1 ettenähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad sümbolid kõigi eeskirjade kohta, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, vertikaalsete tulpadena punktiga 16.4.1 ettenähtud sümbolist paremale.

16.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

16.7.   Tüübikinnitusmärk kinnitatakse sõiduki andmesildi lähedale või selle peale.

16.8.   Käesoleva eeskirja 2C lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised.

17.   KÜTUSENA VEELDATUD NAFTAGAASI KASUTAVATE SÕIDUKITE ERISEADMETE PAIGALDAMISE NÕUDED

17.1.   Üldnõuded

17.1.1.   Sõidukile paigaldatud LPG seadmed peavad töötama nii, et ei oleks ületatud maksimaalne töörõhk, mille jaoks seadmed on projekteeritud ja kinnitatud.

17.1.2.   Kõik seadmestiku koostisosad eraldi peavad olema saanud käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnituse.

17.1.3.   Seadmestikus kasutatavad materjalid peavad sobima LPGga kasutamiseks.

17.1.4.   Kõik seadmestiku koostisosad peavad olema korralikult kinnitatud.

17.1.5.   LPG seadmestikus ei tohi esineda lekkeid.

17.1.6.   LPG seadmestik tuleb paigaldada selliselt, et see oleks parimal võimalikul moel kaitstud vigastuste, näiteks liikuvatest sõidukiosadest, kokkupõrkest, kruusast, peale- või mahalaadimisest või koorma paigalt liikumisest tulenevate vigastuste eest.

LPG seadmestikuga ei tohi olla ühenduses muid seadmeid peale nende, mida on sõiduki mootori nõuetekohaseks toimimiseks rangelt vaja.

17.1.7.1.   Ilma et see piiraks punkti 17.1.7 sätete kohaldamist, võib maksimaalse registrimassiga > 3 500 kg M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-kategooria sõidukitele sõitjateruumi kütmiseks paigaldada LPG seadmestikuga ühendatud küttesüsteemi.

17.1.7.2.   Punktis 17.1.7.1 nimetatud küttesüsteemi lubatakse juhul, kui tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste arvates on küttesüsteem piisavalt kaitstud ega mõjuta LPG seadmestiku tavapärast nõuetekohast toimimist.

17.1.7.3.   Ilma et see piiraks punkti 17.1.7 sätete kohaldamist, võib tagavarasüsteemita ainukütusega sõiduki LPG süsteemile paigaldada hooldusliitmiku.

17.1.7.4.   Punktis 17.1.7.3 nimetatud hooldusliitmikku lubatakse juhul, kui tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste arvates on hooldusliitmik piisavalt kaitstud ega mõjuta LPG seadmestiku tavapärast nõuetekohast toimimist. Hooldusliitmik tuleb ühendada eraldi gaasikindla tagasilöögiklapiga nii, et käitada on võimalik üksnes mootorit.

17.1.7.5.   Ainukütusega sõidukitel, mis on varustatud hooldusliitmikuga, peab hooldusliitmiku läheduses olema 17. lisas kirjeldatud kleebis.

LPG küttel töötavate M2- ja M3-kategooria sõidukite tähistamine

17.1.8.1.   M2- ja M3-kategooria sõidukitel peab olema 16. lisas kirjeldatud andmesilt.

17.1.8.2.   Andmesilt paigaldatakse M2- või M3-kategooria sõiduki ette ja taha ning parempoolse rooliga sõidukite vasakpoolsete uste ja vasakpoolse rooliga sõidukite parempoolsete uste välisküljele.

17.2.   Täiendavad nõuded

17.2.1.   Ükski LPG seadmestiku osa, sh nende osade kaitsematerjal, ei tohi sõidukist välja ulatuda, v.a täiteseade, juhul kui see ei ulatu kerepaneeli tingjoonest välja üle 10 mm.

17.2.2.   Kui LPG mahuti välja arvata, ei tohi ükski LPG seadmestiku osa, sealhulgas nende osade kaitsematerjal, ulatuda allapoole sõiduki alumist serva, välja arvatud juhul, kui sõiduki mõni muu osa paikneb 150 mm raadiuses allpool.

17.2.3.   Ükski LPG seadmestiku osa ei tohi asuda summutile või sarnasele soojaallikale lähemal kui 100 mm, välja arvatud juhul, kui sellised osad on kuumuse vastu piisavalt kaitstud.

17.3.   LPG seadmestik

17.3.1.   LPG seadmestik peab sisaldama vähemalt järgmisi osi:

17.3.1.1.   kütusemahuti;

17.3.1.2.   mahuti täitumise kontrollventiil (80 %);

17.3.1.3.   tasemeindikaator;

17.3.1.4.   kaitseklapp;

17.3.1.5.   kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga;

17.3.1.6.   rõhuregulaator ja aurusti, mis võivad olla ühendatud;

17.3.1.7.   kaugjuhitav sulgklapp;

17.3.1.8.   täiteseade;

17.3.1.9.   gaasitorud ja -voolikud;

17.3.1.10.   LPG seadmestiku osade vahelised gaasiühendused;

17.3.1.11.   pihusti või gaasi sissepritseseade või gaasisegisti;

17.3.1.12.   elektrooniline kontrollplokk;

17.3.1.13.   rõhuvabastusseade (kaitse).

17.3.2.   Seadmestikku võib kuuluda ka järgmisi osi:

17.3.2.1.   gaasikindel kaitsekest, mis katab kütusemahutile kinnitatud lisaseadmeid;

17.3.2.2.   tagasilöögiklapp;

17.3.2.3.   gaasitoru kaitseklapp;

17.3.2.4.   gaasidosaator;

17.3.2.5.   LPG filter;

17.3.2.6.   rõhu- või temperatuuriandur,

17.3.2.7.   LPG kütusepump;

17.3.2.8.   mahutiga seotud elektrijuhtmete läbiviik (ajamid/kütusepump/kütusetasemeandur);

17.3.2.9.   hooldusliitmik (üksnes tagavarasüsteemita ainukütusega sõidukid);

17.3.2.10.   kütusevalikusüsteem ja elektrisüsteem;

17.3.2.11.   kütusejuhik.

17.3.3.   Punktides 17.3.1.2–17.3.1.5 osutatud mahuti lisaseadmed võivad olla omavahel ühendatud.

17.3.4.   Punktis 17.3.1.7 osutatud kaugjuhitav sulgklapp võib olla ühendatud rõhuregulaatori/aurustiga.

17.3.5.   LPG seadmestiku sellesse ossa, kus rõhk on alla 20 kPa, võib paigaldada mootori tõhusaks tööks vajalikke täiendavaid osi.

17.4.   Kütusemahuti paigaldus

17.4.1.   Kütusemahuti peab olema püsivalt sõidukile paigaldatud ega tohi asuda mootoriruumis.

17.4.2.   Kütusemahuti tuleb paigaldada õigesse asendisse, järgides mahuti tootja juhiseid.

17.4.3.   Kütusemahuti peab olema paigaldatud nii, et ei oleks kahe metallosa kontakti, välja arvatud mahuti alalistes kinnituskohtades.

17.4.4.   Kütusemahutil peavad sõiduki külge kinnitamiseks olema alalised kinnituskohad või see tuleb sõidukile kinnitada mahutiraami ja mahutirihmade abil.

Sõiduki kasutusvalmis asendis peab mahuti olema vähemalt 200 mm teepinnast kõrgemal.

17.4.5.1.   Punkti 17.4.5 nõue ei ole siduv, kui mahuti on eest ja külgedelt piisavalt kaitstud ning ükski mahuti osa ei asu sellest kaitsest madalamal.

17.4.6.   Kütusemahuti(d) peab/peavad olema paigaldatud ja kinnitatud nii, et täis mahuti(te)ga oleks võimalik (ilma vigastuste tekkimiseta) taluda järgmisi kiirendusi:

M1- ja N1-kategooria sõidukid:

| a) | 20 g sõidusuunas; |
| --- | --- |

a)

20 g sõidusuunas;

| b) | 8 g horisontaalselt sõidusuunaga risti; |
| --- | --- |

b)

8 g horisontaalselt sõidusuunaga risti;

M2- ja N2-kategooria sõidukid:

| a) | 10 g sõidusuunas; |
| --- | --- |

a)

10 g sõidusuunas;

| b) | 5 g horisontaalselt sõidusuunaga risti; |
| --- | --- |

b)

5 g horisontaalselt sõidusuunaga risti;

M3- and N3-kategooria sõidukid:

| a) | 6,6 g sõidusuunas; |
| --- | --- |

a)

6,6 g sõidusuunas;

| b) | 5 g horisontaalselt sõidusuunaga risti. |
| --- | --- |

b)

5 g horisontaalselt sõidusuunaga risti.

Praktilise katsetamise asemel võib kasutada arvutusmeetodit, juhul kui tüübikinnituse taotleja suudab tehnilisele teenistusele selle samaväärsust rahuldavalt tõestada.

17.5.   Täiendavad nõuded kütusemahutile

17.5.1.   Kui ühe sissevoolutoruga on ühendatud rohkem kui üks LPG mahuti, tuleb igale mahutile paigaldada tagasilöögiklapp, mis paikneb kaugjuhitavast hooldusklapist allavoolu, ning sissevoolutorusse tagasilöögiklapist allavoolu tuleb paigaldada toru kaitseklapp. Tagasilöögiklapist (-klappidest) ülesvoolu tuleb paigaldada piisav filtrisüsteem, mis takistab tagasilöögiklapi (-klappide) saastumist.

17.5.2.   Tagasilöögiklappi ja toru kaitseklappi ei nõuta, kui kaugjuhitava hooldusklapi tagasivoolurõhk on suletud asendis suurem kui 500 kPa.

Sel juhul peab kaugjuhitava hooldusklapi juhtimine olema konstrueeritud nii, et korraga ei oleks avatud rohkem kui üks kaugjuhitav klapp. Lülitust võimaldav kattuvusaeg ei tohi olla pikem kui kaks minutit.

17.6.   Kütusemahuti lisaseadmed

17.6.1.   Mahutil paiknev kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga

17.6.1.1.   Kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga paigaldatakse otse ilma vaheliitmiketa kütusemahutile.

17.6.1.2.   Kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga on juhitav nii, et kui mootor ei tööta, sulgub see olenemata süüteluku asendist automaatselt ning jääb suletuks seni, kuni mootor ei ole tööle hakanud.

17.6.2.   Mahutis paiknev vedruga kaitseklapp

17.6.2.1.   Vedruga kaitseklapp paigaldatakse kütusemahutisse nii, et see on ühendatud aururuumiga ja võimaldab väljalaset ümbritsevasse atmosfääri. Vedruga kaitseklapp võib võimaldada väljalaset gaasikindlasse kaitsekesta, kui gaasikindel kaitsekest vastab punkti 17.6.5 nõuetele.

17.6.3.   Mahuti täitumise kontrollventiil (80 %)

17.6.3.1.   Automaatne täitumistaseme piiraja peab kokku sobima mahutiga, millele ta on paigaldatud, ning olema paigaldatud õiges asendis, mis tagab, et mahutit ei oleks võimalik täita rohkem kui 80 % ulatuses.

17.6.4.   Tasemeindikaator

17.6.4.1.   Tasemeindikaator peab kokku sobima mahutiga, millele ta on paigaldatud, ning olema paigaldatud õiges asendis.

17.6.5.   Mahuti gaasikindel kaitsekest

17.6.5.1.   Kütusemahutile peab olema paigaldatud punktide 17.6.5.2–17.6.5.5 nõuetele vastav gaasikindel kaitsekest üle mahuti lisaseadmete, välja arvatud juhul, kui mahuti on paigaldatud sõidukist väljapoole ja mahuti lisaseadmed on prahi ja vee eest kaitstud.

17.6.5.2.   Gaasikindel kaitsekest peab olema ühenduses atmosfääriga, vajadusel ühendusvooliku ja ühendustoru kaudu.

17.6.5.3.   Gaasikindla kaitsekesta tuulutusava peab mootorsõidukist väljumise punktis olema suunatud allapoole. See ei tohi suubuda rattakoopasse ega olla suunatud kuumuseallikale, näiteks summutile.

17.6.5.4.   Igal mootorsõiduki kere põhjas asuval gaasikindla kaitsekesta tuulutamiseks kasutataval ühendusvoolikul või ühendustorul peab olema vähemalt 450 mm2 suurune sulgemata ava. Kui ühendusvoolikusse ja ühendustorusse on paigaldatud gaasitoru, muu toru või elektrijuhe, peab sulgemata ava suurus samuti olema vähemalt 450 mm2.

17.6.5.5.   Gaasikindel kaitsekest ja ühendusvoolikud peavad suletud avade korral olema gaasikindlad ning ilma püsiva deformatsioonita rõhul 10 kPa; maksimaalne lubatud lekkehulk on 100 m3 tunnis.

17.6.5.6.   Ühendusvoolik peab olema nõuetekohaselt kinnitatud gaasikindla kaitsekesta ja ühendustoru külge, et tagada gaasikindel liide.

17.7.   Gaasitorud ja -voolikud

17.7.1.   Gaasitorud peavad olema valmistatud õmbluseta torudest: kas vasest või roostevabast terasest või korrosioonikindla kattega terasest.

17.7.2.   Õmbluseta vasest toru peab olema kaitstud kummi- või plastümbrisega.

17.7.3.   Vasest gaasitorude välisläbimõõt ei tohi ületada 12 mm ja seinte paksus peab olema vähemalt 0,8 mm; terasest ja roostevabast terasest gaasitorude läbimõõt ei tohi ületada 25 mm ning nende seinad peavad olema gaasitorule sobiva paksusega.

17.7.4.   Gaasitoru võib olla valmistatud mittemetalsest materjalist, kui toru vastab käesoleva eeskirja punkti 6.7 nõuetele.

17.7.5.   Gaasitoru võib asendada gaasivoolikuga, mis vastab käesoleva eeskirja punkti 6.7 nõuetele.

17.7.6.   Gaasitorud, välja arvatud mittemetallist gaasitorud, peavad olema kinnitatud nii, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

17.7.7.   Gaasivoolikud ja mittemetallist gaasitorud peavad olema kinnitatud nii, et neile ei mõjuks pinged.

17.7.8.   Kinnituskohas peab gaasitoru või -voolik olema kaetud kaitsematerjaliga.

17.7.9.   Gaasitorud või -voolikud ei tohi asuda tungraua toendite kohtades.

17.7.10.   Läbiviikudes peavad nii kaitseümbrisega kui ka ilma kaitseümbriseta gaasitorud ja voolikud olema kaetud kaitsematerjaliga.

17.8.   LPG seadmestiku osade vahelised gaasiühendused

17.8.1.   Joote- või keevisliited ega mutter-surveliitmikud ei ole lubatud.

17.8.2.   Gaasitorusid tohib ühendada ainult korrosioonikindluse seisukohast sobivate liitmikega.

17.8.3.   Roostevabast terasest torusid tohib ühendada ainult roostevabast terasest liitmikega.

17.8.4.   Jaotusplokid peavad olema valmistatud korrosioonikindlast materjalist.

17.8.5.   Gaasitorud tuleb ühendada sobivate liidetega, näiteks terastorude puhul kaheosaliste surveliitmikega ja vasktorude puhul liitmikega, millel on mõlemas otsas rõngastihendid. Gaasitorud ühendatakse sobivate ühenduste abil. Mitte ühelgi juhul ei tohi kasutada liitmikke, mis kahjustavad toru. Paigaldatud liitmike lõhkemisrõhk peab olema toru jaoks ettenähtuga sama või sellest suurem.

17.8.6.   Liidete arv peab olema võimalikult väike.

17.8.7.   Liited peavad asuma kohtades, millele on võimalik kontrollimiseks ligi pääseda.

Sõitjateruumis või sisemises pagasiruumis ei tohi gaasitoru või -voolik olla pikem kui mõistlikult vaja; käesolev nõue on täidetud, kui gaasitoru või -voolik ei ulatu kaugemale kui kütusemahutist sõiduki küljeni.

17.8.8.1.   Sõitjateruumis ega sisemises pagasiruumis ei tohi olla gaasiühendusi, välja arvatud:

| i) | gaasikindla kaitsekesta ühendused ning |
| --- | --- |

i)

gaasikindla kaitsekesta ühendused ning

| ii) | gaasitoru või -vooliku ja täiteseadme vaheline ühendus, kui see on kaetud LPG-kindla ümbrisega ning gaasilekke korral väljub gaas otse atmosfääri. |
| --- | --- |

ii)

gaasitoru või -vooliku ja täiteseadme vaheline ühendus, kui see on kaetud LPG-kindla ümbrisega ning gaasilekke korral väljub gaas otse atmosfääri.

17.8.8.2.   Punktide 17.8.8 ja 17.8.8.1 nõudeid ei kohaldata M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mille kütusetorud või -voolikud ja ühendused on kaetud atmosfääriga avatud ühenduses oleva, LPG-kindla ümbrisega. Ümbrise või kanali avatud ots peab asuma selle madalaimas punktis.

17.9.   Kaugjuhitav sulgklapp

17.9.1.   LPG mahutist rõhuregulaatori/aurustini viivasse gaasitorusse, võimalikult rõhuregulaatori/aurusti lähedale tuleb paigaldada kaugjuhitav sulgklapp.

17.9.2.   Kaugjuhitav sulgklapp võib olla rõhuregulaatorisse/aurustisse sisse ehitatud.

17.9.3.   Ilma et see piiraks punkti 17.9.1. sätete kohaldamist, võib kaugjuhitav sulgklapp olla paigaldatud LPG seadmestiku tootja määratud asukohta mootoriruumis, kui rõhuregulaatori ja LPG mahuti vahele on paigaldatud kütuse tagastussüsteem.

17.9.4.   Kaugjuhitav sulgklapp paigaldatakse nii, et kütuse etteanne lõpeb, kui mootor ei tööta või kui teise kütusesüsteemiga varustatud sõiduki puhul valitakse teine kütus. Diagnostika jaoks on lubatud kahesekundiline viivitus.

17.10.   Täiteseade

17.10.1.   Täiteseadme pöörlemine peab olema välistatud ja täiteseade peab olema kaitstud prahi ja vee eest.

17.10.2.   Kui LPG mahuti on paigaldatud sõitjateruumi või sisemisse (pagasi)ruumi, peab täiteseade asuma sõidukist väljaspool.

17.11.   Kütusevalikusüsteem ja elektriseadmed

LPG seadmestiku elektrilised osad peavad olema ülekoormuse eest kaitstud ning toitekaablil peab olema vähemalt üks eraldi kaitse.

17.11.1.1.   Kaitse peab olema paigaldatud teadaolevasse asukohta, kus sellele on võimalik ilma tööriistade abita juurde pääseda.

17.11.2.   LPG seadmestiku gaasijuhtivate osade elektritoide ei tohi kulgeda gaasitoru kaudu.

17.11.3.   Kõik LPG seadmestiku sellisele koostisosale paigaldatud elektrilised osad, kus rõhk ületab 20 kPa, peavad olema ühendatud ja isoleeritud nii, et vool ei läbiks LPGd sisaldavaid koostisosi.

17.11.4.   Elektrijuhtmed peavad olema vigastuste eest piisavalt kaitstud. Pagasiruumis ja sõitjateruumis olevad elektriühendused peavad vastama standardi IEC 529 isolatsiooniklassile IP 40. Kõik muud elektriühendused peavad vastama standardi IEC 529 isolatsiooniklassile IP 54.

17.11.5.   Rohkem kui ühe kütusesüsteemiga sõidukitel peab olema kütusevalikusüsteem, mis tagab, et samaaegselt ei suunataks mootorisse rohkem kui üht kütust. Ümberlülitamiseks on lubatud lühike kattuvusaeg.

17.11.6.   Ilma et see piiraks punkti 17.11.5 sätete kohaldamist, võib piloodi juhitava segaküttega mootori puhul ette anda rohkem kui üht kütust.

17.11.7.   Gaasikindlas kaitsekestas asuvad elektriühendused ja elektrilised osad peavad olema konstrueeritud nii, et ei tekiks sädemeid.

17.12.   Rõhuvabastusseade

17.12.1.   Rõhuvabastusseade peab olema kinnitatud kütusemahuti(te)le viisil, mis võimaldab väljalaset gaasikindlasse kaitsekesta juhul, kui gaasikindel kaitsekest on ette nähtud ja vastab punkti 17.6.5 nõuetele.

18.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimine peab olema kooskõlas kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätestatud menetlusega ning vastama järgmistele nõuetele.

18.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et ta vastaks eespool punktis 17 sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

18.2.   Punkti 18.1 nõuete täitmise kontrollimiseks viiakse läbi asjakohane tootmise kontroll.

18.3.   Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisasutustes kasutatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Selliseid kontrolle tuleks tavapäraselt teha üks kord aastas.

19.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

19.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 18 nõudeid ei täideta.

19.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab oma eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatise vormi.

20.   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

Igast eriseadmete paigalduse muutmisest kütusena LPGd kasutatavates sõidukites tuleb teatada sõidukitüübi kinnituse andnud ametiasutusele. See asutus võib:

20.1.1.   võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või

20.1.2.   nõuda katseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

20.2.   Muudatuse kirjeldust sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktiga 16.3 ettenähtud korras.

20.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale niisugusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatise vormi.

21.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjakohase teate saamisel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatise vormi.

22.   ÜLEMINEKUSÄTTED LPG SEADMETE ERI OSADE PAIGALDAMISE KOHTA JA KÜTUSENA VEELDATUD NAFTAGAASI KASUTAMISEKS ERISEADMETEGA VARUSTATUD SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES ASJAOMASTE SEADMETE PAIGALDAMISEGA

22.1.   Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda ECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

22.2.   Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei või ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelata käesoleva 01-seeria muudatusi sisaldava eeskirja alusel tüübikinnituse saanud osa paigaldamist sõidukile ega esmase seadmena kasutamist.

22.3.   Kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised lubada käesoleva eeskirja algversiooni alusel tüübikinnituse saanud osa kasutamist esmase seadmena, kui see on paigaldatud LPG kütusele üleviidud sõidukile.

22.4.   Kaheteistkümne kuu möödumisel käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelama niisuguse osa esmase seadmena kasutamise, mis LPG kütusele üleviidud sõidukile paigaldatuna ei vasta käesoleva 01-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele.

22.5.   Kaheteistkümne kuu möödumisel pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest (esmakordsest kasutuselevõtust), mis ei vasta käesoleva 01-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele.

23.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teatis teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  1 — Saksamaa, 2 — Prantsusmaa, 3 — Itaalia, 4 — Madalmaad, 5 — Rootsi, 6 — Belgia, 7 — Ungari, 8 — Tšehhi Vabariik, 9 — Hispaania, 10 — Serbia, 11 — Ühendkuningriik, 12 — Austria, 13 — Luksemburg, 14 — Šveits, 15 — (vaba), 16 — Norra, 17 — Soome, 18 — Taani, 19 — Rumeenia, 20 — Poola, 21 — Portugal, 22 — Venemaa Föderatsioon, 23 — Kreeka, 24 — Iirimaa, 25 — Horvaatia, 26 — Sloveenia, 27 — Slovakkia, 28 — Valgevene, 29 — Eesti, 30 — (vaba), 31 — Bosnia ja Hertsegoviina, 32 — Läti, 33 — (vaba), 34 — Bulgaaria, 35 — (vaba), 36 — Leedu, 37 — Türgi, 38 — (vaba), 39 — Aserbaidžaan, 40 — endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 — (vaba), 42 — Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 — Jaapan, 44 — (vaba), 45 — Austraalia, 46 — Ukraina, 47 — Lõuna-Aafrika, 48 — Uus-Meremaa, 49 — Küpros, 50 — Malta, 51 — Korea Vabariik, 52 — Malaisia, 53 –Tai, 54 ja 55 — (vabad) ja 56 — Montenegro. Edasised numbrid antakse muudele riikidele kronoloogilises järjekorras, kui nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega; Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppe osapooltele nendele riikidele antud numbritest.

(3)  Ühendatud või eraldi.

(4)  Kohaldatakse vaid juhul, kui gaasidosaatori ajam ei ole gaasi sissepritseseadmega integreeritud.

(5)  Kohaldatakse vaid juhul, kui gaasisegisti töörõhk ületab 20 kPa (klass 2).

(6)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(7)  Vt joonealune märkus 2.

---

1. LISA

SÕIDUKI, MOOTORI JA LPG SEADMETE PÕHIOMADUSED

Image

Image

Image

Image

---

2A LISA

LPG SEADMETE TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punkt 5.2)

Image

Eespool kujutatud ja LPG seadmele kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et seadmele on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirja nr 67 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 012439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 67 nõuetele, mis sisaldavad 01-seeria muudatusi (1).

---

(1)  Klass 1, 2, 2A või 3.

---

2B LISA

TEATIS

Image

Image

Liide (ainult mahutid)

Image

Image

---

2C LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 16.2)

Image

Eespool kujutatud ja sõidukile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et sõidukile on seoses kütusena LPG kasutamiseks paigaldatud eriseadmetega antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirja nr 67 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 012439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 67 nõuetele, mis sisaldavad 01-seeria muudatusi.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 16.2)

Image

Eespool kujutatud ja sõidukile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et sõidukile on seoses kütusena LPG kasutamiseks paigaldatud eriseadmetega antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirja nr 67 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 012439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 67 nõuetele, mis sisaldavad 01-seeria muudatusi, ja et eeskiri nr 83 sisaldab 04-seeria muudatusi.

---

2D LISA

TEATIS

Image

---

3. LISA

LPG MAHUTI LISASEADMETE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

Mahuti täitumise kontrollventiil (80 %)

1.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.1.

1.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 3.

1.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

1.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

1.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.1, mahuti täitumise kontrollventiili (80 %) käsitlevad sätted;

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe käsitlevad sätted.

1.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9 |
| töökatse | 15. lisa punkt 10 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

töökatse

15. lisa punkt 10

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Tasemeindikaator

2.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.2.

2.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 1.

2.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

2.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

2.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.11, tasemeindikaatorit käsitlevad sätted;

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted.

2.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Kaitseklapp (suruklapp)

3.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.3.

3.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 3.

3.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

3.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

3.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.8, kaitseklappi (suruklappi) käsitlevad sätted.

3.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9
  (200 töötsükliga) |
| töökatse | 15. lisa punkt 10 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

(200 töötsükliga)

töökatse

15. lisa punkt 10

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Kaugjuhitav hooldusklapp koos ülevooluklapiga

4.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.4.

4.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 3.

4.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

4.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

4.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektri- /välistoitel aktiveeritavaid klappe käsitlevad sätted;

punkt 6.15.13, kaugjuhitavat hooldusklappi koos ülevooluklapiga käsitlevad sätted

4.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9 |
| töökatse | 15. lisa punkt 10 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

töökatse

15. lisa punkt 10

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Elektrijuhtmete läbiviik

5.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.8.

5.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 1.

5.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

5.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.2.3, elektrijuhtmete läbiviiku käsitlevad sätted.

5.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Gaasikindel kaitsekest

6.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.7.

6.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

ei kohaldata.

6.3.   Klassifikatsioonirõhk: ei kohaldata.

6.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

6.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.12, gaasikindlat kaitsekesta käsitlevad sätted.

6.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 (50 kPa) |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 (10 kPa) |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4 (50 kPa)

välisleke

15. lisa punkt 5 (10 kPa)

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

Rõhuvabastusseade (kaitsme) tüübikinnitust reguleerivad sätted

7.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.3.1.

7.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 3.

7.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

7.4.   Arvutuslik temperatuur:

kaitse peab olema projekteeritud avanema temperatuuril 120 ± 10 °C.

7.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted;

punkt 6.15.7, gaasitoru kaitseklappi käsitlevad sätted.

7.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke (pesa olemasolul) | 15. lisa punkt 8 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsüklid | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke (pesa olemasolul)

15. lisa punkt 8

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsüklid

15. lisa punkt 16 (1)

7.7.   Nõuded rõhuvabastusseadmele (kaitsele)

Tootja ettenähtud rõhuvabastusseadme (kaitsme) sobivust kasutustingimuste jaoks tõendatakse järgmiste katsetega.

| a) | Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 90 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (3 000 kPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke. |
| --- | --- |

a)

Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 90 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (3 000 kPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke.

| b) | Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni 4 tsüklit minutis järgmine väsimuskatse:






  i) | hoitakse temperatuuril 82 °C ja samal ajal tehakse 10 000 survetsüklit vahemikus 300–3 000 kPa; |
| --- | --- | --- |

b)

Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni 4 tsüklit minutis järgmine väsimuskatse:

i)

hoitakse temperatuuril 82 °C ja samal ajal tehakse 10 000 survetsüklit vahemikus 300–3 000 kPa;

| ii) | hoitakse temperatuuril –20 °C ja samal ajal tehakse 10 000 survetsüklit vahemikus 300–3 000 kPa. |
| --- | --- |

ii)

hoitakse temperatuuril –20 °C ja samal ajal tehakse 10 000 survetsüklit vahemikus 300–3 000 kPa.

Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke.

| c) | Rõhuvabastusseadme katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele (3). Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 3 000 kPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes. Leke ei tohi ületada 200 cm3/h. |
| --- | --- |

c)

Rõhuvabastusseadme katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele (3). Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 3 000 kPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes. Leke ei tohi ületada 200 cm3/h.

| d) | Rõhuvabastusseadme katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu kloriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele. |
| --- | --- |

d)

Rõhuvabastusseadme katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu kloriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele.

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

(3)  Seda või sellega samaväärset menetlust lubatakse kuni rahvusvahelise standardi vastuvõtmiseni.

---

4. LISA

KÜTUSEPUMBA TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.5.

2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 1.

3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C, kui pump on paigaldatud mahutisse;

–20 °C kuni 120 °C, kui pump on paigaldatud mahutist väljapoole.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.2, isolatsiooniklassi käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.2, toite väljalülitumist käsitlevad sätted;

punkt 6.15.6.1, rõhu suurenemise vältimist käsitlevad sätted.

Kohaldatavad katsemenetlused

6.1.   Mahutisse paigaldatud kütusepump:

| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| --- | --- |

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

6.2.   Mahutist väljapoole paigaldatud kütusepump:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

5. LISA

LPG FILTRI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.14.

2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

filtrid võivad kuuluda klassi 1, 2 või 2A.

3.   Klassifitseerimisrõhk:

| klassi 1 kuuluvad osad: | 3 000 kPa |
| --- | --- |
| klassi 2 kuuluvad osad: | 450 kPa |
| klassi 2A kuuluvad osad: | 120 kPa |

klassi 1 kuuluvad osad:

3 000 kPa

klassi 2 kuuluvad osad:

450 kPa

klassi 2A kuuluvad osad:

120 kPa

4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.   Üldised projekteerimiseeskirjad: (ei kohaldata)

Kohaldatavad katsemenetlused

6.1.   Klassi 1 kuuluvad osad:

| ülerõhukatse: | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse:

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

6.2.   Klassi 2 ja/või 2A kuuluvad osad:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

6. LISA

RÕHUREGULAATORI JA AURUSTI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Mõiste:

| aurusti | : | vt käesoleva eeskirja punkt 2.6; |
| --- | --- | --- |
| rõhuregulaator | : | vt käesoleva eeskirja punkt 2.7. |

aurusti

:

vt käesoleva eeskirja punkt 2.6;

rõhuregulaator

:

vt käesoleva eeskirja punkt 2.7.

2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

| klass 1 | : | mahutite survega kokkupuutes olev osa; |
| --- | --- | --- |
| klass 2 | : | reguleeritud rõhuga kokkupuutes olev osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 450 kPa; |
| klass 2A | : | reguleeritud rõhuga kokkupuutes olev osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 120 kPa. |

klass 1

:

mahutite survega kokkupuutes olev osa;

klass 2

:

reguleeritud rõhuga kokkupuutes olev osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 450 kPa;

klass 2A

:

reguleeritud rõhuga kokkupuutes olev osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 120 kPa.

3.   Klassifikatsioonirõhk:

| klassi 1 kuuluvad osad: | 3 000 kPa |
| --- | --- |
| klassi 2 kuuluvad osad: | 450 kPa |
| klassi 2A kuuluvad osad: | 120 kPa |

klassi 1 kuuluvad osad:

3 000 kPa

klassi 2 kuuluvad osad:

450 kPa

klassi 2A kuuluvad osad:

120 kPa

4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, välistoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted;

punkt 6.15.4, soojuskandja (sobivuse ja rõhuga seotud nõuded);

punkt 6.15.5, ülerõhu möödavooluklapi ohutus;

punkt 6.15.6.2, gaasivoolu takistamine.

Kohaldatavad katsemenetlused

6.1.   Klassi 1 kuuluvad osad:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

6.2.   Klassi 2 ja/või 2A kuuluvad osad:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

Märkused

Sulgklapp võib olla integreeritud aurustisse/regulaatorisse; sel juhul kohaldatakse ka 7. lisa.

Rõhuregulaatori/aurusti osad (klass 1, 2 või 2A) peavad olema lekkekindlad, kui osa väljalaskeava(d) on suletud.

Ülerõhukatsel peavad kõik väljalaskeavad, sealhulgas jahutusvedeliku kambri väljalaskeavad olema suletud.

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

7. LISA

SULGKLAPI, TAGASILÖÖGIKLAPI, GAASITORU KAITSEKLAPI JA HOOLDUSLIITMIKU TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

Sulgklapi tüübikinnitust reguleerivad sätted

1.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.8.

1.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 3.

1.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

1.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

1.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted.

1.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Tagasilöögiklapi tüübikinnitust reguleerivad sätted

2.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.5.9.

2.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 1.

2.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

2.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

2.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted.

2.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Gaasitoru kaitseklapi tüübikinnitust reguleerivad sätted

3.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.9.

3.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 3.

3.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

3.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

3.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted;

punkt 6.15.7, gaasitoru kaitseklappi käsitlevad sätted.

3.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9
  (200 töötsükliga) |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

(200 töötsükliga)

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Hooldusliitmiku tüübikinnitust reguleerivad sätted

4.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.17.

4.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 1.

4.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

4.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

4.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted.

4.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa leke | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9
  (6 000 töötsükliga) |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa leke

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

(6 000 töötsükliga)

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

8. LISA

ÜHENDUSTEGA VARUSTATUD PAINDUVATE VOOLIKUTE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

REGULEERIMISALA

Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada LPGga kasutatavate, kuni 20 mm siseläbimõõduga painduvate voolikute tüübikinnitusega seotud tingimused.

Käesolev lisa hõlmab kolme tüüpi painduvaid voolikuid:

| i) | kummist kõrgrõhuvoolikud (klass 1, nt täitevoolik); |
| --- | --- |

i)

kummist kõrgrõhuvoolikud (klass 1, nt täitevoolik);

| ii) | kummist madalrõhuvoolikud (klass 2); |
| --- | --- |

ii)

kummist madalrõhuvoolikud (klass 2);

| iii) | sünteetilised kõrgrõhuvoolikud (klass 1). |
| --- | --- |

iii)

sünteetilised kõrgrõhuvoolikud (klass 1).

1.   KUMMIST KÕRGRÕHUVOOLIKUD, KLASS 1, TÄITEVOOLIK

1.1.   Üldised nõuded

1.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 3 000 kPa.

1.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu temperatuurile –25 °C kuni +80 °C. Eespool osutatud väärtusi ületavate töötemperatuuride puhul tuleb katsetemperatuure kohandada.

1.1.3.   Siseläbimõõt peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

1.2.   Vooliku ehitus

1.2.1.   Voolik peab koosnema siledast torust ja sobivast sünteetilisest materjalist kattest ning olema tugevdatud ühe või mitme sisekihiga.

1.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

1.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

1.2.4.   Mullide tekkimise vältimiseks peab kate olema sihipäraselt perforeeritud.

1.2.5.   Kui kattesse on tehtud torge ja sisekiht ei ole korrosioonikindlast materjalist, peab sisekiht olema korrosiooni vastu kaitstud.

1.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

Tõmbetugevus ja venivus

1.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

1.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 20 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 20 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud rohkem kui 5 %.

1.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 70 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 70 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 168 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 168 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %

1.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

1.4.1.1.   Vastupidavust n-heksaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

1.4.1.2.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 70 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 70 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 336 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %.

Osoonikindlus

1.4.2.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

1.4.2.2.   Katsekehasid, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

1.4.2.3.   Katsekehad ei tohi praguneda.

1.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

Gaasikindlus (imbuvus)

1.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga temperatuuril 23 ± 2 °C.

1.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

1.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Vastupidavus madalale temperatuurile

1.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672:1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

1.5.2.2.   Katsetemperatuur: –25 ±3 °C.

1.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

1.5.3.   (ei kasutata)

Paindekatse

1.5.4.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allpool kirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 1.5.5.2 nimetatud katserõhule.

Joonis 1

(ainult näiteks)

Image

| Vooliku siseläbimõõt [mm] | Painderaadius [mm] (joonis 1) | Keskpunktide vaheline kaugus [mm] (joonis 1) |
| --- | --- | --- |
| vertikaalne b | horisontaalne a |
| kuni 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 kuni 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 kuni 20 | 178 | 419 | 178 |

Vooliku siseläbimõõt [mm]

Painderaadius [mm] (joonis 1)

Keskpunktide vaheline kaugus [mm] (joonis 1)

vertikaalne b

horisontaalne a

kuni 13

102

241

102

13 kuni 16

153

356

153

16 kuni 20

178

419

178

1.5.4.3.   Katseseade (joonis 1) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste veerepind peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud. Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab vastama punkti 1.5.4.2 nõudele.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal ning rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vastama punkti 1.5.4.2 nõudele.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Jõuseade tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

1.5.4.4.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vt joonis 1).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et voolik oleks täielikult surutud rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud jõuseadme külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

Hüdraulilise katse rõhk ja minimaalse lõhkemisrõhu kindlaksmääramine

1.5.5.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

1.5.5.2.   Kümne minuti vältel avaldatakse katserõhku 6 750 kPa ning leket ei tohi esineda.

1.5.5.3.   Lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 10 000 kPa.

1.6.   Ühendused

1.6.1.   Ühendused peavad olema terasest või valgevasest ja nende pind peab olema korrosioonikindel.

Ühendused peavad olema pressühendatavad.

1.6.2.1.   Mutritel peavad olema UNF-keermed.

1.6.2.2.   Mutri sulgemiskoonus peab olema selline, et vertikaalne poolnurk on 45°.

1.6.2.3.   Ühendused võib teha kas mutri või kiirühenduse tüüpi.

1.6.2.4.   Kiirühendust peab olema võimatu ilma spetsiaalsete meetmeteta või tööriistadeta lahti ühendada.

1.7.   Toru ja ühenduste koost

1.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui toru tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

Torukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindekatse.

1.7.2.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja rõhuga vähemalt 3 000 kPa.

1.7.2.2.   Torule tuleb avaldada 150 000 lööki.

1.7.2.3.   Pärast löökpaindekatset peab toru vastu pidama punktis 1.5.5.2 nimetatud katserõhule.

Gaasikindlus

1.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab viie minuti vältel ilma lekketa vastu pidama gaasirõhule 3 000 kPa.

1.8.   Märgistus

Igale torule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised:

1.8.1.1.   tootja kaubanimi või kaubamärk;

1.8.1.2.   valmistamise aasta ja kuu;

1.8.1.3.   suuruse ja tüübi märgistus;

1.8.1.4.   tähis „LPG klass 1”.

1.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostu tootja kaubanimi või kaubamärk.

2.   KUMMIST MADALRÕHUVOOLIKUD, KLASS 2

2.1.   Üldised nõuded

2.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 450 kPa.

2.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu temperatuurile –25 °C kuni + 125 °C. Eespool osutatud väärtusi ületavate töötemperatuuride puhul tuleb katsetemperatuure kohandada.

2.2.   Vooliku ehitus

2.2.1.   Voolik peab koosnema siledast torust ja sobivast sünteetilisest materjalist kattest, mis on tugevdatud ühe või mitme sisekihiga.

2.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

2.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

2.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

Tõmbetugevus ja venivus

2.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

2.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 20 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud rohkem kui 5 %.

2.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 168 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 168 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %.

2.4.   Nõuded kattele ja katsemeetod

2.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

2.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

2.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 336 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %.

Osoonikindlus

2.4.2.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

2.4.2.2.   Katsekehasid, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

2.4.2.3.   Katsekehad ei tohi praguneda.

2.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

Gaasikindlus (imbuvus)

2.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga temperatuuril 23 ± 2 °C.

2.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

2.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Vastupidavus madalale temperatuurile

2.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672–1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

2.5.2.2.   Katsetemperatuur: –25 ± 3 °C.

2.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

Paindekatse

2.5.3.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allpool kirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 2.5.4.2 nimetatud katserõhule.

Joonis 2

(ainult näiteks)

Image

| Vooliku siseläbimõõt [mm] | Painderaadius [mm] (joonis 2) | Keskpunktide vaheline kaugus [mm] (joonis 2) |
| --- | --- | --- |
| vertikaalne b | horisontaalne a |
| kuni 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 kuni 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 kuni 20 | 178 | 419 | 178 |

Vooliku siseläbimõõt [mm]

Painderaadius [mm] (joonis 2)

Keskpunktide vaheline kaugus [mm] (joonis 2)

vertikaalne b

horisontaalne a

kuni 13

102

241

102

13 kuni 16

153

356

153

16 kuni 20

178

419

178

2.5.3.3.   Katseseade (joonis 2) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste veerepind peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud. Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab vastama punkti 2.5.3.2 nõudele.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal ning rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vastama punkti 2.5.3.2 nõudele.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Jõuseade tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

2.5.3.4.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vt joonis 2).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et voolik oleks täielikult surutud rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud jõuseadme külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

Hüdraulilise katse rõhk ja minimaalse lõhkemisrõhu kindlaksmääramine

2.5.4.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

2.5.4.2.   Kümne minuti vältel avaldatakse katserõhku 1 015 kPa ning leket ei tohi esineda.

2.5.4.3.   Lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 1 800 kPa.

2.6.   Ühendused

2.6.1.   Ühendused peavad olema valmistatud korrosioonikindlast materjalist.

2.6.2.   Paigaldatud ühenduse lõhkemisrõhk ei tohi ühelgi juhul olla väiksem toru või vooliku lõhkemisrõhust.

Paigaldatud ühenduse lekkerõhk ei tohi ühelgi juhul olla väiksem toru või vooliku lekkerõhust.

2.6.3.   Ühendused peavad olema pressühendused.

2.6.4.   Ühendused võib teha kas mutri või kiirühenduse tüüpi.

2.6.5.   Kiirühendust peab olema võimatu ilma spetsiaalsete meetmeteta või tööriistadeta lahti ühendada.

2.7.   Toru ja ühenduste koost

2.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui toru tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

Torukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindekatse.

2.7.2.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja rõhuga vähemalt 1 015 kPa.

2.7.2.2.   Torule tuleb avaldada 150 000 lööki.

2.7.2.3.   Pärast löökpaindekatset peab toru pidama vastu punktis 2.5.4.2 nimetatud katserõhule.

Gaasikindlus

2.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab viie minuti vältel ilma lekketa vastu pidama gaasirõhule 1 015 kPa.

2.8.   Märgistus

Igale torule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised:

2.8.1.1.   tootja kaubanimi või kaubamärk;

2.8.1.2.   valmistamise aasta ja kuu;

2.8.1.3.   suuruse ja tüübi märgistus;

2.8.1.4.   tähis „LPG klass 2”.

2.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostu tootja kaubanimi või kaubamärk.

3.   SÜNTEETILISED KÕRGRÕHUVOOLIKUD, KLASS 1

3.1.   Üldised nõuded

3.1.1.   Käesoleva peatüki eesmärk on kehtestada LPGga kasutatavate, kuni 10 mm läbimõõduga painduvate voolikute tüübikinnitusega seotud tingimused.

3.1.2.   Käesolev peatükk hõlmab lisaks sünteetiliste voolikute üldistele nõuetele ja katsetele ka eri tüüpi materjalide või sünteetiliste voolikute suhtes kohaldatavaid nõudeid ja katseid.

3.1.3.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 3 000 kPa.

3.1.4.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu temperatuurile –25 °C kuni + 125 °C. Eespool osutatud väärtusi ületavate töötemperatuuride puhul tuleb katsetemperatuure kohandada.

3.1.5.   Siseläbimõõt peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

3.2.   Vooliku ehitus

3.2.1.   Voolik peab koosnema termoplasttorust ja sobivast termoplastsest materjalist õli- ja veekindlast kattest, mis on tugevdatud ühe või mitme sünteetilise sisekihiga. Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

3.2.2.   Vooderdis ja kate peavad olema poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

3.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

Tõmbetugevus ja venivus

3.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 20 MPa ja katkevenivus vähemalt 200 %.

3.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 20 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud rohkem kui 5 %.

3.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 336 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %.

Polüamiid-6 materjalide tõmbetugevus ja katkevenivus

3.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| ii) | tõmbekiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tõmbekiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida vähemalt 21 päeva temperatuuril 23 °C ja suhtelisel niiskusel 50 %.

Nõuded:

| i) | tõmbetugevus vähemalt 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tõmbetugevus vähemalt 20 MPa;

| ii) | katkevenivus vähemalt 50 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus vähemalt 50 %.

3.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud rohkem kui 5 %.

3.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast vanandamist, enne punkti 3.3.2.1 kohase tõmbekatse tegemist tuleb näidiseid vähemalt 21 päeva hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelisel niiskusel 50 %.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 35 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali tõmbetugevusega; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 35 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali tõmbetugevusega;

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 25 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali katkevenivusega. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 25 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali katkevenivusega.

3.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

3.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 20 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

3.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

3.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 336 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus: –30 % ja +10 %.

Osoonikindlus

3.4.2.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

3.4.2.2.   Katsekehasid, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga, mille temperatuur on 40 °C, suhteline niiskus 50 % ±10 % ja osoonisisaldus 50 osakest 100 miljoni kohta.

3.4.2.3.   Katsekehad ei tohi praguneda.

Nõuded polüamiid-6 materjalist valmistatud kattele ja katsemeetodid

3.4.3.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistes tingimustes:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1BA; |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1BA;

| ii) | tõmbekiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tõmbekiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida vähemalt 21 päeva temperatuuril 23 °C ja suhtelisel niiskusel 50 %.

Nõuded:

| i) | tõmbetugevus vähemalt 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tõmbetugevus vähemalt 20 MPa;

| ii) | katkevenivus vähemalt 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus vähemalt 100 %.

3.4.3.2.   Vastupidavust n-heksaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

3.4.3.3.   Vastupidavust vanandamisele tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast vanandamist, enne punkti 3.3.1.1 kohase tõmbekatse tegemist tuleb näidiseid konditsioneerida vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 20 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali tõmbetugevusega; |
| --- | --- |

i)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 20 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali tõmbetugevusega;

| ii) | maksimaalne katkevenivuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 50 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali katkevenivusega. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne katkevenivuse muutus pärast 336 tundi kestnud vanandamist 50 % võrreldes 24 tundi vanandatud materjali katkevenivusega.

3.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

Gaasikindlus (imbuvus)

3.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga temperatuuril 23 ± 2 °C.

3.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

3.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Vastupidavus madalale temperatuurile

3.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

3.5.2.2.   Katsetemperatuur: –25 ± 3 °C.

3.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

Vastupidavus kõrgele temperatuurile

3.5.3.1.   Vähemalt 0,5 m pikkune voolikutükk rõhul 3 000 kPa tuleb panna 24 tunniks ahju temperatuuril 125 °C ± 2 °C.

3.5.3.2.   Leke ei ole lubatud.

3.5.3.3.   Pärast katset peab voolik 10 minutit vastu pidama katserõhule 6 750 kPa. Leke ei ole lubatud.

Paindekatse

Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allpool kirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 3.5.5.2 nimetatud katserõhule.

Joonis 3

(ainult näiteks) (a = 102 mm; b = 241 mm)

Image

3.5.4.2.   Katseseade (joonis 3) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste veerepind peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud. Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab olema 102 mm.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal. Rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vertikaalsuunas olema 241 mm ja horisontaalsuunas 102 mm.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Jõuseade tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

3.5.4.3.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vt joonis 3).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et voolik oleks täielikult surutud rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud jõuseadme külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

Hüdraulilise katse rõhk ja minimaalse lõhkemisrõhu kindlaksmääramine

3.5.5.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

3.5.5.2.   Kümne minuti vältel avaldatakse katserõhku 6 750 kPa ning leket ei tohi esineda.

3.5.5.3.   Lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 10 000 kPa.

3.6.   Ühendused

3.6.1.   Ühendused peavad olema terasest või valgevasest ja nende pind peab olema korrosioonikindel.

3.6.2.   Ühendused peavad olema pressühendused ja koosnema voolikuühendus- või banjopoldist. Tihendus peab olema LPG-kindel ja vastama punktile 3.3.1.2.

3.6.3.   Banjopolt peab vastama standardile DIN 7643.

3.7.   Toru ja ühenduste koost

Torukoostuga tuleb sooritada ISO 1436 standardi kohane löökpaindekatse.

3.7.1.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja rõhuga vähemalt 3 000 kPa.

3.7.1.2.   Torule tuleb avaldada 150 000 lööki.

3.7.1.3.   Pärast löökpaindekatset peab toru pidama vastu punktis 3.5.5.2 nimetatud katserõhule.

Gaasikindlus

3.7.2.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab viie minuti vältel ilma lekketa vastu pidama gaasirõhule 3 000 kPa.

3.8.   Märgistus

Igale torule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised:

3.8.1.1.   tootja kaubanimi või kaubamärk;

3.8.1.2.   valmistamise aasta ja kuu;

3.8.1.3.   suuruse ja tüübi märgistus;

3.8.1.4.   tähis „LPG klass 1”.

3.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostu tootja kaubanimi või kaubamärk.

---

9. LISA

TÄITESEADME TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.16.

2.   Osade klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

täiteseade: klass 3;

tagasilöögiklapp: klass 3.

3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 65 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.   Üldised projekteerimisreeglid:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.10, täiteseadet käsitlevad sätted.

6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| pesa lekke katse | 15. lisa punkt 8 |
| kulumine | 15. lisa punkt 9
  (6 000 töötsükliga) |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |
| löögikatse | käesoleva lisa punkt 7. |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

pesa lekke katse

15. lisa punkt 8

kulumine

15. lisa punkt 9

(6 000 töötsükliga)

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

löögikatse

käesoleva lisa punkt 7.

Euro-täiteseadme löögikatse nõuded

7.1.   Üldnõuded

Täiteseadmele tuleb teha 10 J löögikatse.

7.2.   Katsemenetlus

Ühe kilogrammi raskune karastatud terasest viht lastakse kukkuda 1 m kõrguselt, et tekiks löögikiirus 4,4 m/s. Selle saavutamiseks paigaldatakse viht pendlisse.

Täiteseade paigaldatakse horisontaalses asendis jäigale pinnale. Viht peab tabama täiteseadme väljaulatuva osa keskkohta.

7.3.   Katse tõlgendamine

Täiteseade peab ümbritseval temperatuuril läbima välislekke katse ja pesa lekke katse.

7.4.   Korduvkatsetamine

Kui täiteseade ei läbi katset, tuleb teha löögikatse sama osa kahele näidisele. Kui mõlemad näidised katse edukalt läbivad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks näidis või mõlemad näidised korduvkatset ei läbi, ei anta osale tüübikinnitust.

Märkused

| — | Ülerõhukatse tuleb teha iga tagasilöögiklapiga. |
| --- | --- |

—

Ülerõhukatse tuleb teha iga tagasilöögiklapiga.

| — | Kulumiskatse tuleb teha otsakuga, mis on konkreetselt mõeldud katsetatava täiteseadme jaoks. 6 000 tsüklit tuleb sooritada järgmiselt:






  — | ühendada otsak ühendusega ja avada täiteseadme süsteem; |
| --- | --- | --- |

—

Kulumiskatse tuleb teha otsakuga, mis on konkreetselt mõeldud katsetatava täiteseadme jaoks. 6 000 tsüklit tuleb sooritada järgmiselt:

—

ühendada otsak ühendusega ja avada täiteseadme süsteem;

| — | jätta see vähemalt 3 sekundiks avatud asendisse; |
| --- | --- |

—

jätta see vähemalt 3 sekundiks avatud asendisse;

| — | sulgeda täiteseade ja ühendada otsak lahti. |
| --- | --- |

—

sulgeda täiteseade ja ühendada otsak lahti.

Joonis 1.

Bajonettliitega täiteseadme ühenduskoht

Image

Joonis 2.

Kaussliitega täiteseadme ühenduskoht

Image

Joonis 3.

Kergsõidukite Euro-täiteseadme ühenduskoht

Image

Joonis 4.

ACME täiteseadme ühenduskoht

Image

Joonis 5.

Raskeveokite Euro-täiteseadme ühenduskoht

Image

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

10. LISA

LPG MAHUTITE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi sümboleid ja mõisteid:

| Ph | = | hüdraulilise katse rõhk (kPa); |
| --- | --- | --- |
| Pr | = | mahuti lõhkemisrõhk mõõdetuna mahuti lõhkemiseni survestamisel (kPa); |
| Re | = | materjalistandardiga tagatud väikseim elastsuspiir (N/mm2); |
| Rm | = | materjalistandardiga tagatud väikseim tõmbetugevus (N/mm2); |
| Rmt | = | tegelik tõmbetugevus (N/mm2); |
| a | = | silinderkere seina arvutuslik väikseim paksus (mm); |
| b | = | kumerpõhjade arvutuslik väikseim paksus (mm); |
| D | = | mahuti nominaalne välisläbimõõt (mm); |
| R | = | standardballooni kumerpõhja siseraadius (mm); |
| r | = | standardballooni kumerpõhja üleminekukoha siseraadius (mm); |
| H | = | mahuti otsa kumera osa väliskõrgus (mm); |
| h | = | kumerpõhja silindrilise osa kõrgus (mm); |
| L | = | mahuti pingekindla kere pikkus (mm); |
| A | = | põhimaterjali pikenemisväärtus (%); |
| V0 | = | mahuti algruumala hetkel, mil lõhkemiseni survestamisel rõhku tõstma hakatakse (dm3); |
| V | = | mahuti lõplik ruumala lõhkemisel (dm3); |
| g | = | raskusjõud (m/s2); |
| c | = | kujutegur; |
| Z | = | pingevähendustegur. |

Ph

=

hüdraulilise katse rõhk (kPa);

Pr

=

mahuti lõhkemisrõhk mõõdetuna mahuti lõhkemiseni survestamisel (kPa);

Re

=

materjalistandardiga tagatud väikseim elastsuspiir (N/mm2);

Rm

=

materjalistandardiga tagatud väikseim tõmbetugevus (N/mm2);

Rmt

=

tegelik tõmbetugevus (N/mm2);

a

=

silinderkere seina arvutuslik väikseim paksus (mm);

b

=

kumerpõhjade arvutuslik väikseim paksus (mm);

D

=

mahuti nominaalne välisläbimõõt (mm);

R

=

standardballooni kumerpõhja siseraadius (mm);

r

=

standardballooni kumerpõhja üleminekukoha siseraadius (mm);

H

=

mahuti otsa kumera osa väliskõrgus (mm);

h

=

kumerpõhja silindrilise osa kõrgus (mm);

L

=

mahuti pingekindla kere pikkus (mm);

A

=

põhimaterjali pikenemisväärtus (%);

V0

=

mahuti algruumala hetkel, mil lõhkemiseni survestamisel rõhku tõstma hakatakse (dm3);

V

=

mahuti lõplik ruumala lõhkemisel (dm3);

g

=

raskusjõud (m/s2);

c

=

kujutegur;

Z

=

pingevähendustegur.

1.   TEHNILISED NÕUDED

1.1.   Käesolev lisa hõlmab järgmisi balloone:

LPG-1 metallmahutid

LPG-4 täiskomposiitmahutid

1.2.   Mõõtmed

Kõikide mõõtmete suhtes, mille puhul lubatud hälvet ei ole märgitud, kohaldatakse standardiga EN 22768–1 üldiselt lubatud hälbeid.

1.3.   Materjalid

1.3.1.   Pingekindla mahuti kere tootmiseks kasutatud materjal peab olema euronormile EN 10120 vastav teras (muid materjale võib kasutada tingimusel, et mahuti ohutusnäitajad jäävad samaks ja tüübikinnitust andev asutus kinnitab need).

1.3.2.   Põhimaterjal viitab materjali olekule enne selle transformeerimist tootmisprotsessi raames.

1.3.3.   Kõik mahuti kere komponendid ja kõik mahuti külge keevitatud osad peavad olema valmistatud vastastikku kokkusobivatest materjalidest.

1.3.4.   Täitematerjalid peavad põhimaterjaliga kokku sobima, moodustades keevisõmblused, mille omadused on samaväärsed põhimaterjali jaoks kindlaksmääratud omadustega (EN 288–39).

1.3.5.   Mahuti tootja peab hankima ja esitama:

| a) | metallmahutite puhul: keemilise valuanalüüsi tunnistused; |
| --- | --- |

a)

metallmahutite puhul: keemilise valuanalüüsi tunnistused;

| b) | täiskomposiitmahutite puhul: keemilise vastupidavuse analüüsi tunnistused seoses 6. liite nõuetele vastavate katsetega; |
| --- | --- |

b)

täiskomposiitmahutite puhul: keemilise vastupidavuse analüüsi tunnistused seoses 6. liite nõuetele vastavate katsetega;

| c) | surve all olevate osade tootmiseks kasutatud terase või muude materjalide mehaanilised omadused. |
| --- | --- |

c)

surve all olevate osade tootmiseks kasutatud terase või muude materjalide mehaanilised omadused.

1.3.6.   Inspekteerimisasutusel peab olema võimalus teha sõltumatuid analüüse. Nimetatud analüüsid tuleb teha kas mahuti tootjale tarnitud materjalide hulgast võetud näidistega või valmismahutitega.

1.3.7.   Tootja peab tegema inspekteerimisasutusele kättesaadavaks põhi- ja täitematerjali keevisõmbluste metallurgiliste ja mehaaniliste katsete ja analüüside tulemused ning esitama asutusele niisuguste rakendatud keevitusmeetodite ja protsesside kirjelduse, mida võib pidada tootmise ajal tehtud keevitustööde tüüpilisteks näideteks.

1.4.   Arvutuslikud temperatuurid ja rõhud

1.4.1.   Arvutuslik temperatuur:

mahuti projekteeritud töötemperatuur on –20 °C kuni 65 °C. Eespool osutatud väärtusi ületavate äärmuslike töötemperatuuride puhul kohaldatakse katsetamisel pädeva asutusega kokkulepitud eritingimusi.

1.4.2.   Arvutuslik rõhk:

mahuti arvutuslik töörõhk on 3 000 kPa.

1.5.   Metallmahutite termotöötlus peab vastama järgmistele nõuetele.

1.5.1.   Termotöötlus tehakse mahuti osadele või kogu mahutile.

1.5.2.   Mahuti rohkem kui 5 % deformeerunud osadele tuleb teha järgmine termotöötlus: normaliseerimine.

Mahutitele seina paksusega ≥ 5 mm tuleb teha järgmine termotöötlus:

1.5.3.1.   kuumvaltsitud ja normaliseeritud materjal: pingetustamine või normaliseerimine;

1.5.3.2.   muud liiki materjal: normaliseerimine.

1.5.4.   Tootja peab esitama kasutatud termotöötluse protseduuri.

1.5.5.   Valmis mahuti kohalik termotöötlus ei ole lubatud.

1.6.   Surve all olevate osadega seotud arvutused

Metallmahutite surve all olevate osadega seotud arvutused

Mahuti silinderkere seina paksus ei tohi olla väiksem paksusest, mis arvutatakse valemiga:

1.6.1.1.1.   ilma pikiõmblusteta mahutite puhul:

Formula

1.6.1.1.2.   pikiõmblustega mahutite puhul:

Formula

| i) | z = 0,85, kui tootja kontrollib iga keevisõmbluse lõikejoont radiograafiliselt ning pikiõmbluse puhul 100 mm ja ringõmbluse puhul 50 mm (25 mm kummaltki küljelt) ulatuses üle lõikejoone.
  Kõnealune katse tuleb katkematu tootmise puhul teha iga masina kohta iga töövahetuse alguses; |
| --- | --- |

i)

z = 0,85, kui tootja kontrollib iga keevisõmbluse lõikejoont radiograafiliselt ning pikiõmbluse puhul 100 mm ja ringõmbluse puhul 50 mm (25 mm kummaltki küljelt) ulatuses üle lõikejoone.

Kõnealune katse tuleb katkematu tootmise puhul teha iga masina kohta iga töövahetuse alguses;

| ii) | z = 1, kui tootja kontrollib juhuslikult valitud mahutite keevisõmbluse lõikejoont radiograafiliselt ning pikiõmbluse puhul 100 mm ja ringõmbluse puhul 50 mm (25 mm kummaltki küljelt) ulatuses üle lõikejoone.
  Kõnealune katse tuleb teha 10 %-le toodetud mahutitest; katsetatavad mahutid valitakse juhuslikult. Kui kirjeldatud radiograafilised kontrollimised paljastavad punktiga 2.4.1.4 kindlaks määratud lubamatuid defekte, siis tuleb astuda kõik vajalikud sammud kõnealuse mahutite partii kontrollimiseks ja defektide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

ii)

z = 1, kui tootja kontrollib juhuslikult valitud mahutite keevisõmbluse lõikejoont radiograafiliselt ning pikiõmbluse puhul 100 mm ja ringõmbluse puhul 50 mm (25 mm kummaltki küljelt) ulatuses üle lõikejoone.

Kõnealune katse tuleb teha 10 %-le toodetud mahutitest; katsetatavad mahutid valitakse juhuslikult. Kui kirjeldatud radiograafilised kontrollimised paljastavad punktiga 2.4.1.4 kindlaks määratud lubamatuid defekte, siis tuleb astuda kõik vajalikud sammud kõnealuse mahutite partii kontrollimiseks ja defektide kõrvaldamiseks.

Põhjade mõõdud ja arvutused (vt käesoleva lisa 4. liite joonised)

1.6.1.2.1.   Mahutite põhjad peavad olema valmistatud ühest tükist ning olema surve suhtes nõgusa, kas ovaloidse või elliptilise kujuga (näited on esitatud 5. liites).

1.6.1.2.2.   Mahutite põhjad peavad vastama järgmistele tingimustele.

Ovaloidpõhjad

Samaaegsed piirangud:

| 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D |
| --- |
| r ≥ 0,1 D |
| R ≤ D |
| H ≥ 0,18 D |
| r ≥ 2 b |
| h ≥ 4 b |
| h ≤ 0,15 D | (ei kohaldata käesoleva lisa 2. liite joonisel 2a osutatud mahutite suhtes). |

0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

r ≥ 0,1 D

R ≤ D

H ≥ 0,18 D

r ≥ 2 b

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D

(ei kohaldata käesoleva lisa 2. liite joonisel 2a osutatud mahutite suhtes).

Elliptilised põhjad

Samaaegsed piirangud:

| 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D |
| --- |
| H ≥ 0,18 D |
| h ≥ 4 b |
| h ≤ 0,15 D | (ei kohaldata käesoleva lisa 2. liite joonisel 2a osutatud mahutite suhtes). |

0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

H ≥ 0,18 D

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D

(ei kohaldata käesoleva lisa 2. liite joonisel 2a osutatud mahutite suhtes).

1.6.1.2.3.   Niisuguste kumerpõhjade paksus ei tohi tervikuna olla väiksem arvust, mis leitakse järgmise valemi abil:

Formula

Täispõhjade puhul kasutatav kujutegur C on esitatud käesoleva lisa 4. liite tabelis ja joonistel.

Põhjade silindriliste servade seina paksus ei tohi olla väiksem kere väikseimast seina paksusest ega erineda sellest rohkem kui 15 %.

1.6.1.3.   Silindrilise osa ja kumerpõhja seina nimipaksus ei või mingil tingimusel olla väiksem kui:

Formula

minimaalselt peab see olema 1,5 mm.

1.6.1.4.   Mahuti kere võib olla valmistatud ühest, kahest või kolmest osast. Kui kere koosneb kahest või kolmest osast, peavad pikiõmblused olema nihutatud/pööratud vähemalt mahuti seina kümnekordse paksuse ulatuses (10 · a). Põhjad peavad olema valmistatud ühest tükist ning olema kumera pinnaga.

1.6.2.   Täiskomposiitmahutite surve all olevate osadega seotud arvutused

Iga mahuti tüübi puhul tuleb arvutada mahuti pinged. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada arvutuslikku rõhku ja lõhkemiseni survestamise rõhku. Arvutamisel tuleb kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, et teha kindlaks pinge jagunemine mahutis.

1.7.   Konstruktsioon ja töötlus

Üldnõuded

1.7.1.1.   Tootja peab sobiva kvaliteedikontrollisüsteemi olemasolu kaudu näitama, et tal on vajalikud tootmisrajatised ja -protsessid toodetud mahutite käesoleva lisa nõuetele vastavuse tagamiseks.

1.7.1.2.   Tootja peab piisava järelevalve abil tagama, et mahutite tootmiseks kasutatud põhimaterjalid ja pressitud osad ei sisalda defekte, mis võivad halvendada mahuti kasutamise ohutust.

Surve all olevad osad

1.7.2.1.   Tootja peab kirjeldama kasutatud keevitusmeetodeid ja -protsesse ning nimetama tootmise ajal toimunud kontrollid.

1.7.2.2.   Tehnilised keevitusnõuded

Põkk-keevised tuleb teha automaatse keevitusprotsessina.

Põkk-keevised ei või pingekindlal kerel asuda üheski profiili muutumise kohas.

Nurkõmblusi ei või teha põkk-keeviste peale, vaid need peavad paiknema põkk-keevistest vähemalt 10 mm kaugusel.

Mahuti kere erinevaid osi ühendavad keevisõmblused peavad vastama alltoodud tingimustele (vt käesoleva lisa 1. liites näidetena esitatud joonised):

pikiõmblus: see keevisõmblus tehakse põkk-keevisena seina materjali täislõikel;

ringõmblus:

see keevisõmblus tehakse põkk-keevisena seina materjali täislõikel. Paindservkatteliite õmblust peetakse eritüüpi põkk-keeviseks;

klapi naastplaadi või -võru keevisõmblused tehakse vastavalt 1. liite joonisele 3.

Kraed või tugesid mahuti külge kinnitav keevisõmblus võib olla kas põkk-keevis või nurkõmblus.

Keevitatud paigaldustoed keevitatakse ringõmblusega. Keevisõmblused peavad olema piisavalt tugevad, et vastu pidada vibratsioonile, pidurdamismõjudele ja igast suunast avalduvatele vähemalt 30 g välisjõududele.

Põkk-keeviste korral ei või liitepindade eritelgsus ületada üht viiendikku seinte paksusest (1/5 a).

1.7.2.3.   Keeviste kontrollimine

Tootja peab tagama, et keevisõmbluste läbikeevituse sügavus on pidev, et keevisõmbluses ei ole kõrvalekaldeid ning et õmblustel ei ole defekte, mis võivad halvendada mahuti kasutamise ohutust.

Kahest tükist valmistatud mahutite puhul (välja arvatud käesoleva lisa 1. liite 1. leheküljel osutatud paindservkatteliite õmbluste puhul) tuleb ringjaid põkk-keeviseid radiograafiliselt 100 mm ulatuses kontrollida katkematu tootmise puhul iga töövahetuse alguses ühel ja iga töövahetuse lõpus valitud ühel mahutil, kui aga tootmine katkestatakse vahepeal enam kui 12 tunniks, siis esimesel keevitatud mahutil.

1.7.2.4.   Mitteümarus

Mahuti silinderkere mitteümarus peab olema piiratud selliselt, et sama ristlõike maksimaalse ja minimaalse välisläbimõõdu erinevus ei oleks suurem kui 1 % nimetatud läbimõõtude keskmisest.

Abidetailid

1.7.3.1.   Toed tuleb toota ja mahuti kere külge kinnitada nii, et nimetatud tegevusega ei põhjustataks pingete ohtlikke kontsentratsioone või vee kogunemist.

1.7.3.2.   Mahuti alus peab olema piisavalt tugev ning valmistatud mahuti jaoks kasutatud terasetüübiga kokkusobivast metallist. Aluse vorm peab tagama mahutile piisava stabiilsuse.

Aluse ülemine serv tuleb keevitada mahuti külge nii, et nimetatud tegevusega ei põhjustataks vee kogunemist ning et keevis ei laseks veel aluse ja mahuti vahele tungida.

1.7.3.3.   Mahutitele kinnitatakse nende õige paigalduse tagamiseks kontrollmärk.

1.7.3.4.   Kui mahuti on tunnusplaatidega varustatud, siis peavad need olema kinnitatud pingekindlale kerele ning ei tohi olla eemaldatavad. Tuleb võtta kõik vajalikud korrosioonitõrjemeetmed.

1.7.3.5.   Mahutil peab olema võimalus mahuti lisaseadmeid katva gaasikindla kaitsekesta või kaitseseadme paigaldamiseks.

1.7.3.6.   Tugede valmistamiseks võib sellegipoolest kasutada ükskõik millist muud materjali tingimusel, et on tagatud selle tugevus ja kõrvaldatud mahuti põhja korrodeerumise oht.

Tulekaitse

1.7.4.1.   Mahuti tüübi näidisega, millele on paigaldatud kõik lisaseadmed ja täiendav isolatsioon või kaitsematerjal, tuleb teha käesoleva lisa punktis 2.6 kirjeldatud lahtise tule katse.

2.   KATSED

Tabelid 1 ja 2 annavad ülevaate nii LPG mahuti prototüüpidega kui ka tootmisprotsessi ajal tehtavatest katsetest olenevalt mahutite liigist. Kõik katsed tuleb teha ümbritseva õhu temperatuuril 20 ± 5 °C, kui ei ole osutatud teisiti.

Tabel 1.

Ülevaade metallmahutitele tehtavatest katsetest

| Tehtav katse | Tootmine
  Partiikatsed | Tüübikinnituseks katsetatavate mahutite arv | Katse kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tõmbekatse | 1 partii kohta | 2 (1) | Vt punkt 2.1.2.2. |
| Paindekatse | 1 partii kohta | 2 (1) | Vt punkt 2.1.2.3. |
| Lõhkemiseni survestamine | | 2 | Vt punkt 2.2. |
| Hüdrauliline katse | Iga mahuti | 100 % | Vt punkt 2.3. |
| Lahtise tule katse | | 1 | Vt punkt 2.6. |
| Radiograafiline uurimine | 1 partii kohta | 100 % | Vt punkt 2.4.1. |
| Makroskoopiline uurimine | 1 partii kohta | 2 (1) | Vt punkt 2.4.2. |
| Keeviste kontrollimine | 1 partii kohta | 100 % | Vt punkt 1.7.2.3. |
| Mahuti osade visuaalne kontroll | 1 partii kohta | 100 % | |

Tehtav katse

Tootmine

Partiikatsed

Tüübikinnituseks katsetatavate mahutite arv

Katse kirjeldus

Tõmbekatse

1 partii kohta

2 (1)

Vt punkt 2.1.2.2.

Paindekatse

1 partii kohta

2 (1)

Vt punkt 2.1.2.3.

Lõhkemiseni survestamine

2

Vt punkt 2.2.

Hüdrauliline katse

Iga mahuti

100 %

Vt punkt 2.3.

Lahtise tule katse

1

Vt punkt 2.6.

Radiograafiline uurimine

1 partii kohta

100 %

Vt punkt 2.4.1.

Makroskoopiline uurimine

1 partii kohta

2 (1)

Vt punkt 2.4.2.

Keeviste kontrollimine

1 partii kohta

100 %

Vt punkt 1.7.2.3.

Mahuti osade visuaalne kontroll

1 partii kohta

100 %

Märkus 1: tüübikinnituseks esitatakse kuus mahutit.

Märkus 2: ühel prototüübil määratakse kindlaks mahuti mahutavus ja mahuti iga osa seina paksus.

Tabel 2.

Ülevaade täiskomposiitmahutitega tehtavatest katsetest

| Tehtav katse | Tootmine
  Partiikatsed | Tüübikinnituseks katsetatavate mahutite arv | Katse kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| Lõhkemiseni survestamine | 1 partii kohta | 3 | Vt punkt 2.2. |
| Hüdrauliline katse | Iga mahuti | Kõik mahutid | Vt punkt 2.3. |
| Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril | 1 viie partii kohta | 3 | Vt punkt 2.3.6.1. |
| Survetsüklikatse kõrgel temperatuuril | | 1 | Vt punkt 2.3.6.2. |
| Välislekke katse | | 1 | Vt punkt 2.3.6.3. |
| Imbumiskatse | | 1 | Vt punkt 2.3.6.4. |
| LPG tsüklikatse | | 1 | Vt punkt 2.3.6.5. |
| Kõrge temperatuuri katse | | 1 | Vt punkt 2.3.6.6. |
| Lahtise tule katse | | 1 | Vt punkt 2.6. |
| Löögikatse | | 1 | Vt punkt 2.7. |
| Kukkumiskatse | | 1 | Vt punkt 2.8. |
| Pöördkangi jõumomendikatse | | 1 | Vt punkt 2.9. |
| Happelise keskkonna katse | | 1 | Vt punkt 2.10. |
| Ultraviolettkiirguse katse | | 1 | Vt punkt 2.11. |

Tehtav katse

Tootmine

Partiikatsed

Tüübikinnituseks katsetatavate mahutite arv

Katse kirjeldus

Lõhkemiseni survestamine

1 partii kohta

3

Vt punkt 2.2.

Hüdrauliline katse

Iga mahuti

Kõik mahutid

Vt punkt 2.3.

Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

1 viie partii kohta

3

Vt punkt 2.3.6.1.

Survetsüklikatse kõrgel temperatuuril

1

Vt punkt 2.3.6.2.

Välislekke katse

1

Vt punkt 2.3.6.3.

Imbumiskatse

1

Vt punkt 2.3.6.4.

LPG tsüklikatse

1

Vt punkt 2.3.6.5.

Kõrge temperatuuri katse

1

Vt punkt 2.3.6.6.

Lahtise tule katse

1

Vt punkt 2.6.

Löögikatse

1

Vt punkt 2.7.

Kukkumiskatse

1

Vt punkt 2.8.

Pöördkangi jõumomendikatse

1

Vt punkt 2.9.

Happelise keskkonna katse

1

Vt punkt 2.10.

Ultraviolettkiirguse katse

1

Vt punkt 2.11.

2.1.   Mehaanilised katsed

Üldnõuded

Mehaaniliste katsete sagedus

2.1.1.1.1.   Metallmahuteid katsetatakse järgmise sagedusega: igast partiist üks mahuti tootmise ajal ja tüübikinnituskatsetel, vt tabel 1.

Katsekehad, mis ei ole lamedad, tuleb külmprotsessi teel lamestada.

Kõikide keevisõmblust sisaldavate katsekehade puhul tuleb õmblus töödelda ühetasaseks.

Metallmahutitega tuleb teha tabelis 1 kirjeldatud katsed.

Ainult üht ringõmblust sisaldavate mahutite puhul (kahest tükist valmistatud mahutid) võetakse katsekehad 2. liite joonisel 1 näidatud kohtadest.

Nii piki- kui ka ringõmblusi sisaldavate mahutite puhul (kolmest või rohkemast tükist valmistatud mahutid) võetakse katsekehad 2. liite joonisel 2 näidatud kohtadest.

2.1.1.1.2.   Täiskomposiitmahuteid katsetatakse järgmise sagedusega:

| a) | tootmise ajal: igast partiist üks mahuti; |
| --- | --- |

a)

tootmise ajal: igast partiist üks mahuti;

| b) | tüübikinnituskatse puhul vt tabel 2. |
| --- | --- |

b)

tüübikinnituskatse puhul vt tabel 2.

2.1.1.2.   Kõik mahuti pingekindlate kerede põhimetalli ja keeviste omaduste kontrollimiseks tehtavad mehaanilised katsed tuleb teha valmismahutitelt võetud katsekehadel.

Katsete tüübid ja katsete tulemuste hindamine

Iga näidismahutiga tehakse järgmised katsed:

2.1.2.1.1.   Nii piki- kui ka ringõmblusi sisaldavate mahutite puhul (kolmest tükist valmistatud mahutid) tehakse katsed käesoleva lisa 2. liite joonisel 1 näidatud kohtadest võetud katsekehadega:

| a) | põhimaterjali üks tõmbekatse; katsekeha tuleb võtta pikisuunas (kui see ei ole võimalik, võib katsekeha võtta ristsuunas); |
| --- | --- |

a)

põhimaterjali üks tõmbekatse; katsekeha tuleb võtta pikisuunas (kui see ei ole võimalik, võib katsekeha võtta ristsuunas);

| b) | põhja põhimaterjali üks tõmbekatse; |
| --- | --- |

b)

põhja põhimaterjali üks tõmbekatse;

| c) | üks pikiõmbluse suhtes ristsuunaline tõmbekatse; |
| --- | --- |

c)

üks pikiõmbluse suhtes ristsuunaline tõmbekatse;

| d) | üks ringõmbluse suhtes ristsuunaline tõmbekatse; |
| --- | --- |

d)

üks ringõmbluse suhtes ristsuunaline tõmbekatse;

| e) | üks pikiõmbluse paindekatse, mille puhul sisepind on pingestatud; |
| --- | --- |

e)

üks pikiõmbluse paindekatse, mille puhul sisepind on pingestatud;

| f) | üks pikiõmbluse paindekatse, mille puhul välispind on pingestatud; |
| --- | --- |

f)

üks pikiõmbluse paindekatse, mille puhul välispind on pingestatud;

| g) | üks ringõmbluse paindekatse, mille puhul sisepind on pingestatud; |
| --- | --- |

g)

üks ringõmbluse paindekatse, mille puhul sisepind on pingestatud;

| h) | üks ringõmbluse paindekatse, mille puhul välispind on pingestatud; |
| --- | --- |

h)

üks ringõmbluse paindekatse, mille puhul välispind on pingestatud;

| i) | üks keevislõigu makroskoopiline katse; |
| --- | --- |

i)

üks keevislõigu makroskoopiline katse;

(ml, m2) Punktis 2.4.2 osutatud, külgseinale paigaldatud klappide puhul vähemalt kaks klapi ümbrismuhvi/plaadi lõike makroskoopilist katset.

2.1.2.1.2.   Ainult ringõmblusi sisaldavate mahutite puhul (kahest tükist valmistatud mahutid) tehakse katsed käesoleva lisa 2. liite joonistel 2a ja 2b näidatud kohtadest võetud katsekehadega:

punktis 2.1.2.1.1, välja arvatud alapunktides c, e ja f loetletud katsed. Põhimaterjali tõmbekatse katsekeha võetakse, nagu on osutatud punkti 2.1.2.1.1 alapunktis a või b.

2.1.2.1.3.   Katsekehad, mis ei ole piisavalt lamedad, tuleb külmalt pressides lamestada.

2.1.2.1.4.   Kõikide keevisõmblust sisaldavate katsekehade puhul tuleb õmblus töödelda ühetasaseks.

Tõmbekatse

Põhimaterjali tõmbekatse

2.1.2.2.1.1.   Tõmbekatse tehakse vastavalt euronormidele EN 876, EN 895 ja EN 10002–1.

2.1.2.2.1.2.   Elastsuspiiri, tõmbetugevuse ja katkevenivuse jaoks kindlaksmääratud väärtused peavad vastama metalli omadustele esitatavatele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva lisa punktis 1.3.

Keevisõmbluste tõmbekatse

2.1.2.2.2.1.   Keevisõmbluse suhtes risti tehtav tõmbekatse tuleb sooritada katsekehal, millel on vähendatud ristlõige 25 mm laiusega pikkuses, mis ulatub kuni 15 mm üle õmbluse servade, nagu seda on kujutatud käesoleva lisa 3. liite joonisel 2.

Sellest keskkohast mõlemale poole peab katsekeha laius progressiivselt suurenema.

2.1.2.2.2.2.   Saadud tõmbetugevuse väärtus peab vastama EN 10120 nõutavale miinimumile.

Paindekatse

2.1.2.3.1.   Keevitatud osade paindekatse tehakse vastavalt standarditele ISO 7438:2000 ja ISO 7799:2000 ning euronormile EN 910. Paindekatsed tehakse pingestatud sisepinnale ja pingestatud välispinnale.

2.1.2.3.2.   Kui katsekeha painutatakse torni ümber seni, kuni siseservad on üksteisest eraldatud vahemaa võrra, mis ei ole suurem kui torni läbimõõt + 3a (vt käesoleva lisa 3. liite joonis 1), ei tohi katsekehal ilmneda pragusid.

2.1.2.3.3.   Torni läbimõõdu ja katsekeha paksuse suhe (n) ei tohi ületada järgmises tabelis esitatud väärtusi.

| Tegelik tõmbetugevus Rt (N/mm2) | Väärtus n |
| --- | --- |
| kuni 440 (kaasa arvatud) | 2 |
| üle 440 kuni 520 (kaasa arvatud) | 3 |
| üle 520 | 4 |

Tegelik tõmbetugevus Rt (N/mm2)

Väärtus n

kuni 440 (kaasa arvatud)

2

üle 440 kuni 520 (kaasa arvatud)

3

üle 520

4

Tõmbe- ja paindekatse kordamine

2.1.2.4.1.   Tõmbe- ja paindekatset võib korrata. Teisel korral katsetatakse samalt mahutilt võetud kaht katsekeha.

Kui nende katsete tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.2.   Lõhkemiseni survestamine hüdraulilise surve all

Katsetingimused

Mahutitel, millega seda katset tehakse, peavad olema pealdised; need on soovitav kanda mahuti selle osale, mis surve alla seatakse.

2.2.1.1.   Hüdraulilise surve all lõhkemiseni survestamise katset tuleb teha seadmega, mis võimaldab survet kuni mahuti lõhkemiseni ühtlaselt suurendada ning andmed muutuva surve kohta registreerida. Maksimaalne voolukiirus ei tohiks katsetamise ajal ületada 3 % mahuti mahutavusest minutis.

Katse tõlgendamine

Lõhkemiseni survestamise tõlgendamiseks ettenähtud kriteeriumid on järgmised:

2.2.2.1.1.   metallmahuti mahtpaisumine, mis võrdub: vee mahuga, mida kasutatakse surve tõusma hakkamise hetke ning mahuti lõhkemise vahelisel ajal;

2.2.2.1.2.   rebendi ja selle servade kuju uurimine;

2.2.2.1.3.   lõhkemisrõhk.

Katse nõuetekohasuse tingimused

2.2.3.1.   Mõõdetud lõhkemisrõhk (Pr) ei tohi mingil tingimusel olla väiksem kui 2,25 · 3 000 = 6 750 kPa.

2.2.3.2.   Metallmahuti mahu konkreetne muutus lõhkemise ajal ei tohi olla väiksem kui:

20 %, kui metallmahuti pikkus on selle läbimõõdust suurem;

17 %, kui metallmahuti pikkus on selle läbimõõduga võrdne või sellest väiksem;

8 %, kui on tegemist 5. lisa 1. leheküljel joonistel A, B ja C näidatud erimetallmahutiga.

Lõhkemiseni survestamine ei tohi põhjustada mahuti kildudeks purunemist.

2.2.3.3.1.   Peamisel murdepinnal ei tohi esineda rabedust, st murru servad ei tohi olla radiaalsed, vaid peavad olema diametraalpinna suhtes nurga all ja nende ristlõige peab olema kogu paksuses ahenenud.

2.2.3.3.2.   Metallmahutite murdepind ei tohi viidata metalli veale. Keevisõmblus peab olema vähemalt sama tugev, kuid eelistatavalt tugevam kui algmetall.

Täiskomposiitmahutite puhul ei tohi murdepind viidata konstruktsiooni vigadele.

2.2.3.4.   Lõhkemiseni survestamise kordamine

Lõhkemiseni survestamist tohib korrata. Teine lõhkemiseni survestamine tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemust arvesse.

Kui üks või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.3.   Hüdrauliline katse

2.3.1.   Tüübikinnituseks esitatud mahuti tüübi näidised (ilma lisaseadmeteta, kuid suletud väljalaskeavadega) peavad ilma lekketa ja ilma jäävdeformatsioonideta vastu pidama rõhule 3 000 kPa vastavalt järgmistele nõuetele.

2.3.2.   Veerõhk peab mahutis kuni proovirõhu 3 000 kPa saavutamiseni ühtlaselt suurenema.

2.3.3.   Mahuti peab jääma proovirõhu alla piisavalt kauaks, et oleks võimalik kindlaks teha, ega rõhk ei kahane ning kas mahutit võib pidada lekkekindlaks.

2.3.4.   Mahutil ei tohi pärast katse tegemist olla jäävdeformatsiooni märke.

2.3.5.   Mahutid, mis katset ei läbi, tuleb lugeda mittesobilikuks.

Täiskomposiitmahutitel tehtavad täiendavad survekatsed

Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

2.3.6.1.1.   Katsemenetlus

Valmismahutiga tehakse kuni 20 000 survetsüklit järgmiselt:

| a) | katsetatav mahuti täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga; |
| --- | --- |

a)

katsetatav mahuti täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga;

| b) | rõhku mahutis muudetakse tsüklitena maksimaalselt 300 kPa-lt vähemalt 3 000 kPa-ni sagedusega, mis ei ületa 10 tsüklit minutis.
  Seda korratakse vähemalt 10 000 korda ja kui ei esine leket, jätkatakse kuni 20 000 korrani; |
| --- | --- |

b)

rõhku mahutis muudetakse tsüklitena maksimaalselt 300 kPa-lt vähemalt 3 000 kPa-ni sagedusega, mis ei ületa 10 tsüklit minutis.

Seda korratakse vähemalt 10 000 korda ja kui ei esine leket, jätkatakse kuni 20 000 korrani;

| c) | tsüklite arv kuni vea tekkeni registreeritakse koos vea tekkimise alguse ja koha kirjeldusega. |
| --- | --- |

c)

tsüklite arv kuni vea tekkeni registreeritakse koos vea tekkimise alguse ja koha kirjeldusega.

2.3.6.1.2.   Katse tõlgendamine

Enne 10 000 tsükli läbimist ei tohi mahutil viga ega leket tekkida.

Pärast 10 000 tsükli läbimist võib mahuti enne purunemist lekkida.

2.3.6.1.3.   Korduvkatsetamine

Survetsüklikatset ümbritseva õhu temperatuuril võib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

Survetsüklikatse kõrgel temperatuuril

2.3.6.2.1.   Katsemenetlus

Valmismahutitega tehakse tsüklikatsed, milles asjaomastel mahutitel ei tohi olla märke rebenemisest, lekkest ega kiu hargnemisest, järgmistel tingimustel:

| a) | katsetatav mahuti täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga; |
| --- | --- |

a)

katsetatav mahuti täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga;

| b) | hoitakse 48 tundi nullrõhu, 65 °C ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures; |
| --- | --- |

b)

hoitakse 48 tundi nullrõhu, 65 °C ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures;

| c) | tehakse 3 600 hüdraulilise surve tsüklit kiirusel kuni 10 tsüklit minutis kõige rohkem 300 kPa-st kuni vähemalt 3 000 kPa-ni temperatuuril 65 °C ja vähemalt 95 % niiskuse juures. |
| --- | --- |

c)

tehakse 3 600 hüdraulilise surve tsüklit kiirusel kuni 10 tsüklit minutis kõige rohkem 300 kPa-st kuni vähemalt 3 000 kPa-ni temperatuuril 65 °C ja vähemalt 95 % niiskuse juures.

Pärast survetsüklikatset kõrgel temperatuuril tehakse mahutitele välislekke katse ning seejärel hüdraulilise surve katse kuni vea tekkeni vastavalt lõhkemiseni survestamise katse menetlusele.

2.3.6.2.2.   Katse tõlgendamine

Mahuti peab vastama punktis 2.3.6.3 kindlaks määratud välislekke katse nõuetele.

Mahuti peab saavutama minimaalse lõhkemisrõhu, mis on vähemalt 85 % lõhkemisrõhust.

2.3.6.2.3.   Korduvkatsetamine

Survetsüklikatset kõrgel temperatuuril võib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui selle katse tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

Välislekke katse

2.3.6.3.1.   Katsemenetlus

Mahuti viiakse lekke tuvastamiseks seebivette rõhu all 3 000 kPa (mullikatse).

2.3.6.3.2.   Katse tõlgendamine

Mahutil ei tohi tekkida leket.

2.3.6.3.3.   Korduvkatsetamine

Välislekke katset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui selle katse tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse. Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

Imbumiskatse

2.3.6.4.1.   Katsemenetlus

Kõik katsed tehakse temperatuuril 40 °C mahutiga, mis on 80 % ulatuses mahuti veemahutavusest täidetud kaubandusliku propaaniga.

Katse kestab vähemalt kaheksa nädalat, kuni imbumist läbi püsiolekus konstruktsiooni on vaadeldud vähemalt 500 tunni vältel.

Seejärel mõõdetakse mahuti massikao ulatus.

Massi muutus päevade arvu kohta registreeritakse graafiliselt.

2.3.6.4.2.   Katse tõlgendamine

Massikao väärtus peab olema väiksem kui 0,15 g tunnis.

2.3.6.4.3.   Korduvkatsetamine

Imbumiskatset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse. Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

LPG tsüklikatse

2.3.6.5.1.   Katsemenetlus

Imbumiskatse edukalt läbinud mahutiga tehakse survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt käesoleva lisa punkti 2.3.6.1 nõuetele.

Mahuti kuju mõõdetakse üle ja kontrollitakse vooderdise ja pöördkangi ühendust.

2.3.6.5.2.   Katse tõlgendamine

Mahuti peab vastama nõuetele, mis esitatakse survetsüklikatse puhul ümbritseva õhu temperatuuril.

Mahuti vooderdise ja pöördkangi ühenduse kontrollimisel ei tohi ilmneda kahjustusi, nagu väsimise või elektrostaatilise lahenduse märke.

2.3.6.5.3.   Korduvkatsetamine

LPG tsüklikatset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

Kõrge temperatuuri katse

2.3.6.6.1.   Üldmärkused

Kõnealune katse tehakse ainult täiskomposiitmahutitele, mille vaigu põhiaine klaasistumistemperatuur (TG) on arvutuslikust temperatuurist +50 °C madalam.

2.3.6.6.2.   Katsemenetlus

Ühte valmismahutit tuleb katsetada järgmiselt.

| a) | Mahuti survestatakse rõhuni 3 000 kPa ja hoitakse katseperioodi kestuse alusel järgmises tabelis kindlaksmääratud temperatuuril.
  Tabel 3.
  Kõrge temperatuuri katse kestusega seotud katsetemperatuur






  T (°C) | Kokkupuute kestus (h) |
| --- | --- | --- |
| 100 | 200 |
| 95 | 350 |
| 90 | 600 |
| 85 | 1 000 |
| 80 | 1 800 |
| 75 | 3 200 |
| 70 | 5 900 |
| 65 | 11 000 |
| 60 | 21 000 |

a)

Mahuti survestatakse rõhuni 3 000 kPa ja hoitakse katseperioodi kestuse alusel järgmises tabelis kindlaksmääratud temperatuuril.

Tabel 3.

Kõrge temperatuuri katse kestusega seotud katsetemperatuur

T (°C)

Kokkupuute kestus (h)

100

200

95

350

90

600

85

1 000

80

1 800

75

3 200

70

5 900

65

11 000

60

21 000

| b) | Mahutiga tehakse välislekke katse. |
| --- | --- |

b)

Mahutiga tehakse välislekke katse.

2.3.6.6.3.   Katse tõlgendamine

Mahu maksimaalne lubatud suurenemine on 5 %. Mahuti peab vastama käesoleva lisa punktis 2.4.3 kindlaksmääratud välislekke katse ja punktis 2.2 kindlaksmääratud lõhkemiseni survestamise nõuetele.

2.3.6.6.4.   Korduvkatsetamine

Kõrge temperatuuri katset võib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui selle katse tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.4.   Mittepurustav uurimine

Radiograafiline uurimine

2.4.1.1.   Keevisõmblusi tuleb radiograafiliselt uurida vastavalt ISO spetsifikatsioonile R 1106, klass B.

2.4.1.2.   Traaditüüpi indikaatori kasutamisel ei või nähtava traadi väikseim läbimõõt olla üle 0,10 mm.

Samm- ja auktüüpi indikaatori kasutamisel ei või väikseima nähtava augu läbimõõt olla üle 0,25 mm.

2.4.1.3.   Keevisõmbluste radiograafiliste andmete hindamisel tuleb tugineda originaalfilmidele vastavalt praktikale, mida soovitatakse ISO standardi 2504–1973 punktis 6.

Järgmised defektid ei ole vastuvõetavad:

mõrad, ebapiisavad õmblused või läbikeevituse ebapiisav sügavus.

2.4.1.4.1.   Seina paksusega ≥ 4 mm mahutite puhul loetakse vastuvõetavaks järgmisi suletisi:

kuni a/4 mm suurused gaasisuletised;

üle a/4 mm, kuid mitte üle a/3 mm suurused gaasisuletised, mis on rohkem kui 25 mm kaugusel teistest üle a/4 mm, kuid mitte üle a/3 mm suurustest gaasisuletistest;

pikisuletised või ümarate suletiste grupp reas, mille pikkus (keevisõmbluse pikkusel 12a) ei ole suurem kui 6 mm;

õmbluse 100 mm pikkusel lõigul olevad gaasisuletised, mille kogupind ei ole suurem kui 2a mm2.

2.4.1.4.2.   Seina paksusega < 4 mm mahutite puhul loetakse vastuvõetavaks järgmisi suletisi:

kuni a/2 mm suurused gaasisuletised;

üle a/2 mm, kuid mitte üle a/1,5 mm suurused gaasisuletised, mis on rohkem kui 25 mm kaugusel teistest üle a/2 mm, kuid mitte üle a/1,5 mm suurustest gaasisuletistest;

pikisuletised või ümarate suletiste grupp reas, mille pikkus (keevisõmbluse pikkusel 12a) ei ole suurem kui 6 mm;

õmbluse 100 mm pikkusel lõigul olevad gaasisuletised, mille kogupind ei ole suurem kui 2a mm2.

2.4.2.   Makroskoopiline uurimine

Keevisõmbluse täieliku põiklõike makroskoopiline uurimine peab näitama täielikku sulatust ükskõik millise happega töödeldud pinnal ning koostedefektide, oluliste suletiste ega muude defektide esinemine ei ole lubatud.

Kahtluse korral tuleb kahtlast kohta mikroskoopiliselt uurida.

2.5.   Metallmahuti keevisõmbluse välispinna uurimine

2.5.1.   Nimetatud uuring tehakse pärast keevisõmbluse valmimist.

Uuritav keevitatud pind peab olema hästi valgustatud ning rasva- ja tolmuvaba, metalltagi jääkideta ja kaitsekatteta.

2.5.2.   Keevitatud metalli kokkusulamine põhimetalliga peab olema sile ning söövitusevaba. Keevitatud pinnal ja keevise lähedal ei või olla mõrasid, sooni või poorseid laike. Keevitatud pind peab olema korrapärane ja ühetasane. Kui on kasutatud põkk-keevist, siis ei tohi liigpaksus ületada 1/4 õmbluse laiusest.

2.6.   Lahtise tule katse

2.6.1.   Üldmärkused

Lahtise tule katse eesmärk on näidata, et projektis ettenähtud tulekaitsesüsteemiga varustatud mahuti ei lõhke ettenähtud tuletingimuste juures katsetamisel. Tootja peab kirjeldama täieliku tulekaitsesüsteemi toimimist, sealhulgas ettenähtud langust atmosfäärirõhuni. Käesoleva katse nõuded loetakse täidetuks, kui mahutil on järgmised algmahutiga ühised omadused:

| a) | sama tüübikinnituse omanik; |
| --- | --- |

a)

sama tüübikinnituse omanik;

| b) | sama kuju (silinder, erikuju); |
| --- | --- |

b)

sama kuju (silinder, erikuju);

| c) | sama materjal; |
| --- | --- |

c)

sama materjal;

| d) | sama suur või suurem seina paksus; |
| --- | --- |

d)

sama suur või suurem seina paksus;

| e) | sama või väiksem läbimõõt (ballooni puhul); |
| --- | --- |

e)

sama või väiksem läbimõõt (ballooni puhul);

| f) | sama või väiksem kõrgus (erikujulise mahuti puhul); |
| --- | --- |

f)

sama või väiksem kõrgus (erikujulise mahuti puhul);

| g) | sama suur või väiksem välispind; |
| --- | --- |

g)

sama suur või väiksem välispind;

| h) | sama lisaseadmete konfiguratsioon (2). |
| --- | --- |

h)

sama lisaseadmete konfiguratsioon (2).

2.6.2.   Mahutite paigutamine

| a) | Tootja paigutab mahuti projektis ettenähtud asendisse nii, et mahuti põhi jääb tuleallikast umbes 100 mm kaugusele. |
| --- | --- |

a)

Tootja paigutab mahuti projektis ettenähtud asendisse nii, et mahuti põhi jääb tuleallikast umbes 100 mm kaugusele.

| b) | Sulava korgi (rõhuvabastusseadme) lahtise tulega kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse kaitset. Kaitse ei tohi olla sulava korgiga (rõhuvabastusseadmega) otseses kokkupuutes. |
| --- | --- |

b)

Sulava korgi (rõhuvabastusseadme) lahtise tulega kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse kaitset. Kaitse ei tohi olla sulava korgiga (rõhuvabastusseadmega) otseses kokkupuutes.

| c) | Ettenähtud tulekaitsesüsteemi osade hulka mittekuuluva klapi, liitmiku või toru mis tahes tõrge katse jooksul muudab tulemuse kehtetuks. |
| --- | --- |

c)

Ettenähtud tulekaitsesüsteemi osade hulka mittekuuluva klapi, liitmiku või toru mis tahes tõrge katse jooksul muudab tulemuse kehtetuks.

| d) | Lühemad kui 1,65 m pikkused mahutid: mahuti keskkoht paigutatakse tuleallika keskkohaga kohakuti. |
| --- | --- |

d)

Lühemad kui 1,65 m pikkused mahutid: mahuti keskkoht paigutatakse tuleallika keskkohaga kohakuti.

1,65 m pikkused või pikemad mahutid: kui mahuti ühte otsa on paigaldatud rõhuvabastusseade, peab tuleallikas algama mahuti teisest otsast. Kui mahutil on rõhuvabastusseadmed mõlemas otsas või ühes või mitmes kohas mahuti küljel, tuleb tuleallika keskkoht paigutada kahe teineteisest suurimal horisontaalsel kaugusel asuva rõhuvabastusseadme vahelise lõigu keskpunkti kohale.

2.6.3.   Tuleallikas

1,65 m pikkune ühtlase tule allikas peab heitma leeki kogu mahuti pinnale.

Tuleallikas võib kasutada mis tahes kütust tingimusel, et see annab ühtlast kuumust, mis on piisav, et hoida ettenähtud katsetemperatuure kuni mahuti mahajahutamiseni. Tule paigutus tuleb registreerida piisavalt täpselt, et mahuti soojuskoormus oleks hiljem taastatav. Tuleallika mis tahes tõrge või väär toimimine muudab tulemuse kehtetuks.

2.6.4.   Temperatuuri ja rõhu mõõtmine

Lahtise tule katses tuleb mõõta järgmist:

| a) | tule temperatuur vahetult mahuti all, piki mahuti põhja, vähemalt kahes kohas, mis ei paikne teineteisest kaugemal kui 0,75 m; |
| --- | --- |

a)

tule temperatuur vahetult mahuti all, piki mahuti põhja, vähemalt kahes kohas, mis ei paikne teineteisest kaugemal kui 0,75 m;

| b) | seina temperatuur mahuti põhjas; |
| --- | --- |

b)

seina temperatuur mahuti põhjas;

| c) | seina temperatuur kuni 25 mm kaugusel rõhuvabastusseadmest; |
| --- | --- |

c)

seina temperatuur kuni 25 mm kaugusel rõhuvabastusseadmest;

| d) | seina temperatuur mahuti peal, tuleallika keskkohas; |
| --- | --- |

d)

seina temperatuur mahuti peal, tuleallika keskkohas;

| e) | rõhk mahutis. |
| --- | --- |

e)

rõhk mahutis.

Termoelementide lahtise tulega kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitset. Teise variandina võib termoelemendid panna metallplokkidesse, mis on väiksemad kui 25 mm2. Termoelementide temperatuurid ja mahuti rõhk registreeritakse kahesekundiliste või lühemate intervallidega.

2.6.5.   Üldised katsenõuded

| a) | Mahuti täidetakse 80 % ulatuses LPGga (kaubanduslik kütus) ja mahutit katsetatakse lubatud rõhul horisontaalasendis. |
| --- | --- |

a)

Mahuti täidetakse 80 % ulatuses LPGga (kaubanduslik kütus) ja mahutit katsetatakse lubatud rõhul horisontaalasendis.

| b) | Vahetult pärast süütamist peab tuli tekitama mahuti pinnale leegi tuleallika pikkuse 1,65 m ulatuses ja üle kogu mahuti. |
| --- | --- |

b)

Vahetult pärast süütamist peab tuli tekitama mahuti pinnale leegi tuleallika pikkuse 1,65 m ulatuses ja üle kogu mahuti.

| c) | Viie minuti jooksul pärast süütamist peab vähemalt üks termoelement näitama vahetult mahuti all temperatuuri vähemalt 590 °C. Seda temperatuuri hoitakse kogu ülejäänud katse jooksul, kuni mahutis enam ülerõhku ei ole. |
| --- | --- |

c)

Viie minuti jooksul pärast süütamist peab vähemalt üks termoelement näitama vahetult mahuti all temperatuuri vähemalt 590 °C. Seda temperatuuri hoitakse kogu ülejäänud katse jooksul, kuni mahutis enam ülerõhku ei ole.

| d) | Ümbritsevad tingimused (nt vihm, mõõdukas/tugev tuul vms) ei tohi katsetingimusi mõjutada. |
| --- | --- |

d)

Ümbritsevad tingimused (nt vihm, mõõdukas/tugev tuul vms) ei tohi katsetingimusi mõjutada.

2.6.6.   Katse tulemused

| a) | Mahuti lõhkemine muudab katse tulemuse kehtetuks. |
| --- | --- |

a)

Mahuti lõhkemine muudab katse tulemuse kehtetuks.

| b) | Kui rõhk on katse ajal suurem kui 3 700 kPa, st 136 % kaitseklapi seaderõhust (2 700 kPa), muudab see katse tulemuse kehtetuks.
  Rõhk vahemikus 3 000 kuni 3 700 kPa muudab katse tulemuse kehtetuks üksnes juhul, kui täheldatakse nähtavat plastilist deformatsiooni. |
| --- | --- |

b)

Kui rõhk on katse ajal suurem kui 3 700 kPa, st 136 % kaitseklapi seaderõhust (2 700 kPa), muudab see katse tulemuse kehtetuks.

Rõhk vahemikus 3 000 kuni 3 700 kPa muudab katse tulemuse kehtetuks üksnes juhul, kui täheldatakse nähtavat plastilist deformatsiooni.

| c) | Kui kaitsesüsteemi toimimine ei vasta tootja spetsifikatsioonile ja põhjustab katsetingimuste nõrgenemise, muudab see katse tulemuse kehtetuks. |
| --- | --- |

c)

Kui kaitsesüsteemi toimimine ei vasta tootja spetsifikatsioonile ja põhjustab katsetingimuste nõrgenemise, muudab see katse tulemuse kehtetuks.

| d) | Komposiitmahuti puhul on LPG ohjatud eraldumine mahuti pinna kaudu lubatav. Gaasilise LPG eraldumine kahe minuti jooksul pärast katse algust või eraldumine mahus, mis ületab 30 liitrit minutis, muudab katse tulemuse kehtetuks. |
| --- | --- |

d)

Komposiitmahuti puhul on LPG ohjatud eraldumine mahuti pinna kaudu lubatav. Gaasilise LPG eraldumine kahe minuti jooksul pärast katse algust või eraldumine mahus, mis ületab 30 liitrit minutis, muudab katse tulemuse kehtetuks.

| e) | Tulemused esitatakse katse kokkuvõttes ja peavad iga mahuti puhul sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  — | mahuti konfiguratsiooni kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

e)

Tulemused esitatakse katse kokkuvõttes ja peavad iga mahuti puhul sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

—

mahuti konfiguratsiooni kirjeldus;

| — | mahuti ja rõhuvabastusseadme paigutuse foto; |
| --- | --- |

—

mahuti ja rõhuvabastusseadme paigutuse foto;

| — | kohaldatud meetod, sealhulgas mõõtmistevaheline ajavahemik; |
| --- | --- |

—

kohaldatud meetod, sealhulgas mõõtmistevaheline ajavahemik;

| — | tule süütamisest kuni LPG ja tegeliku rõhu väljalaskmiseni kulunud aeg; |
| --- | --- |

—

tule süütamisest kuni LPG ja tegeliku rõhu väljalaskmiseni kulunud aeg;

| — | atmosfäärirõhu saavutamiseks kulunud aeg; |
| --- | --- |

—

atmosfäärirõhu saavutamiseks kulunud aeg;

| — | rõhu- ja temperatuurijoonised. |
| --- | --- |

—

rõhu- ja temperatuurijoonised.

2.7.   Löögikatse

2.7.1.   Üldmärkused

Tootja valikul võib kõik löögikatsed teha ühe ja sama mahutiga või iga katse erineva mahutiga.

Katsemenetlus

Selles katses kasutatakse vedelikuna vee ja glükooli segu või muud madala külmumistemperatuuriga vedelikku, mis ei muuda mahuti materjali omadusi.

Mahutit, mis on täidetud vedelikuga, mille mass on võrdne LPG massiga mahuti 80 % täitmise korral ning tuletatud mass 0,568 kg/l, tõugatakse paralleelselt selle sõiduki pikiteljega (x-telg joonisel 1), millesse mahuti kavatsetakse paigaldada, kiirusel V = 50 km/h jäiga kiilu vastu, mis on kinnitatud horisontaalselt, mahuti liikumisega ristisunnas.

Kiil paigaldatakse nii, et mahuti raskuskese tabab kiilu keskkohta.

Kiilu nurk α peab olema 90° ja kokkupõrkepunkt ümar, maksimaalse raadiusega 2,5 mm. Kiilu pikkus L peab olema vähemalt võrdne mahuti laiusega seoses mahuti liikumisega katse ajal. Kiilu kõrgus H peab olema vähemalt 600 mm.

Joonis 1.

Löögikatse menetluse kirjeldus

Image

Kui mahutit võib sõidukisse paigaldada rohkem kui ühes asendis, tuleb katsetada iga asendit.

Pärast seda katset tehakse mahutile välislekke katse vastavalt käesoleva lisa punktile 2.3.6.3.

2.7.3.   Katse tõlgendamine

Mahuti peab vastama käesoleva lisa punktis 2.3.6.3 sätestatud välislekke katse nõuetele.

2.7.4.   Korduvkatsetamine

Löögikatset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.8.   Kukkumiskatse

2.8.1.   Katsemenetlus

Ühe valmismahutiga tehakse kukkumiskatse ümbritseva õhu temperatuuril ilma sisemise rõhu ja paigaldatud klappideta. Pind, millele mahutid kukutatakse, peab olema ühtlane horisontaalne betoonist platvorm või põrand.

Kukutamiskõrgus (Hd) on 2 m (mahuti madalaimast punktist mõõdetuna).

Üht ja sama tühja mahutit kukutatakse:

| — | horisontaalasendis; |
| --- | --- |

—

horisontaalasendis;

| — | vertikaalasendis kummalegi otsale; |
| --- | --- |

—

vertikaalasendis kummalegi otsale;

| — | 45° nurga all. |
| --- | --- |

—

45° nurga all.

Pärast kukkumiskatset tehakse mahutitele survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt käesoleva lisa punkti 2.3.6.1 nõuetele.

2.8.2.   Katse tõlgendamine

Mahutid peavad vastama käesoleva lisa punktis 2.3.6.1 sätestatud ümbritseva õhu temperatuuril tehtava survetsüklikatse nõuetele.

2.8.3.   Korduvkatsetamine

Kukkumiskatset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.9.   Pöördkangi jõumomendikatse

2.9.1.   Katsemenetlus

Mahuti korpust pingestatakse pööramissuunale vastupidises suunas ja mõlemale pöördkangile avaldatakse jõumomenti, mis on kaks korda suurem tootja poolt klapile või rõhuvabastusseadmele ettenähtud jõumomendist, kõigepealt keermestatud ühenduse sulgemise suunas, siis avamise suunas ja lõpuks jälle sulgemise suunas.

Seejärel tehakse mahutile välislekke katse vastavalt käeoleva lisa punkti 2.3.6.3 nõuetele.

2.9.2.   Katse tõlgendamine

Mahuti peab vastama käesoleva lisa punktis 2.3.6.3 kindlaks määratud välislekke katse nõuetele.

2.9.3.   Korduvkatsetamine

Pöördkangi jõumomendikatset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.10.   Happelise keskkonna katse

2.10.1.   Katsemenetlus

Valmismahutil, milles on rõhk 3 000 kPa, lastakse 100 tunni jooksul kokku puutuda 30 %-lise väävelhappelahusega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219). Katse ajal peab vähemalt 20 % mahuti kogupinnast olema väävelhappelahusega kaetud.

Seejärel tehakse mahutile lõhkemiseni survestamine vastavalt käesoleva lisa punktile 2.2.

2.10.2.   Katse tõlgendamine

Mõõdetud lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 85 % mahuti lõhkemisrõhust.

2.10.3.   Korduvkatsetamine

Happelise keskkonna katset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

2.11.   Ultraviolettkiirguse katse

2.11.1.   Katsemenetlus

Kui mahuti on päikesevalguse käes (ka klaasi taga), võib ultraviolettkiirgus polümeermaterjale kahjustada. Sellepärast peab tootja tõendama, et väliskihi materjal suudab oma 20-aastase kasutusea jooksul ultraviolettkiirgusele vastu pidada.

| a) | Kui väliskiht on mehaanilise (kande-)funktsiooniga, tuleb mahutile pärast ultraviolettkiirguse katset teha lõhkemiseni survestamine vastavalt käesoleva lisa punkti 2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Kui väliskiht on mehaanilise (kande-)funktsiooniga, tuleb mahutile pärast ultraviolettkiirguse katset teha lõhkemiseni survestamine vastavalt käesoleva lisa punkti 2.2 nõuetele.

| b) | Kui väliskihil on kaitsev toime, peab tootja tõendama, et kiht püsib 20 aastat terve, et kaitsta selle all paiknevaid struktuurikihte ultraviolettkiirguse eest. |
| --- | --- |

b)

Kui väliskihil on kaitsev toime, peab tootja tõendama, et kiht püsib 20 aastat terve, et kaitsta selle all paiknevaid struktuurikihte ultraviolettkiirguse eest.

2.11.2.   Katse tõlgendamine

Kui väliskihil on mehaaniline funktsioon, peab mahuti vastama käesoleva lisa punktis 2.2 sätestatud lõhkemiseni survestamise nõuetele.

2.11.3.   Korduvkatsetamine

Ultraviolettkiirguse katset tohib korrata.

Teine katse tehakse kahe mahutiga, mis on esimese mahutiga samast partiist ja toodetud vahetult pärast seda.

Kui nende katsete tulemused on rahuldavad, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse.

Kui üks korduskatse või mõlemad korduskatsed ei vasta nõuetele, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

---

(1)  Need katsekehad võib võtta ühelt mahutilt.

(2)  Lisaseadmete lisamine ning nende muutmine ja laiendamine on võimalik ilma uue katsetamiseta tingimusel, et need ei avalda tõenäoliselt olulist ebasoodsat mõju ja nendest teatatakse mahuti tüübi kinnitanud asutusele. Asutus võib nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli. Mahuti ja selle lisaseadmete konfiguratsiooni kirjeldus sätestatakse 2B lisa liites.

1. liide

Joonis 1.

Pikisuunaliste põkk-keeviste põhitüübid.

Image

Joonis 2.

Ringsuunaline põkk-keevis.

Image

Joonis 3.

Keevisnaastplaatide näidised

Image

Joonis 4.

Äärikuga keevisvõrude näidised

Image

2. liide

Joonis 1.

Piki- ja ringõmblustega mahutid, katsekehade asukoht

Image

Joonis 2a.

Ainult ringõmblustega ja küljele paigaldatud ventiiliplokkidega mahutid, katsekehade asukoht

Image

Joonis 2b.

Üksnes ringõmblustega ning mahuti otsa paigaldatud ümbrismuhvi/plaadiga mahutid

Image

3. liide

Joonis 1.

Paindekatse illustratsioon

Image

Joonis 2.

Keevise suhtes ristsuunalise tõmbekatse katsekeha

Image

4. liide

Image

Märkus: ovaloidpõhjade puhul

Formula

H/D ja kujuteguri C vaheline seos

Image

Kujuteguri C väärtused, kui H/D on vahemikus 0,20–0,25

H/D ja kujuteguri C vaheline seos

Image

Kujuteguri C väärtused, kui H/D on vahemikus 0,25–0,50

5. liide

ERIANUMATE NÄIDISED

Image

Image

6. liide

MATERJALIDE KATSEMEETODID

Keemiline vastupidavus

Täiskomposiitmahuti valmistamiseks kasutatavaid materjale tuleb katsetada toatemperatuuril 72 tunni jooksul vastavalt standardile ISO 175.

Keemilist vastupidavust võib tõendada ka kirjanduse andmetele tuginedes.

Kontrollida tuleb kokkusobivust järgmiste keskkondadega:

| a) | pidurivedelik; |
| --- | --- |

a)

pidurivedelik;

| b) | aknapesuvedelik; |
| --- | --- |

b)

aknapesuvedelik;

| c) | jahutusvedelik; |
| --- | --- |

c)

jahutusvedelik;

| d) | pliivaba bensiin; |
| --- | --- |

d)

pliivaba bensiin;

| e) | deioniseeritud vee, naatriumkloriidi (massiprotsent 2,5 % ±0,1 %), kaltsiumkloriidi (massiprotsent 2,5 % ±0,1 %) ja pH taseme 4,0 ±0,2 saavutamiseks piisava koguse väävelhappe segu. |
| --- | --- |

e)

deioniseeritud vee, naatriumkloriidi (massiprotsent 2,5 % ±0,1 %), kaltsiumkloriidi (massiprotsent 2,5 % ±0,1 %) ja pH taseme 4,0 ±0,2 saavutamiseks piisava koguse väävelhappe segu.

Katse nõuetekohasuse tingimused

| a) | Venivus
  Termoplastse materjali venivus peab pärast katsetamist olema vähemalt 85 % algsest venivusest. Elastomeeri venivus peab pärast katsetamist olema suurem kui 100 %. |
| --- | --- |

a)

Venivus

Termoplastse materjali venivus peab pärast katsetamist olema vähemalt 85 % algsest venivusest. Elastomeeri venivus peab pärast katsetamist olema suurem kui 100 %.

| b) | Struktuurikomponendid (nt kiud)
  Struktuurikomponentide jääktugevus peab pärast katsetamist olema vähemalt 80 % algsest tõmbetugevusest. |
| --- | --- |

b)

Struktuurikomponendid (nt kiud)

Struktuurikomponentide jääktugevus peab pärast katsetamist olema vähemalt 80 % algsest tõmbetugevusest.

| c) | Mittestruktuurikomponendid (nt kattekiht)
  Nähtavad mõrad ei ole lubatud. |
| --- | --- |

c)

Mittestruktuurikomponendid (nt kattekiht)

Nähtavad mõrad ei ole lubatud.

2.   Komposiidi struktuur

| a) | Põhiainesse lisatud kiud







  Tõmbeomadused: | ASTM 3039 | kiu ja vaigu komposiidid |
| --- | --- | --- | --- |
| ASTM D2343 | klaas, aramiidkiud (klaaskiu tõmbeomadused) |
| ASTM D4018.81 | üsinik (filamentaarniidi tõmbeomadused) erimärkusega põhiaine kohta |
| Nihkeomadused: | ASTM D2344 | (paralleelkiudkomposiidi kihtidevaheline nihketugevus lühikese kangi meetodil) |

a)

Põhiainesse lisatud kiud

Tõmbeomadused:

ASTM 3039

kiu ja vaigu komposiidid

ASTM D2343

klaas, aramiidkiud (klaaskiu tõmbeomadused)

ASTM D4018.81

üsinik (filamentaarniidi tõmbeomadused) erimärkusega põhiaine kohta

Nihkeomadused:

ASTM D2344

(paralleelkiudkomposiidi kihtidevaheline nihketugevus lühikese kangi meetodil)

| b) | Kuivad kiud isotensoidse kujuga anumal







  Tõmbeomadused: | ASTM D4018.81 | Süsinik (filamentaarniit), muud kiud. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kuivad kiud isotensoidse kujuga anumal

Tõmbeomadused:

ASTM D4018.81

Süsinik (filamentaarniit), muud kiud.

3.   Kaitsekiht

Ultraviolettkiirgus kahjustab polümeermaterjali, mis on otseselt päikesevalguse käes. Olenevalt paigaldusest peab tootja tõendama kaitsekihi vastupidavust.

4.   Termoplastosad

Termoplastosa Vicat’ pehmenemistemperatuur peab olema kõrgem kui 70 °C. Struktuurikomponentide puhul peab Vicat’ pehmenemistemperatuur olema vähemalt 75 °C.

5.   Termokõvastuvad osad

Termokõvastuva osa Vicat’ pehmenemistemperatuur peab olema kõrgem kui 70 °C.

6.   Elastomeerosad

Elastomeerosa klaasistumistemperatuur (Tg) peab olema madalam kui –40 °C. Klaasistumistemperatuuri katsetatakse vastavalt standardile ISO 6721 „Plastid — dünaamiliste mehaaniliste omaduste määramine”. Tg algus tuletatakse elastsusmooduli ja temperatuuri diagrammist, määrates kindlaks temperatuuri, mille puhul lõikuvad kaks puutujat, mis tähistavad diagrammi kallakuid enne ja pärast olulist jäikusekadu.

---

11. LISA

GAASI SISSEPRITSESEADMETE VÕI GAASISEGISTITE VÕI -PIHUSTITE JA KÜTUSEJUHIKU TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

Gaasi sissepritseseade või -pihusti

1.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.10.

1.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1): klass 1.

1.3.   Klassifikatsioonirõhk: 3 000 kPa.

1.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

1.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.2.1, isolatsiooniklassi käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, toite väljalülitumist käsitlevad sätted;

punkt 6.15.4.1, soojuskandja (sobivuse ja rõhuga seotud nõuded).

1.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

Gaasi sissepritseseade või gaasisegisti

2.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.10.

2.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

| klass 2 | : | osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 450 kPa; |
| --- | --- | --- |
| klass 2A | : | osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 120 kPa. |

klass 2

:

osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 450 kPa;

klass 2A

:

osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 120 kPa.

2.3.   Klassifikatsioonirõhk:

| klassi 2 kuuluvad osad: | 450 kPa; |
| --- | --- |
| klassi 2A kuuluvad osad: | 120 kPa. |

klassi 2 kuuluvad osad:

450 kPa;

klassi 2A kuuluvad osad:

120 kPa.

2.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C, kui pump on paigaldatud mahutist väljapoole.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

2.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.2.1, isolatsiooniklassi käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, toite väljalülitumist käsitlevad sätted;

punkt 6.15.4.1, soojuskandja (sobivuse ja rõhuga seotud nõuded).

2.6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

Kütusejuhik

3.1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.18.

3.2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

kütusejuhikud võivad kuuluda klassi 1, 2 või 2A.

3.3.   Klassifikatsioonirõhk:

| klassi 1 kuuluvad osad: | 3 000 kPa; |
| --- | --- |
| klassi 2 kuuluvad osad: | 450 kPa: |
| klassi 2A kuuluvad osad: | 120 kPa. |

klassi 1 kuuluvad osad:

3 000 kPa;

klassi 2 kuuluvad osad:

450 kPa:

klassi 2A kuuluvad osad:

120 kPa.

3.4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

3.5.   Üldised projekteerimiseeskirjad: (ei kasutata)

Kohaldatavad katsemenetlused

3.6.1.   Klassi 1 kuuluvad kütusejuhikud:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

3.6.2.   Klassi 2 ja/või 2A kuuluvad kütusejuhikud:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

12. LISA

GAASI SISSEPRITSESEADME(TE)GA ÜHENDAMATA GAASIDOSAATORI TÜÜBIKINNITUST KÄSITLEVAD SÄTTED

1.   Mõiste: vt käesoleva eeskirja punkt 2.11.

2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

| klass 2 | : | osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 450 kPa; |
| --- | --- | --- |
| klass 2A | : | osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 120 kPa. |

klass 2

:

osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 450 kPa;

klass 2A

:

osa, mille suurim reguleeritud rõhk töö ajal on 120 kPa.

3.   Klassifikatsioonirõhk:

| klassi 2 kuuluvad osad: | 450 kPa; |
| --- | --- |
| klassi 2A kuuluvad osad: | 120 kPa. |

klassi 2 kuuluvad osad:

450 kPa;

klassi 2A kuuluvad osad:

120 kPa.

4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.3.1, elektritoitel aktiveeritavaid klappe reguleerivad sätted;

punkt 6.15.4, soojuskandja (sobivuse ja rõhuga seotud nõuded);

punkt 6.15.5, ülerõhu möödavooluklapi ohutus.

6.   Kohaldatavad katsemenetlused:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

Märkused

Gaasidosaatori osad (klass 2 või 2A) peavad olema lekkekindlad ning asjaomase osa väljalaskeava(d) suletud.

Ülerõhukatsel peavad kõik väljalaskeavad, sealhulgas jahutusvedeliku kambri väljalaskeavad, olema suletud.

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

13. LISA

RÕHU- JA/VÕI TEMPERATUURIANDURI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Mõiste

Rõhuandur: vt käesoleva eeskirja punkt 2.13.

Temperatuuriandur: vt käesoleva eeskirja punkt 2.13.

2.   Osa klassifikatsioon (vastavalt punkti 2 joonisele 1):

rõhu- ja temperatuuriandurid võivad kuuluda klassi 1, 2 või 2A.

3.   Klassifikatsioonirõhk:

| klassi 1 kuuluvad osad: | 3 000 kPa; |
| --- | --- |
| klassi 2 kuuluvad osad: | 450 kPa; |
| klassi 2A kuuluvad osad: | 120 kPa. |

klassi 1 kuuluvad osad:

3 000 kPa;

klassi 2 kuuluvad osad:

450 kPa;

klassi 2A kuuluvad osad:

120 kPa.

4.   Arvutuslikud temperatuurid:

–20 °C kuni 120 °C.

Eespool osutatud väärtusi ületavate temperatuuride korral kohaldatakse katsetamise eritingimusi.

5.   Üldised projekteerimiseeskirjad:

punkt 6.15.2, elektriisolatsiooni käsitlevad sätted;

punkt 6.15.4.1, soojuskandja (sobivuse ja rõhuga seotud nõuded);

punkt 6.15.6.2, gaasivoolu takistamine.

Kohaldatavad katsemenetlused

6.1.   Klassi 1 kuuluvad osad:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |
| vastupidavus kuivale kuumusele | 15. lisa punkt 13 (1) |
| osooniga vanandamine | 15. lisa punkt 14 (1) |
| roomavus | 15. lisa punkt 15 (1) |
| temperatuuritsükkel | 15. lisa punkt 16 (1) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

vastupidavus kuivale kuumusele

15. lisa punkt 13 (1)

osooniga vanandamine

15. lisa punkt 14 (1)

roomavus

15. lisa punkt 15 (1)

temperatuuritsükkel

15. lisa punkt 16 (1)

6.2.   Klassi 2 või 2A kuuluvad osad:

| ülerõhukatse | 15. lisa punkt 4 |
| --- | --- |
| välisleke | 15. lisa punkt 5 |
| kõrge temperatuur | 15. lisa punkt 6 |
| madal temperatuur | 15. lisa punkt 7 |
| LPGga kokkusobivus | 15. lisa punkt 11 (1) |
| korrosioonikindlus | 15. lisa punkt 12 (2) |

ülerõhukatse

15. lisa punkt 4

välisleke

15. lisa punkt 5

kõrge temperatuur

15. lisa punkt 6

madal temperatuur

15. lisa punkt 7

LPGga kokkusobivus

15. lisa punkt 11 (1)

korrosioonikindlus

15. lisa punkt 12 (2)

---

(1)  Üksnes mittemetallosade puhul.

(2)  Üksnes metallosade puhul.

---

14. LISA

ELEKTROONILISE KONTROLLPLOKI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Elektrooniline kontrollplokk võib olla mis tahes seade, mis kontrollib mootori LPG-vajadust ning sulgeb kütusetoru purunemise ja/või mootori seiskumise korral LPG seadmestiku kaugjuhitava(d) hooldusklapi(d), sulgklapid ja kütusepumba.

2.   Mootori seiskumise järgne sulgklappide sulgemise viivitus ei tohi olla pikem kui viis sekundit.

3.   Elektrooniline kontrollplokk peab vastama elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 10 02-seeria muudatustes, või samaväärsetele nõuetele.

4.   Sõiduki seadmestiku elektririke ei tohi põhjustada ühegi klapi juhitamatut avanemist.

5.   Elektroonilise kontrollploki väljund peab elektritoite väljalülitamisel või eemaldamisel olema passiivne.

---

15. LISA

KATSEMENETLUSED

1.   Klassifikatsioon

1.1.   Sõidukites kasutatavad LPG-osad klassifitseeritakse maksimaalse töörõhu ja funktsiooni järgi vastavalt käesoleva määruse punktile 2.

1.2.   Osa klass määrab, millised katsed tuleb osa või selle koostisosa tüübikinnituseks teha.

2.   Kohaldatavad katsemenetlused

Tabelis 1 on näidatud vastavalt klassifikatsioonile kohaldatavad katsemenetlused.

Tabel 1

| Katse | Klass 1 | Klass 2A | Klass 3 | Punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülerõhk | x | x | x | 4 |
| Välisleke | x | x | x | 5 |
| Kõrge temperatuur | x | x | x | 6 |
| Madal temperatuur | x | x | x | 7 |
| Pesa leke | x | | x | 8 |
| Kulumise/funktsionaalne katse | x | | x | 9 |
| Töökatse | | | x | 10 |
| LPGga kokkusobivus | x | x | x | 11 |
| Korrosioonikindlus | x | x | x | 12 |
| Vastupidavus kuivale kuumusele | x | | x | 13 |
| Osooniga vanandamine | x | | x | 14 |
| Roomavus | x | | x | 15 |
| Temperatuuritsükkel | x | | x | 16 |
| Soojuskandjaga kokkusobivus | | x | | |

Katse

Klass 1

Klass 2A

Klass 3

Punkt

Ülerõhk

x

x

x

4

Välisleke

x

x

x

5

Kõrge temperatuur

x

x

x

6

Madal temperatuur

x

x

x

7

Pesa leke

x

x

8

Kulumise/funktsionaalne katse

x

x

9

Töökatse

x

10

LPGga kokkusobivus

x

x

x

11

Korrosioonikindlus

x

x

x

12

Vastupidavus kuivale kuumusele

x

x

13

Osooniga vanandamine

x

x

14

Roomavus

x

x

15

Temperatuuritsükkel

x

x

16

Soojuskandjaga kokkusobivus

x

3.   Üldnõuded

3.1.   Lekkekatsed tuleb teha rõhu all oleva gaasiga, nagu õhk või lämmastik.

3.2.   Hüdraulilise surve katseks nõutava rõhu saamiseks võib kasutada vett või muud vedelikku.

3.3.   Kõik katseväärtused peavad asjakohasel juhul viitama kasutatavale katsekeskkonnale.

3.4.   Lekkekatse ja hüdraulilise surve katse kestus ei tohi olla lühem kui üks minut.

3.5.   Kõik katsed tuleb teha toatemperatuuril 20 ± 5 °C, kui ei ole osutatud teisiti.

4.   Ülerõhukatse hüdraulilistes tingimustes

LPGd sisaldav osa peab vähemalt ühe minuti jooksul kõrgrõhuosa väljalaske suletud asendis vastu pidama tabelis 1 sätestatud (klassifikatsioonirõhust 2,25 korda kõrgemale) hüdraulilisele katserõhule ilma nähtavate rebenemise või püsiva moonutuse märkideta.

Näidised, millega on eelnevalt sooritatud punkti 9 vastupidavuskatse, tuleb ühendada hüdraulilise surve allikaga. Hüdraulilise surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui 2 korda suurema rõhuulatusega.

Tabelis 2 on näidatud klassifikatsioonirõhk ja ülerõhukatses vastavalt klassifikatsioonile kasutatav rõhk.

Tabel 2

| Osa klassifikatsioon | Klassifikatsiooni- rõhk
  [kPa] | Hüdraulilise katse rõhk ülerõhukatse puhul
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Klass 1, 3 | 3 000 | 6 750 |
| Klass 2A | 120 | 270 |
| Klass 2 | 450 | 1 015 |

Osa klassifikatsioon

Klassifikatsiooni- rõhk

[kPa]

Hüdraulilise katse rõhk ülerõhukatse puhul

[kPa]

Klass 1, 3

3 000

6 750

Klass 2A

120

270

Klass 2

450

1 015

5.   Välislekke katse

5.1.   Osa peab punktis 5.3 kirjeldatud viisil, nullrõhu ja tabelis 3 näidatud rõhu vahemikku jääva õhusurvega katsetamisel olema vaba leketest toru- ja korpusetihendite ning muude ühenduste kaudu, samuti ei tohi ilmneda valumi poorsust. Eespool kirjeldatud tingimused on täidetud, kui on täidetud punkti 5.4 nõuded.

5.2.   Katse tuleb teha järgmistes tingimustes:

| i) | toatemperatuuril; |
| --- | --- |

i)

toatemperatuuril;

| ii) | minimaalsel töötemperatuuril; |
| --- | --- |

ii)

minimaalsel töötemperatuuril;

| iii) | maksimaalsel töötemperatuuril. |
| --- | --- |

iii)

maksimaalsel töötemperatuuril.

Maksimaalne ja minimaalne töötemperatuur on esitatud lisades.

5.3.   Kõnealuse katse jooksul on katsetatav seade ühendatud (maksimaalsest rõhust 1,5 korda kõrgema ning klassi 3 kuuluva osa puhul maksimaalsest klassifikatsioonirõhust 2,25 korda kõrgema) aerostaatilise rõhu allikaga. Surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui 2 korda suurema rõhuulatusega. Rõhumõõtur tuleb paigaldada automaatsulgeventiili ja katsetatava näidise vahele. Kasutatava katserõhu all tuleb näidis viia lekke tuvastamiseks vee alla või kasutada muud samaväärset katsemeetodit (voolu mõõtmine või rõhu langetamine).

Tabel 3

Klassifikatsioonirõhk ja klassifikatsioonile vastav lekkekatse rõhk

| Osa klassifikatsioon | Klassifikatsiooni- rõhk
  [kPa] | Katserõhk välislekke katse puhul
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Klass 1 | 3 000 | 4 500 |
| Klass 2A | 120 | 180 |
| Klass 2 | 450 | 675 |
| Klass 3 | 3 000 | 6 750 |

Osa klassifikatsioon

Klassifikatsiooni- rõhk

[kPa]

Katserõhk välislekke katse puhul

[kPa]

Klass 1

3 000

4 500

Klass 2A

120

180

Klass 2

450

675

Klass 3

3 000

6 750

5.4.   Välisleke peab olema väiksem kui lisades kirjeldatud nõuetes ette nähtud; kui lekkepiiranguid ei ole sätestatud, peab see olema väiksem kui 15 cm3/h, kui väljalase on suletud ja gaasirõhk on võrdne lekkekatse rõhuga.

6.   Kõrge temperatuuri katse

LPGd sisaldav osa ei tohi lisas nimetatud maksimaalsel töötemperatuuril lekkekatse rõhuga (punkt 5.3, tabel 3) võrdsel gaasirõhul väljalaske suletud asendis lekkida rohkem kui 15 cm3/h. Osa hoitakse sel temperatuuril vähemalt kaheksa tundi.

7.   Madala temperatuuri katse

LPGd sisaldav osa ei tohi minimaalsel töötemperatuuril (–20 °C) lekkekatse rõhuga (punkt 5.3, tabel 3) võrdsel gaasirõhul väljalaske suletud asendis lekkida rohkem kui 15 cm3/h. Osa hoitakse sel temperatuuril vähemalt kaheksa tundi.

8.   Pesa lekke katse

Järgmised pesa lekke katsed tuleb sooritada hooldusklappide või täiteseadmega, millega on eelnevalt tehtud punktis 5 kirjeldatud välislekke katse.

8.1.1.   Pesa lekke katsed tehakse nii, et näidisklapi sisselase on ühendatud aerostaatilise rõhu allikaga, klapp on suletud ja väljalase avatud. Surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui 2 korda suurema rõhuulatusega. Rõhumõõtur tuleb paigaldada automaatventiili ja katsetatava näidise vahele. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kasutatava katserõhu avaldamisel teha tähelepanekuid lekke kohta, mis võib ilmneda vee alla kastetud avatud väljalaskeava puhul.

8.1.2.   Vastavus punktide 8.2–8.8 nõuetele määratakse kindlaks toru ühendamisega klapi väljalaskeavasse. Selle väljalasketoru lahtine ots asetatakse tagurpidi keeratud mõõtesilindrisse, mis on kalibreeritud kuupsentimeetrites. Tagurpidi silinder tuleb sulgeda veekindla tihendiga. Aparatuur tuleb reguleerida nii, et:

| 1) | väljalastetoru ots asub mõõtesilindris umbes 13 mm üle veetaseme ja |
| --- | --- |

1)

väljalastetoru ots asub mõõtesilindris umbes 13 mm üle veetaseme ja

| 2) | vesi mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel. Kui aparatuur on nii seatud, tuleb registreerida veetase mõõtesilindris. Kui klapp on suletud asendis, nagu tavapärase kasutuse puhul eeldatav, juhitakse klapi sisselaskesse vähemalt kaheminutilise katseperioodi jooksul ettenähtud katserõhul õhku või lämmastikku. Selle aja jooksul tuleb vajadusel mõõtesilindri vertikaalasendit kohandada, et hoida selle sees ja sellest väljas sama veetaset. |
| --- | --- |

2)

vesi mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel. Kui aparatuur on nii seatud, tuleb registreerida veetase mõõtesilindris. Kui klapp on suletud asendis, nagu tavapärase kasutuse puhul eeldatav, juhitakse klapi sisselaskesse vähemalt kaheminutilise katseperioodi jooksul ettenähtud katserõhul õhku või lämmastikku. Selle aja jooksul tuleb vajadusel mõõtesilindri vertikaalasendit kohandada, et hoida selle sees ja sellest väljas sama veetaset.

Katseajavahemiku lõpus ja olukorras, kus veetase mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel, registreeritakse veetase uuesti. Ruumala muutusest mõõtesilindri sees arvutatakse lekkemäär järgmise valemi abil:

Formula

kus

| V1 | = | lekkemäär, õhu või lämmastiku leke kuupsentimeetrites tunnis; |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | ruumala suurenemine mõõtesilindris katse ajal; |
| t | = | katse kestus minutites; |
| P | = | õhurõhk katse ajal (kPa); |
| T | = | ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K). |

V1

=

lekkemäär, õhu või lämmastiku leke kuupsentimeetrites tunnis;

Vt

=

ruumala suurenemine mõõtesilindris katse ajal;

t

=

katse kestus minutites;

P

=

õhurõhk katse ajal (kPa);

T

=

ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K).

8.1.3.   Eespool kirjeldatud meetodi asemel võib lekke mõõtmiseks kasutada ka katsetatava klapi sisselaskele paigaldatud vooluhulgamõõturit. Vooluhulgamõõtur peab suutma täpselt näidata kasutatava katsevedeliku puhul maksimaalseid lubatud lekkemäärasid.

8.2.   Suletud asendis peab sulgklapi pesa olema lekkevaba rõhuvahemikus 0–3 000 kPa.

8.3.   Vormi säilitava pesaga tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis lekkida aerostaatilise rõhu vahemikus 50–3 000 kPa.

8.4.   Metall-metall-tüüpi pesaga tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis katserõhuni (punkt 5.3, tabel 3) ulatuva sisselaskerõhu juures lekkida rohkem kui 0,50 dm3/h.

8.5.   Täiteseadme koostus kasutatava ülemise tagasilöögiklapi pesa peab suletud asendis olema lekkevaba aerostaatilise rõhu vahemikus 50–3 000 kPa.

8.6.   Suletud asendis peab hooldusliitmiku pesa olema lekkevaba rõhuvahemikus 0–3 000 kPa.

8.7.   Gaasitoru kaitseklapil ei tohi tekkida siseleket rõhul kuni 3 000 kPa.

8.8.   Kaitseklapil (suruklapil) ei tohi tekkida siseleket rõhul kuni 2 600 kPa.

9.   Kulumiskatse

9.1.   Täiteseade või hooldusklapp peab pärast lisades ettenähtud korduva avamise ja sulgemise tsükleid vastama punktides 5 ja 8 sätestatud lekkekatse nõuetele.

9.2.   Sulgklappi katsetatakse väljalaske suletud asendis. Klapi kere täidetakse n-heksaaniga ja klapi sisselaskele avaldatakse survet 3 000 kPa.

9.3.   Kulumiskatset sooritatakse kiirusega kuni kümme korda minutis. Sulgklapi puhul peab sulgemise jõumoment vastama klapi käitamiseks kasutatava käsiratta, mutrivõtme või muu vahendi suurusele.

9.4.   Punktis 5 kirjeldatud välislekke katse ja punktis 8 kirjeldatud pesa lekke katse tuleb teha kohe pärast kulumiskatset.

Mahuti täitumise kontrollventiili (80 %) kulumiskatse

9.5.1.   Mahuti täitumise kontrollventiil (80 %) peab vastu pidama 6 000 täieliku täitmise tsüklile.

10.   Töökatsed

(Gaasitoru) kaitseklapi töökatse

10.1.1.   Kaitseklappide puhul tuleb väljalaske alguse rõhu ja taassulgumisrõhu katse teha iga suuruse, projekti ja seadistusega kaitseklapi kolme näidisega. Sama kolme klapi komplekti kasutatakse ka vooluhulga katsetes järgmistes punktides osutatud muude vaatluste tegemiseks.

Punktides 10.1.2 ja 10.1.4 kirjeldatud 1. ja 3. katse käigus tehakse kõigile kolmele katsetatavale klapile vähemalt kaks järjestikust väljalaske alguse rõhu ja taassulgumisrõhu vaatlust.

Kaitseklappide väljalaske alguse rõhk ja taassulgumisrõhk — 1. katse

10.1.2.1.   Enne vooluhulga katset peab kõigi kolme sama suuruse, projekti ja seadistusega kaitseklapinäidise väljalaske alguse rõhk olema +3 % piires rõhkude keskmisest, kuid mitte ühegi klapi väljalaske alguse rõhk ei tohi olla madalam kui 95 % ega kõrgem kui 105 % klapile märgitud seaderõhust.

10.1.2.2.   Kaitseklapi taassulgumisrõhk peab enne vooluhulga katset olema vähemalt 50 % eelnevalt vaadeldud väljalaske alguse rõhust.

10.1.2.3.   Kaitseklapp tuleb ühendada õhu- või muu aerostaatilise rõhu allikaga, mis suudab hoida tegelikku rõhku vähemalt 500 kPa üle katsetatavale klapile märgitud seaderõhu. Surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui 2 korda suurema rõhuulatusega. Rõhumõõtur tuleb paigaldada katsetatava klapi ja automaatventiili vahele. Väljalaske alguse rõhku ja taassulgumisrõhku tuleb vaadelda läbi maksimaalselt 100 mm sügavuse vesiluku.

10.1.2.4.   Pärast klapi väljalaske alguse rõhu registreerimist tuleb rõhku suurendada väljalaske alguse rõhuga võrreldes piisavalt palju, et tagada klapi pesast väljumine. Seejärel tuleb sulgklapp tihedalt sulgeda ja hoolikalt jälgida vesilukku ja rõhumõõturit. Rõhk, mille juures mullid vees lakkavad, registreeritakse klapi taassulgumisrõhuna.

Kaitseklappide vooluhulk — 2. katse

10.1.3.1.   Kõigi kolme sama suuruse, projekti ja seadistusega kaitseklapinäidise vooluhulk peab jääma 10 % piiresse suurimast registreeritud hulgast.

10.1.3.2.   Ühegi klapi vooluhulga katse ajal ei tohi esineda märke värinast ega muudest ebanormaalsetest töötingimustest.

10.1.3.3.   Iga klapi läbipuhkerõhk peab olema vähemalt 65 % algselt registreeritud väljalaske alguse rõhust.

10.1.3.4.   Kaitseklapi vooluhulga katse tuleb teha vooluhulga kindlaksmääramise rõhul, mis on 120 % maksimaalsest seaderõhust.

10.1.3.5.   Kaitseklapi vooluhulga katsetamisel kasutatakse mõõtediafragmaga ääriktüüpi vooluhulgamõõturit, mis on nõuetekohaselt projekteeritud ja kalibreeritud ning ühendatud piisava mahu ja rõhuga õhu etteandeallikaga. Kasutatav vooluhulgamõõtur võib erineda käesolevas eeskirjas kirjeldatust ning muud aerostaatilise voolu keskkonda kui õhk tohib kasutada tingimusel, et lõpptulemus on sama.

10.1.3.6.   Vooluhulgamõõtur tuleb paigutada nii, et mõõtediafragma ees ja taga on piisavalt pikk torulõik, või muul moel, sh suunurite abil, et vältida mõõtediafragma juures häireid seoses mõõtediafragma ja kasutatavate torude läbimõõtude suhtega.

Äärikud, mille vahele mõõtediafragma on kinnitatud, peavad olema varustatud manomeetriga ühendatud harutorudega. Kõnealune mõõteriist näitab rõhkude vahet kahel pool mõõtediafragmat ning seda näitu kasutatakse vooluhulga arvutamisel. Sellele mõõtediafragmast allavoolu paiknevale mõõtetoru lõigule paigaldatakse kalibreeritud rõhumõõtur. Nimetatud mõõtur näitab voolurõhku ja ka seda näitu kasutatakse vooluhulga arvutamisel.

10.1.3.7.   Mõõtetoruga ühendatakse mõõtediafragmast allavoolu temperatuurinäitur, mis näitab kaitseklappi voolava õhu temperatuuri. Selle mõõteriista näitu kasutatakse arvutuses õhuvoolu temperatuuri korrigeerimiseks baastemperatuurile 15 °C. Valitsev atmosfäärirõhk määratakse baromeetri abil.

Baromeetri näit liidetakse õhuvoolu manomeetrilisele rõhule. Saadud absoluutrõhk lisatakse samamoodi vooluarvutusse. Vooluhulgamõõturile avalduvat õhurõhku reguleeritakse sobiva ventiiliga, mis paigaldatakse vooluhulgamõõturist eespool asuvasse õhu etteande torustikku. Katsetatav kaitseklapp tuleb ühendada vooluhulgamõõturi väljalaskeotsaga.

10.1.3.8.   Kui kõik ettevalmistused vooluhulga katseks on tehtud, tuleb õhu etteande toru ventiil aeglaselt avada ning katsetatavale klapile avalduvat rõhku suurendada sobiva vooluhulga kindlaksmääramise rõhuni. Selle aja jooksul tuleb rõhk, mille juures klapp avaneb, registreerida avanemisrõhuna.

10.1.3.9.   Eelnevalt määratud vooluhulga kindlaksmääramise rõhku tuleb hoida lühiajaliselt konstantsena seni, kuni mõõteriistade näidud stabiliseeruvad. Voolurõhu mõõturi, rõhkude vahe manomeetri ja voolava õhu temperatuurinäituri näidud registreeritakse samaaegselt. Seejärel alandatakse rõhku seni, kuni väljalase klapist lõpeb.

Rõhk, millel väljalase lõpeb, registreeritakse klapi läbipuhkerõhuna.

10.1.3.10.   Katsetatava kaitseklapi õhuvooluhulk arvutatakse registreeritud andmete ja vooluhulgamõõturi mõõtediafragma teadaoleva koefitsiendi põhjal järgmise valemi abil:

Formula

kus

| Q | = | kaitseklapi vooluhulk (m3/min) absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C; |
| --- | --- | --- |
| Fb | = | vooluhulgamõõturi mõõtediafragma alustegur absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C; |
| Ft | = | voolava õhu temperatuuri tegur, mille abil registreeritud temperatuur korrigeeritakse baastemperatuurile 15 °C; |
| h | = | mõõturi mõõtediafragma rõhkude vahe (kPa); |
| p | = | kaitseklapile avalduv õhuvoolurõhk (kPa) (registreeritud manomeetriline rõhk, millele on liidetud baromeetrirõhk); |
| 60 | = | nimetaja, millega võrrand konverteeritakse ühikust m3/h ühikuks m3/min. |

Q

=

kaitseklapi vooluhulk (m3/min) absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C;

Fb

=

vooluhulgamõõturi mõõtediafragma alustegur absoluutrõhul 100 kPa ja temperatuuril 15 °C;

Ft

=

voolava õhu temperatuuri tegur, mille abil registreeritud temperatuur korrigeeritakse baastemperatuurile 15 °C;

h

=

mõõturi mõõtediafragma rõhkude vahe (kPa);

p

=

kaitseklapile avalduv õhuvoolurõhk (kPa) (registreeritud manomeetriline rõhk, millele on liidetud baromeetrirõhk);

60

=

nimetaja, millega võrrand konverteeritakse ühikust m3/h ühikuks m3/min.

10.1.3.11.   Kolme kaitseklapi keskmine vooluhulk lähima viie ühikuni ümardatuna loetakse vastava suuruse, projekti ja seadistusega kaitseklapi vooluhulgaks.

Kaitseklappide väljalaske alguse rõhu ja taassulgumisrõhu ülekontrollimine — 3. katse

10.1.4.1.   Pärast vooluhulga katseid peab kaitseklapi väljalaske alguse rõhk olema vähemalt 85 % ja taassulgumisrõhk vähemalt 80 % punktis 10.1.2 kirjeldatud 1. katses registreeritud väljalaske alguse rõhust.

10.1.4.2.   Need katsed tuleb teha umbes üks tund pärast vooluhulga katset, lähtudes punktis 10.1.2 kirjeldatud 1. katse menetlusest.

Ülevooluklapi töökatse

10.2.1.   Ülevooluklapp peab töötama vahemikus kuni 10 % üle ja kuni 20 % alla tootja ettenähtud sulgemisvooluhulga ning automaatselt sulguma, kui rõhkude vahe kahel pool klappi on allpool kirjeldatud töökatsetes väiksem kui 100 kPa.

10.2.2.   Katsed tehakse klapi iga suuruse ja mudeli kolme näidisega. Üksnes vedelikuga kasutamiseks ettenähtud klappi katsetatakse veega, muul juhul tehakse katsed nii õhu kui ka veega. Iga vertikaalses, horisontaalses ja pöördasendis paigaldatud näidisega tuleb teha eraldi katse, välja arvatud punktis 10.2.3 osutatud juhul. Õhuga katsed tuleb teha ilma, et katsenäidise väljalaskega oleks ühendatud toru või muu takistus.

10.2.3.   Ühes asendis paigaldamiseks ettenähtud klappi võib katsetada ainult ettenähtud asendis.

10.2.4.   Õhuga katsetamisel kasutatakse mõõtediafragmaga ääriktüüpi vooluhulgamõõturit, mis on nõuetekohaselt projekteeritud ja kalibreeritud ning ühendatud piisava mahu ja rõhuga õhu etteandeallikaga.

10.2.5.   Katsenäidis tuleb ühendada vooluhulgamõõturi väljalaskega. Katsenäidise sissevoolule tuleb sulgumisrõhu mõõtmiseks paigaldada manomeeter või kalibreeritud rõhumõõtur, mis fikseerib näidud sammuga kuni 3 kPa.

10.2.6.   Katse tehakse, suurendades vooluhulgamõõturit läbivat õhuvoolu väga aeglaselt seni, kuni tagasilöögiklapp sulgub. Sulgumise hetkel tuleb registreerida rõhkude vahe kahel pool vooluhulgamõõturi mõõtediafragmat ja rõhumõõturi sulgumisrõhu näit. Seejärel arvutatakse voolukiirus sulgumisel.

10.2.7.   Kasutada võib muud tüüpi vooluhulgamõõtureid ja muud gaasi kui õhk.

10.2.8.   Veega katse puhul kasutatakse vedeliku vooluhulgamõõturit (või sellega samaväärset mõõteriista), mis paigaldatakse vajaliku voolu tekitamiseks piisava rõhuga torustikule. Seadmestikku peab kuuluma sisselaske piesomeeter või toru, mis on katsetatavast klapist vähemalt ühe suuruse võrra suurem, ning vooluhulgamõõturi ja piesomeetri vahele tuleb paigaldada voolu reguleerimise ventiil. Ülevooluklapi sulgumisel tekkiva rõhulöögi mõju vähendamiseks võib kasutada voolikut või hüdrostaatilist kaitseklappi või mõlemat.

10.2.9.   Katsenäidis tuleb ühendada piesomeetri väljalaskeotsaga. Sulgumisrõhu mõõtmiseks tuleb katsenäidise sissevoolu harutorule ühendada manomeeter või aeglustustüüpi kalibreeritud rõhumõõtur, mis võimaldavad näite vahemikus 0–1 440 kPa. Ühendamiseks kasutatakse rõhumõõturi ja harutoru vahelist kummivoolikut; rõhumõõturi sisselaskele paigaldatakse klapp, mis võimaldab õhku seadmestikust välja lasta.

10.2.10.   Enne katset tuleb voolu reguleerimise ventiil vähesel määral avada, hoides rõhumõõturi väljalaskeklappi avatuna, et eemaldada õhk seadmestikust. Seejärel väljalaskeklapp suletakse ja sooritatakse katse, suurendades voolu aeglaselt seni, kuni tagasilöögiklapp sulgub. Katse ajal peab rõhumõõtur olema paigutatud katsenäidisega samale tasandile. Sulgemise hetkel tuleb registreerida voolukiirus ja sulgumisrõhk. Ajal, mil ülevooluklapp on suletud asendis, tuleb registreerida voolu lekke- või möödavoolumäär.

10.2.11.   Täiteseadme koostus kasutatav ülevooluklapp peab allpool kirjeldatud katses automaatselt sulguma, kui rõhkude vahe ei ületa 138 kPa.

10.2.12.   Need katsed tehakse klapi iga suuruse kolme näidisega. Katsed tehakse õhuga ning iga näidisega tehakse eraldi katse vertikaalses ja horisontaalses asendis. Katsed tehakse punktides 10.2.4–10.2.7 kirjeldatud viisil, ühendades katsenäidisega täiteseadme voolikuliitmiku ja hoides ülemist tagasilöögiklappi avatud asendis.

Täitmiskiiruse katse

10.3.1.   Mahuti täitumist piirava seadme tööd katsetatakse täitmiskiirustel 20, 50 ja 80 l/min või kuni maksimaalse voolukiiruseni sissevoolu absoluutrõhul 700 kPa.

Täitumispiiraja kulumiskatse

Mahuti täitumist piirav seade peab vastu pidama 6 000 täielikule maksimaalse täitmise tsüklile.

10.4.1.   Reguleerimisala

Kõikide seadmete suhtes, mis piiravad mahuti täitumist ja töötavad ujuki põhimõttel ning millele tehtud katsed tõendavad, et:

| — | seade piirab mahuti täitumist kuni 80 %-ni mahuti mahutavusest; |
| --- | --- |

—

seade piirab mahuti täitumist kuni 80 %-ni mahuti mahutavusest;

| — | seade ei võimalda suletus asendis mahutit täita suurema kiirusega kui 0,5 l/min, |
| --- | --- |

—

seade ei võimalda suletus asendis mahutit täita suurema kiirusega kui 0,5 l/min,

kohaldatakse punktis 10.5.5 või 10.5.6 sätestatud üht katsemenetlust, tagamaks, et seadme ehitus talub eeldatavaid dünaamilisi vibratsioonipingeid ning et kasutamisel vibratsioonikeskkonnas ei halvene seadme töö ega teki talitlushäireid.

Vibratsioonikatse menetlus

10.5.1.   Seadmed ja paigaldusmeetodid

Katsetatav objekt kinnitatakse vibratsiooniseadme külge — kas otse vibratsioonierguti või üleminekuplaadi külge — tavapäraste kinnitusvahenditega või jäiga kinnitusega, mis suudab edasi anda ettenähtud vibratsioonitingimused. Kiirendus- või amplituuditaseme ja sageduse mõõtmiseks ja/või registreerimiseks kasutatava seadme mõõtetäpsus peab olema vähemalt 10 % mõõdetavast väärtusest.

10.5.2.   Menetluse valik

Tüübikinnitust andva asutuse valikul tehakse katsed kas punktis 10.5.5 kirjeldatud A menetluse või punktis 10.5.6 kirjeldatud B menetluse kohaselt.

10.5.3.   Üldmärkused

Järgmised katsed tehakse piki katsetatava objekti kõiki kolme ortogonaalset telge.

A menetlus

10.5.4.1.   Resonantsiotsing

Täitumispiiraja resonantssagedused määratakse kindlaks, muutes ettenähtud piirides aeglaselt tekitatava vibratsiooni sagedust vähendatud katsenivool, kuid piisava amplituudiga, et objekti ergutada. Sinusoidaalse resonantsi otsingu võib teha, kasutades tsüklikatse jaoks ettenähtud katsenivood ja tsükliaega, tingimusel et resonantsiotsingu aeg arvatakse punktis 10.5.5.3 nõutavasse tsüklikatse aja hulka.

10.5.4.2.   Resonantsi viivituskatse

Katsetatavat objekti vibreeritakse piki iga telge 30 minutit kõige suurematel punkti 10.5.5.1 kohaselt kindlaksmääratud resonantssagedustel. Katsenivoo on 1,5 g (14,7 m/sek2). Kui mis tahes teljel leitakse rohkem kui neli olulist resonantssagedust, valitakse selle katse jaoks neli kõige suuremat resonantssagedust. Kui resonantssagedus katse ajal muutub, registreeritakse muutumise aeg ning sagedust korrigeeritakse viivitamatult, et säilitada tippresonantsiseisund. Registreeritakse lõplik resonantssagedus. Viivituskatse koguaeg arvatakse punktis 10.5.5.3 nõutud tsüklikatse aja hulka.

10.5.4.3.   Sinusoidaalne tsüklikatse

Katsetatavale objektile rakendatakse kolme tunni jooksul harmoonilist võnkumist piki iga ortogonaalset telge järgmistel tingimustel:

| — | kiirendusnivoo 1,5 g (14,7 m/sek2); |
| --- | --- |

—

kiirendusnivoo 1,5 g (14,7 m/sek2);

| — | sagedusala 5–200 Hz; |
| --- | --- |

—

sagedusala 5–200 Hz;

| — | sagedusala läbimise aeg 12 minutit. |
| --- | --- |

—

sagedusala läbimise aeg 12 minutit.

Tekitatava vibratsiooni sagedust muudetakse ettenähtud sagedusala piires logaritmiliselt.

Sagedusala läbimiseks ettenähtud aeg hõlmab liikumist madalaimast kõrgeima sageduseni ja tagasi.

B menetlus

10.5.5.1.   Katse tehakse harmoonilise võnkumise stendil püsival kiirendusel 1,5 g ja vahemikus 5–200 Hz vahelduval sagedusel. Katse kestus on iga punktis 10.5.4 osutatud telje puhul viis tundi. Sagedusala 5–200 Hz kaetakse kummaski suunas 15 minuti jooksul.

10.5.5.2.   Kui katset ei tehta püsiva kiirenduse stendi abil, võib sagedusala 5–200 Hz jagada 11 pooloktavribaks, millest igaüks kaetakse püsiamplituudiga, nii et teoreetiline kiirendus on vahemikus 1–2 g (g = 9,8 m/sek2).

Iga riba võnkeamplituud on järgmine.

| Amplituud (mm) (harjaväärtus) | Sagedus (Hz) (kiirendus = 1 g) | Sagedus (Hz) (kiirendus = 2 g) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 5 | 7 |
| 5 | 7 | 10 |
| 2,50 | 10 | 14 |
| 1,25 | 14 | 20 |
| 0,60 | 20 | 29 |
| 0,30 | 29 | 41 |
| 0,15 | 41 | 57 |
| 0,08 | 57 | 79 |
| 0,04 | 79 | 111 |
| 0,02 | 111 | 157 |
| 0,01 | 157 | 222 |

Amplituud (mm) (harjaväärtus)

Sagedus (Hz) (kiirendus = 1 g)

Sagedus (Hz) (kiirendus = 2 g)

10

5

7

5

7

10

2,50

10

14

1,25

14

20

0,60

20

29

0,30

29

41

0,15

41

57

0,08

57

79

0,04

79

111

0,02

111

157

0,01

157

222

Iga riba kaetakse mõlemas suunas kahe minuti jooksul, kokku iga riba kohta 30 minutit.

10.5.6.   Spetsifikatsioon

Pärast üht eespool kirjeldatud vibratsioonikatse menetlust ei tohi seadmel esineda mehaanilisi rikkeid ning seade loetakse vibratsioonikatse nõuetele vastavaks üksnes juhul, kui tema parameetrite väärtused:

| — | täitumistase suletud asendis; |
| --- | --- |

—

täitumistase suletud asendis;

| — | suletud asendis lubatud täituvus |
| --- | --- |

—

suletud asendis lubatud täituvus

ei ületa ettenähtud piire ega vibratsioonikatse menetluse eelnevaid väärtusi rohkem kui 10 %.

11.   Sünteetiliste materjalide LPGga kokkusobivuse katse

11.1.   Vedela LPGga kokkupuutuv sünteetiline osa ei tohi ülemääraselt muuta ruumala ega väheneda massis.

Vastupidavust n-pentaanile tuleb katsetada vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan;

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

11.2.   Nõuded

| — | Maksimaalne ruumala muutus 20 %. |
| --- | --- |

—

Maksimaalne ruumala muutus 20 %.

Pärast 48 tundi hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud rohkem kui 5 %.

12.   Korrosioonikindlus

LPGd sisaldav metallosa peab kõigi ühenduste suletud asendis vastama puntides 4, 5, 6 ja 7 kirjeldatud lekkekatsete nõuetele pärast 144-tunnist standardi ISO CD 9227 kohast soolveekatset

või valikulist katset:

LPGd sisaldav metallosa peab kõigi ühenduste suletud asendis vastama punktides 4, 5, 6 ja 7 kirjeldatud lekkekatsete nõuetele pärast IEC 68–2–52 Kb standardi kohast soolveekatset: soolveeudu katse.

Katsemenetlus

Enne katset tuleb asjaomane osa tootja juhiste järgi puhastada. Kõik ühendused tuleb sulgeda. Katse jooksul asjaomast osa ei käitata.

Seejärel piserdatakse asjaomast osa kahe tunni vältel soolalahusega, mis sisaldab 5 massiprotsenti NaCl, milles on alla 0,3 % lisandeid, ja 95 % destilleeritud või demineraliseeritud vett, mille temperatuur on 20 °C. Pärast piserdamist hoitakse osa 168 tundi temperatuuril 40 °C suhtelisel niiskusel 90–95 %. Seda tegevust korratakse neli korda.

Pärast katset puhastatakse osa ja kuivatatakse ühe tunni vältel temperatuuril 55 °C. Seejärel hoitakse osa enne edasist katsetamist nelja tunni vältel võrdlustingimustes.

12.2.   LPGd sisaldav vasest või valgevasest osa peab vastama punktide 4, 5, 6 ja 7 lekkekatsete nõuetele pärast standardi ISO CD 6957 kohaselt kõigi ühenduste suletud asendis 24 tundi ammoniaagis hoidmist.

13.   Vastupidavus kuivale kuumusele

Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 188. Katsekeha hoitakse 168 tundi õhus, mille temperatuur võrdub maksimaalse töötemperatuuriga.

Lubatud tõmbetugevuse muutus ei ületa +25 %.

Lubatud katkevenivuse muutus ei ületa järgmisi väärtusi:

maksimaalne suurenemine 10 %;

maksimaalne vähenemine 30 %.

14.   Osooniga vanandamine

14.1.   Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 1431/1.

Katsekeha, mida pingestatakse 20 % venimiseni, hoitakse 72 tundi õhus temperatuuriga 40 °C ning osoonikontsentratsiooniga 50 osakest 100 miljoni kohta.

14.2.   Katsekeha ei tohi praguneda.

15.   Roomavus

Vedelat LPGd sisaldav mittemetallosa peab vastama punktide 5, 6 ja 7 lekkekatsete nõuetele pärast seda, kui osale on vähemalt 96 tunni vältel temperatuuril 120 °C avaldatud hüdraulilist survet, mis on 2,25 kord kõrgem maksimaalsest töörõhust. Katsel võib kasutada vett või mis tahes muud hüdraulilist vedelikku.

16.   Temperatuuritsüklikatse

LPGd sisaldav mittemetallosa peab vastama punktides 5, 6 ja 7 kirjeldatud lekkekatsete nõuetele pärast 96-tunnist temperatuuritsüklikatset maksimaalsel töörõhul minimaalselt töötemperatuurilt maksimaalse töötemperatuurini, nii et ühe tsükli kestus on 120 minutit.

17.   Mittemetallosade kokkusobivus soojuskandjaga

17.1.   Katsenäidised asetatakse 168 tunniks temperatuuril 90 °C soojuskandjasse ja kuivatatakse seejärel 48 tunni vältel temperatuuril 40 °C. Katses kasutatav soojuskandja koosneb 50 % veest ja 50 % etüleenglükoolist.

17.2.   Katse tulemust loetakse rahuldavaks, kui ruumala muutus on väiksem kui 20 %, massi muutus väiksem kui 5 %, tõmbetugevuse muutus väiksem kui –25 % ja katkevenivuse muutus vahemikus –30 % ja +10 %.

---

16. LISA

M2- JA M3-KATEGOORIA SÕIDUKITE LPG MÄRGISTUST REGULEERIVAD SÄTTED

Image

Märgis paigaldatakse kleebisena, mis peab olema ilmastikukindel.

Kleebise värv ja mõõtmed peavad vastama järgmistele nõuetele.

| Värvid |
| --- |
| | Taust: | roheline |
| Äär: | valge või peegeldav valge |
| Kirjad: | valge või peegeldav valge |
| Mõõtmed |
| | Raami laius: | 4–6 mm |
| Tähtede kõrgus: | ≥ 25 mm |
| Tähtede paksus: | ≥ 4 mm |
| Kleebise laius: | 110–150 mm |
| Kleebise kõrgus: | 80–110 mm |

Värvid

Taust:

roheline

Äär:

valge või peegeldav valge

Kirjad:

valge või peegeldav valge

Mõõtmed

Raami laius:

4–6 mm

Tähtede kõrgus:

≥ 25 mm

Tähtede paksus:

≥ 4 mm

Kleebise laius:

110–150 mm

Kleebise kõrgus:

80–110 mm

Kleebise keskel peavad olema tähed „LPG”.

---

17. LISA

HOOLDUSLIITMIKU MÄRGISTUST REGULEERIVAD SÄTTED AINULT HOOLDE-TÖÖDEKS

Image

Märgis paigaldatakse kleebisena, mis peab olema ilmastikukindel.

Kleebise värv ja mõõtmed peavad vastama järgmistele nõuetele.

| Värvid |
| --- |
| | Taust: | punane |
| Kirjad: | valge või peegeldav valge |
| Mõõtmed |
| | Tähtede kõrgus: | ≥ 5 mm |
| Tähtede paksus: | ≥ 1 mm |
| Kleebise laius: | 70–90 mm |
| Kleebise kõrgus: | 20–30 mm |

Värvid

Taust:

punane

Kirjad:

valge või peegeldav valge

Mõõtmed

Tähtede kõrgus:

≥ 5 mm

Tähtede paksus:

≥ 1 mm

Kleebise laius:

70–90 mm

Kleebise kõrgus:

20–30 mm

Kleebise keskel peab olema tekst „AINULT HOOLDETÖÖDEKS”.

---

| 14.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/113

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtib ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) originaaltekst. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) seisundidokumendist TRANS/WP.29/343, mis on kättesaadav aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 110 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse:

| I. | kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust; |
| --- | --- |

I.

| II. | mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena |
| --- | --- |

II.

Lisand 109: Eeskiri nr 110

eeskirja algversiooni täiendus 6 — jõustumise kuupäev: 18. juuni 2007

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määratlused ja osade klassifikatsioon |
| --- | --- |

2.

I OSA

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | CNG-osadele esitatavad tehnilised nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | CNG-osa tüübi muudatused ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Puudub) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | (Puudub) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõplik lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

II OSA

| 14. | Määratlused |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

16.

| 17. | Eriosade paigaldamise nõuded surumaagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena |
| --- | --- |

17.

| 18. | Toodangu vastavus |
| --- | --- |

18.

| 19. | Karistused toodangu mittevastavuse korral |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tootmise lõplik lõpetamine |
| --- | --- |

21.

| 22. | üübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

22.

LISAD

| Lisa 1A — | CNG-osa põhiomadused |
| --- | --- |

Lisa 1A —

| Lisa 1B — | Sõiduki, mootori ja surumaagaasi seadmestiku põhiomadused |
| --- | --- |

Lisa 1B —

| Lisa 2A — | CNG-osa tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

Lisa 2A —

| Lisa 2B — | Teatis mootorsõidukile seoses CNG-osa paigaldamisega tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnitusest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku lõpetamise kohta eeskirja nr 110 tähenduses |
| --- | --- |

Lisa 2B —

| Lisand — | Lisateave seoses eeskirja nr 110 kohase CNG-osade tüübikinnitusega |
| --- | --- |

Lisand —

| Lisa 2C — | Tüübikinnitusmärkide kujundamine |
| --- | --- |

Lisa 2C —

| Lisa 2D — | Teatis mootorsõidukile seoses CNG-osa paigaldamisega tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnitusest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku lõpetamise kohta eeskirja nr 110 tähenduses |
| --- | --- |

Lisa 2D —

| Lisa 3 — | Gaasiballoonid — maagaasikütuse hoidmise kõrgrõhuballoonid mootorsõidukis |
| --- | --- |

Lisa 3 —

| Liide A — | Katsemeetodid |
| --- | --- |

Liide A —

| Liide B — | (puudub) |
| --- | --- |

Liide B —

| Liide C — | (puudub) |
| --- | --- |

Liide C —

| Liide D — | Aruandevormid |
| --- | --- |

Liide D —

| Liide E — | Pingetsükli asümmeetriateguri kindlakstegemine tensoanduritega |
| --- | --- |

Liide E —

| Liide F — | Purunemissitkuse mõõtmise meetodid |
| --- | --- |

Liide F —

| Liide G — | Mahutitootja juhised balloonide käitamise, kasutamise ja kontrollimise kohta |
| --- | --- |

Liide G —

| Liide H — | Keskkonnakatse |
| --- | --- |

Liide H —

| Lisa 4A — | Automaatventiili, tagasilöögiklapi, kaitseklapi, rõhuvabastusseadme ja ülevooluklapi tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4A —

| Lisa 4B — | Painduvate kütusetorude ja -voolikute tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4B —

| Lisa 4C — | Surumaagaasi filtri tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4C —

| Lisa 4D — | Rõhuregulaatori tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4D —

| Lisa 4E — | Rõhu- ja temperatuuriandurite tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4E —

| Lisa 4F — | Täiteüksuse tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4F —

| Lisa 4G — | Gaasivoolu reguleerseadme ning gaasi ja õhu segaja või injektori tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4G —

| Lisa 4H — | Elektroonilise kontrollploki tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

Lisa 4H —

| Lisa 5 — | Katsemenetlused |
| --- | --- |

Lisa 5 —

| Lisa 5A — | Ülerõhukatse (tugevuskatse) |
| --- | --- |

Lisa 5A —

| Lisa 5B — | Välislekke katse |
| --- | --- |

Lisa 5B —

| Lisa 5C — | Siselekke katse |
| --- | --- |

Lisa 5C —

| Lisa 5D — | Surumaagaasiga sobivuse katse |
| --- | --- |

Lisa 5D —

| Lisa 5E — | Korrosioonikatse |
| --- | --- |

Lisa 5E —

| Lisa 5F — | Vastupidavus kuivale kuumuse |
| --- | --- |

Lisa 5F —

| Lisa 5G — | Osooniga vanandamine |
| --- | --- |

Lisa 5G —

| Lisa 5H — | Temperatuuritsüklikatse |
| --- | --- |

Lisa 5H —

| Lisa 5I — | Rõhutsüklikatse ainult balloonide puhul (vt lisa 3) |
| --- | --- |

Lisa 5I —

| Lisa 5J — | (puudub) |
| --- | --- |

Lisa 5J —

| Lisa 5K — | (puudub) |
| --- | --- |

Lisa 5K —

| Lisa 5L — | Vastupidavuskatse (pidev töötamine) |
| --- | --- |

Lisa 5L —

| Lisa 5M — | Lõhkemise/purunemise katse ainult balloonide puhul (vt lisa 3) |
| --- | --- |

Lisa 5M —

| Lisa 5N — | Vibratsioonikatse |
| --- | --- |

Lisa 5N —

| Lisa 5O — | Töötemperatuurid |
| --- | --- |

Lisa 5O —

| Lisa 6 — | Sätted seoses surumaagaasi kasutavate avalikku teenust osutavate sõidukite märgistusega |
| --- | --- |

Lisa 6 —

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmise suhtes:

| I osa. | : | Kütusena surumaagaasi kasutavate M ja N (1) kategooria mootorsõidukite eriosad; |
| --- | --- | --- |

I osa.

:

Kütusena surumaagaasi kasutavate M ja N (1) kategooria mootorsõidukite eriosad;

| II osa. | : | M ja N (1) kategooria mootorsõidukid seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena. |
| --- | --- | --- |

II osa.

:

M ja N (1) kategooria mootorsõidukid seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena.

2.   MÄÄRATLUSED JA OSADE KLASSIFIKATSIOON

Sõidukites kasutatavad CNG-osad klassifitseeritakse töörõhu ja funktsiooni järgi, nagu näidatud joonisel 1-1.

| Klass 0 | Kõrge rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 3 MPa ja maksimaalselt 26 MPa. |
| --- | --- |
| Klass 1 | Keskmise rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa). |
| Klass 2 | Madala rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 20 kPa ja maksimaalselt 450 kPa. |
| Klass 3 | Keskmise rõhuga osad, nagu kaitseklapid või kaitseklappidega kaitstud osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa). |
| Klass 4 | Osad, mis puutuvad kokku gaasiga temperatuuril alla 20 kPa. |

Klass 0

Kõrge rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 3 MPa ja maksimaalselt 26 MPa.

Klass 1

Keskmise rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa).

Klass 2

Madala rõhuga osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 20 kPa ja maksimaalselt 450 kPa.

Klass 3

Keskmise rõhuga osad, nagu kaitseklapid või kaitseklappidega kaitstud osad — hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa).

Klass 4

Osad, mis puutuvad kokku gaasiga temperatuuril alla 20 kPa.

Osa võib koosneda mitmest koostisosast, mis kuuluvad vastavalt maksimaalsele töörõhule ja funktsioonile eri klassi.

Rõhk — atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk, kui ei ole teisiti nimetatud.

2.1.1.   Tarnerõhk — väljareguleeritud rõhk ühtlase gaasitemperatuuri 15 °C juures.

2.1.2.   Katserõhk — rõhk, milleni asjaomane osa viiakse vastavuskatsete käigus.

2.1.3.   Töörõhk — maksimaalne rõhk, millise jaoks on asjaomane osa projekteeritud ja mis on vastava osa tugevuse kindlaksmääramise alus.

2.1.4.   Töötemperatuurid — lisas 5O märgitud temperatuurivahemike maksimumväärtused, mille juures on tagatud eriosa ohutu ja nõuetekohane toimimine ning mille jaoks nimetatud osa on projekteeritud ja heaks kiidetud.

„Eriosa” tähendab järgmist:

| a) | mahuti (või balloon), |
| --- | --- |

a)

mahuti (või balloon),

| b) | balloonile kinnitatud tarvikud, |
| --- | --- |

b)

balloonile kinnitatud tarvikud,

| c) | rõhuregulaator, |
| --- | --- |

c)

rõhuregulaator,

| d) | automaatventiil, |
| --- | --- |

d)

automaatventiil,

| e) | manuaalventiil, |
| --- | --- |

e)

manuaalventiil,

| f) | gaasivarustusseade, |
| --- | --- |

f)

gaasivarustusseade,

| g) | gaasivoolu reguleerseade, |
| --- | --- |

g)

gaasivoolu reguleerseade,

| h) | painduv kütusetoru, |
| --- | --- |

h)

painduv kütusetoru,

| i) | jäik kütusetoru, |
| --- | --- |

i)

jäik kütusetoru,

| j) | täiteüksus või paak, |
| --- | --- |

j)

täiteüksus või paak,

| k) | kontrollklapp või tagasilöögiklapp, |
| --- | --- |

k)

kontrollklapp või tagasilöögiklapp,

| l) | kaitseklapp (suruklapp), |
| --- | --- |

l)

kaitseklapp (suruklapp),

| m) | rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv), |
| --- | --- |

m)

rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv),

| n) | filter, |
| --- | --- |

n)

filter,

| o) | rõhu- või temperatuuriandur või indikaator, |
| --- | --- |

o)

rõhu- või temperatuuriandur või indikaator,

| p) | ülevooluklapp, |
| --- | --- |

p)

ülevooluklapp,

| q) | hooldusklapp, |
| --- | --- |

q)

hooldusklapp,

| r) | elektrooniline kontrollplokk, |
| --- | --- |

r)

elektrooniline kontrollplokk,

| s) | gaasikindel kest, |
| --- | --- |

s)

gaasikindel kest,

| t) | toruliitmik, |
| --- | --- |

t)

toruliitmik,

| u) | ventilatsioonivoolik. |
| --- | --- |

u)

ventilatsioonivoolik.

Paljud loetletud osadest võivad olla ühendatud või sobitatud kokku „multifunktsionaalseks osaks”.

Joonis 1-1.

CNG-osade klassifitseerimise skeem

Image

Joonis 1-2.

Katsed, mida tuleb viia läbi konkreetse klassi osadega (v. a balloonidega)

| Tunnuskatse | Ülerõhu(tugevus)katse | Lekkekatse (välisleke) | Lekkekatse (siseleke) | Vastupidavuskatse pideval töötamisel | Korrosioonikatse | Osooniga vanandamine | Surumaagaasiga sobivus | Vastupidavus vibratsioonile | Vastupidavus kuivale kuumusele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Lisa 5A | Lisa 5B | Lisa 5C | Lisa 5L | Lisa 5E | Lisa 5G | Lisa 5D | Lisa 5N | Lisa 5F |
| Klass 0 | X | X | A | A | X | X | X | X | X |
| Klass 1 | X | X | A | A | X | X | X | X | X |
| Klass 2 | X | X | A | A | X | A | X | X | A |
| Klass 3 | X | X | A | A | X | X | X | X | X |
| Klass 4 | O | O | O | O | X | A | X | O | A |
| X | = | kohaldatakse |
| O | = | ei kohaldata |
| A | = | vajadusel |

Tunnuskatse

Ülerõhu(tugevus)katse

Lekkekatse (välisleke)

Lekkekatse (siseleke)

Vastupidavuskatse pideval töötamisel

Korrosioonikatse

Osooniga vanandamine

Surumaagaasiga sobivus

Vastupidavus vibratsioonile

Vastupidavus kuivale kuumusele

Lisa 5A

Lisa 5B

Lisa 5C

Lisa 5L

Lisa 5E

Lisa 5G

Lisa 5D

Lisa 5N

Lisa 5F

Klass 0

X

X

A

A

X

X

X

X

X

Klass 1

X

X

A

A

X

X

X

X

X

Klass 2

X

X

A

A

X

A

X

X

A

Klass 3

X

X

A

A

X

X

X

X

X

Klass 4

O

O

O

O

X

A

X

O

A

X

=

kohaldatakse

O

=

ei kohaldata

A

=

vajadusel

Mahuti (või balloon) — surumaagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum;

2.3.1.   Mahuti võib olla:

| CNG-osade 1. | : | klassi puhul: metallist; |
| --- | --- | --- |
| CNG-osade 2. | : | klassi puhul: vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis); |
| CNG-osade 3. | : | klassi puhul: vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis); |
| CNG-osade 4. | : | klassi puhul: vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit). |

CNG-osade 1.

:

klassi puhul: metallist;

CNG-osade 2.

:

klassi puhul: vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis);

CNG-osade 3.

:

klassi puhul: vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis);

CNG-osade 4.

:

klassi puhul: vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit).

2.4.   Mahuti tüüp — mahutid, mis ei erine üksteisest lisas 3 nimetatud suuruse- ja materjaliomaduste poolest.

Mahutile kinnitatud tarvikud — järgmised osad (kuid mitte ainult need osad), kas eraldi või ühendatuna, kui need on mahuti külge kinnitatud:

2.5.1.   manuaalventiil;

2.5.2.   rõhuandur/-indikaator;

2.5.3.   kaitseklapp (rõhuklapp);

2.5.4.   rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv);

2.5.5.   ballooni automaatventiil;

2.5.6.   ülevooluklapp;

2.5.7.   gaasikindel kaitsekest.

2.6.   Ventiil — seade, mille abil saab reguleerida vedelikuvoolu.

2.7.   Automaatventiil — ventiil, mida ei juhita käsitsi.

2.8.   Ballooni automaatventiil — jäigalt balloonile kinnitatud automaatventiil, mis reguleerib gaasivoolu toiteseadmetesse. Automaatventiili nimetatakse ka kaugjuhitavaks hooldusventiiliks.

2.9.   Tagasilöögiklapp — automaatventiil, mis võimaldab gaasi voolamist ainult ühes suunas.

2.10.   Ülevooluklapp (ülevoolu piirav seade) — seade, mis kindlaksmääratud koguse ületamisel lülitab gaasivoolu automaatselt välja või piirab seda.

2.11.   Manuaalventiil — jäigalt balloonile kinnitatud käsitsi juhitav ventiil.

2.12.   Kaitseklapp (rõhuklapp) — seade, mis hoiab ära eelnevalt kindlaksmääratud vastuvoolurõhu ületamise.

2.13.   Hooldusklapp — isolatsiooniventiil, mis suletakse ainult sõiduki hooldamise ajaks.

2.14.   Filter — kaitsesõel, mis eemaldab gaasivoolust võõrkehad.

2.15.   Toruliitmik — torude või voolikute süsteemis kasutatav ühendusdetail.

Kütusetorud

2.16.1.   Painduvad kütusetorud — painduvad torud või voolikud, milles voolab maagaas.

2.16.2.   Jäigad kütusetorud — torud, mis ei ole tavapärasel kasutusel ettenähtud painduma ja milles voolab maagaas.

Gaasivarustusseade — seade gaaskütuse suunamiseks mootori sisselasketorustikku (karburaatorisse või injektorisse).

2.17.1.   Gaasi ja õhu segaja — mootorisse siseneva õhu ja gaaskütuse segamise seade.

2.17.2.   Gaasiinjektor — gaaskütuse mootorisse suunamise või sellega ühendatud sisselaskesüsteemi seade.

2.18.   Gaasivoolu reguleerseade — gaasivoolu mootorisse reguleeriv ja piirav seade, mis on paigaldatud voolusuunda arvestades pärast rõhuregulaatorit.

2.19.   Gaasikindel kest — seade koos gaasi ventilatsioonitoruga, mis suunab gaasilekke sõidukist välja.

2.20.   Rõhuindikaator — survestatud seade, mis näitab gaasi rõhku.

2.21.   Rõhuregulaator — seade, mida kasutatakse mootorisse suunatava gaaskütuse rõhu reguleerimiseks.

2.22.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv) — ühekordse kasutusega seade, mille aktiveerib liiga kõrge temperatuur ja/või rõhk ning mis laseb ballooni purunemise eest kaitsmiseks gaasi välja.

2.23.   Täiteüksus või paak — sõidukile väliselt või sisemiselt (mootoriruumi) kinnitatud seade, mida kasutatakse mahuti täitmiseks tanklas.

2.24.   Elektrooniline kontrollplokk (surumaagaasi lisamine) — seade, mis reguleerib mootori gaasivajadust ja teisi mootoriparameetreid ning sulgeb ohutuse kaalutlustel automaatselt automaatventiili.

2.25.   Osade tüüp — punktides 2.6–2.23 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguste põhiomaduste poolest, nagu materjalid, töörõhk ja töötemperatuurid.

2.26.   Elektroonilise kontrollploki tüüp — punktis 2.24 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguse põhiomaduse poolest nagu tarkvara põhimõtted, kuid esineda võivad väikesed muudatused.

I OSA

KÜTUSENA SURUMAAGAASI (CNG) KASUTAVATE MOOTORSÕIDUKITE ERIOSADE TÜÜBIKINNITUS

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Eriosa või multifunktsionaalse osa tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Tüübikinnituse taotlusele tuleb kolmes eksemplaris lisada allnimetatud dokumendid ning esitada järgmised üksikasjad:

3.2.1.   sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1A nimetatud asjakohaseid üksikasju,

3.2.2.   eriosa tüübi üksikasjalik kirjeldus,

3.2.3.   eriosa piisavalt üksikasjalik ja sobivas mõõtkavas joonis,

3.2.4.   käesoleva eeskirja punktis 6 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitus.

Tüübikinnituste andmise eest vastutava tehnilise teenistuse nõudmisel tuleb esitada eriosa näidised. Nõudmise korral tuleb esitada täiendavad näidised (maksimaalselt 3).

3.3.1.   Mahutite tootmise ettevalmistamisel [n] (2) tehakse iga 50 mahuti kohta (kvalifikatsioonipartii) lisas 3 sätestatud purunevuse katsed.

4.   MÄRGISTUSED

4.1.   Kinnitamiseks esitatud eriosa näidisel peab olema tootja nimi ning tüübi kaubanimi või -märk, k.a märgistus ettenähtud töötemperatuuride kohta („M” ja „C” vastavalt mõõduka või külma temperatuuri puhul); ning painduvate torude puhul ka tootmiskuu ja -aasta; asjaomane märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.2.   Igal osal peab olema piisavalt ruumi tüübikinnituse märgi jaoks; see koht on näidatud punktis 3.2.3 nimetatud joonistel.

4.3.   Igal mahutil peab olema ka andmesilt järgmiste selgesti loetavate ja kustumatute andmetega:

| a) | seerianumber; |
| --- | --- |

a)

seerianumber;

| b) | mahutavus (l); |
| --- | --- |

b)

mahutavus (l);

| c) | märgistus „surumaagaas (CNG)”; |
| --- | --- |

c)

märgistus „surumaagaas (CNG)”;

| d) | töörõhk/katserõhk (MPa); |
| --- | --- |

d)

töörõhk/katserõhk (MPa);

| e) | mass (kg); |
| --- | --- |

e)

mass (kg);

| f) | tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 96/01); |
| --- | --- |

f)

tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 96/01);

| g) | punkti 5.4 kohane tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

g)

punkti 5.4 kohane tüübikinnitusmärk.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

5.1.   Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud osade näidised vastavad käesoleva eeskirja punktide 6.1–6.11 nõuetele, antakse asjaomastele osadele tüübikinnitus.

5.2.   Igale kinnituse saanud osa või multifunktsionaalse osa tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00, mis tähendab eeskirja algversiooni) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud. Üks ja sama lepinguosaline ei tohi anda sama numbrit teisele osatüübile.

5.3.   Teade CNG-osa käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja rakendavatele lepinguosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja lisas 2B esitatud näidisele.

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud osatüübile vastavale osale tuleb lisaks punktides 4.1 ja 4.3. kirjeldatud märkidele kinnitada punktis 4.2 kirjeldatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb järgmistest osadest:

5.4.1.   ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

5.4.2.   käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 5.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. Osa tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad käesoleva eeskirja viimaste muudatuste seeriat ning järgnevad numbrikombinatsiooni kohad näitavad asjaomasele tüübikinnitustunnistusele kantud numbrit (vt punkti 5.2 ja lisa 2B).

5.5.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.6.   Käesoleva eeskirja lisas 2A on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

6.   CNG-OSADELE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED

6.1.   Üldised nõuded

6.1.1.   Kütusena surumaagaasi kasutavate sõidukite eriosad peavad toimima nõuetekohaselt, ohutult ning käesolevas eeskirjas kirjeldatud viisil.

Surumaagaasiga kokkupuutuvate osade materjalid peavad sobima surumaagaasi kasutamiseks (vt lisa 5D).

Asjaomaste osade koostisosi, mille nõuetekohast ja ohutut toimimist võivad mõjutada surumaagaas, kõrge rõhk või vibratsioonid, katsetatakse käesoleva eeskirja lisades kirjeldatud viisidel. Eriti peab olema tagatud punktide 6.2–6.11 nõuete täitmine.

Kütusena surumaagaasi kasutavate sõidukite eriosad peavad vastama elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 10 muudatuste seerias 02, või samaväärsetele nõuetele.

6.2.   Nõuded mahutitele

6.2.1.   Surumaagaasi mahutitele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3 sätetele.

6.3.   Sätted mahutile kinnitatud osade kohta

Mahutil peavad olema vähemalt järgmised osad, mis võivad olla kas eraldi või ühendatud:

6.3.1.1.   manuaalventiil,

6.3.1.2.   ballooni automaatventiil,

6.3.1.3.   rõhuvabastusseade,

6.3.1.4.   ülevooluklapp.

6.3.2.   Vajadusel võib mahutil olla gaasikindel kest.

6.3.3.   Punktides 6.3.1–6.3.2 nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4 sätetele.

6.4.–6.11.   Teiste osadega seotud sätted

Nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt järgnevas tabelis märgitud lisade sätetele:

| Punkt | Osa | Lisa |
| --- | --- | --- |
| 6.4. | Automaatventiil
  Kontrollklapp või tagasilöögiklapp
  Kaitseklapp
  Rõhuvabastusseade
  Ülevooluklapp | 4A |
| 6.5. | Painduv kütusetoru või -voolik | 4B |
| 6.6. | Surumaagaasi filter | 4C |
| 6.7. | Rõhuregulaator | 4D |
| 6.8. | Rõhu- ja temperatuuriandurid | 4E |
| 6.9. | Täiteüksus või paak | 4F |
| 6.10. | Gaasivoolu reguleerseade ning gaasi ja õhu segaja või injektor | 4G |
| 6.11. | Elektrooniline kontrollplokk | 4H |

Punkt

Osa

Lisa

6.4.

Automaatventiil

Kontrollklapp või tagasilöögiklapp

Kaitseklapp

Rõhuvabastusseade

Ülevooluklapp

4A

6.5.

Painduv kütusetoru või -voolik

4B

6.6.

Surumaagaasi filter

4C

6.7.

Rõhuregulaator

4D

6.8.

Rõhu- ja temperatuuriandurid

4E

6.9.

Täiteüksus või paak

4F

6.10.

Gaasivoolu reguleerseade ning gaasi ja õhu segaja või injektor

4G

6.11.

Elektrooniline kontrollplokk

4H

7.   CNG-OSA TÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast muudatusest CNG-osa tüübis tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Kõnealune asutus võib:

7.1.1.   võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab endiselt nõuetele, või

7.1.2.   määrata, kas pädev asutus peab viima läbi osalise või täieliku uue katsetamise.

7.2.   Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade kinnituse andmisest keeldumise kohta koos muudatuste kirjeldusega edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele punktis 5.3 ettenähtud korras.

7.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

8.   (puudub)

9.   TOODANGU VASTAVUS

Toodangu vastavuse kontrolli menetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe liites 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud menetlusega järgmistel tingimustel.

9.1.   Iga mahutit tuleb vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3 nõuetele katsetada vähemalt 1,5 korda töörõhust suurema rõhu juures.

9.2.   Lisa 3 punkti 3.2 kohane purunevuse katse hüdraulilise surve all tehakse iga maksimaalselt 200 mahutist koosneva samast toorainepartiist toodetud partii puhul.

9.3.   Iga painduvat kütusetorukoostu, millele vastavalt käesoleva eeskirja punktis 2 kirjeldatud klassifikatsiooni järgi avaldatakse kõrget ja keskmist rõhku (klassis 0 ja 1), katsetatakse töörõhust kaks korda suurema rõhu juures.

10.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt osale antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 9 nõudeid ei täideta.

10.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisale 2B vastavat teatisvormi.

11.   (puudub)

12.   TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud osatüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate saamise järel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisa 2B vastavat teatisvormi.

13.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

II OSA

MOOTORSÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD ERIOSADE PAIGALDAMISEGA SURUMAAGAASI (CNG) KASUTAMISEKS ASJAOMASTE MOOTORSÕIDUKITE KÜTUSENA

14.   MÄÄRATLUSED

Käesoleva eeskirja II osas kasutatavad mõisted:

14.1.1.   Sõiduki tüübikinnituse andmine — M või N kategooria sõidukitüübi kinnituse andmine seoses originaalvarustuses ettenähtud surumaagaasi kasutamisega sõiduki kütusena;

Sõidukitüüp — mootorsõidukite kategooria, mille sõidukitele on paigaldatud eriosad surumaagaasi kütusena kasutamiseks ning mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste omaduste poolest:

14.1.2.1.   tootja;

14.1.2.2.   tootja määratud tüübimärgistus,

disainilahenduse ja konstruktsiooni põhiomadused:

14.1.2.3.1.   šassii ja põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused);

14.1.2.3.2.   surumaagaasi kasutava varustuse paigaldus (ilmselged ja põhimõttelised erinevused).

14.1.3.   surumaagaasi süsteem — osade (mahuti(d) või balloon(id), ventiilid, painduvad kütusetorud jne) ja ühendusosade (jäigad kütusetorud, toruliitmikud jne) koost, mis on paigaldatud kütusena surumaagaasi kasutavale mootorsõidukile.

15.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

15.1.   Sõidukitüübi kinnitamise taotluse seoses eriosade paigaldamisega surumaagaasi kütusena kasutamiseks peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

15.2.   Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid: sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1B nimetatud asjakohaseid üksikasju.

15.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistustele tuleb esitada kinnitatava tüübi näidissõiduk.

16.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

16.1.   Kui käesoleva eeskirja kohase kinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud kõigi kütusena surumaagaasi kasutamiseks vajalike eriosadega ning vastab punkti 17 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

16.2.   Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud.

16.3.   Teade surumaagaasi kasutavale sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja lisas 2D esitatud näidisele.

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb punktis 16.2. nimetatud tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavale ja kergesti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb järgmistest osadest:

16.4.1.   ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

16.4.2.   käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 16.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

16.5.   Kui sõiduk vastab kokkuleppele lisatud ühe või mitme asjaomase eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, ei pea vastava eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 16.4.1 kirjeldatud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid, tähised ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 16.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

16.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

16.7.   Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada sõiduki andmesildi lähedale või selle peale.

16.8.   Käesoleva eeskirja lisas 2C on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

17.   ERIOSADE PAIGALDAMISE NÕUDED SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS ASJAOMASTE MOOTORSÕIDUKITE KÜTUSENA

17.1.   Üldised nõuded

17.1.1.   Sõiduki surumaagaasi seadmestik peab töötama projekteeritud ja heaks kiidetud töörõhu ja töötemperatuuride juures hästi ja ohutult.

17.1.2.   Kõik seadmestiku osad eraldi peavad olema saanud käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnituse.

17.1.3.   Seadmestikus kasutatavad materjalid peavad sobima surumaagaasiga kasutamiseks.

17.1.4.   Kõik seadmestiku osad peavad olema korralikult kinnitatud.

17.1.5.   Surumaagaasi seadmestikus ei tohi esineda lekkeid, st see peab püsima 3 minutit mullivaba.

17.1.6.   Surumaagaasi seadmestik tuleb paigaldada selliselt, et see oleks parimal võimalikul moel kaitstud vigastuste, nagu liikuvatest sõidukiosadest, kokkupõrkest, kruusast, peale- või mahalaadimisest või koorma paigalt liikumisest tulenevate vigastuste eest.

Surumaagaasi seadmestikuga ei tohi olla ühenduses muid seadmeid peale nende, mida on sõiduki mootori nõuetekohaseks toimimiseks rangelt vaja.

17.1.7.1.   Ilma et see piiraks punkti 17.1.7 sätete kohaldamist, võib sõitjateruumi ja/või pagasiruumi kütmiseks paigaldada sõidukile surumaagaasi seadmestikuga ühendatud küttesüsteemi.

17.1.7.2.   Punktis 17.1.7.1 nimetatud küttesüsteemi lubatakse juhul, kui tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste arvates on küttesüsteem piisavalt kaitstud ja paigaldamisega ei mõjutata surumaagaasi seadmestiku tavapärast nõuetekohast toimimist.

Surumaagaasi jõul liikuvate M2 ja M3 (4) kategooria sõidukite tähistamine.

17.1.8.1.   Surumaagaasi seadmestikuga varustatud M2 ja M3 kategooria sõidukitel peab olema lisas 6 kirjeldatud märgistus.

17.1.8.2.   Märgistus tuleb paigaldada M2 või M3 kategooria sõiduki ette ja taha ning parempoolsete uste välisküljele.

17.2.   Täiendavad nõuded

17.2.1.   Ükski surumaagaasi seadmestiku osa, sh niisuguste osade mis tahes kaitsematerjalid, ei tohi sõidukist välja ulatuda, v.a täiteüksus, juhul kui see ei ulatu oma kinnituskohast välja üle 10 mm.

17.2.2.   Ükski surumaagaasi seadmestiku osa ei tohi asuda summutile või sarnasele soojaallikale lähemal kui 100 mm, v.a juhul, kui sellised osad on kuumuse vastu piisavalt kaitstud.

17.3.   Surumaagaasi seadmestik

Surumaagaas seadmestikku kuuluvad vähemalt järgmised osad:

17.3.1.1.   Mahuti(d) või balloon(id);

17.3.1.2.   Rõhuindikaator või kütusetaseme indikaator;

17.3.1.3.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv);

17.3.1.4.   Ballooni automaatventiil;

17.3.1.5.   Manuaalventiil;

17.3.1.6.   Rõhuregulaator;

17.3.1.7.   Gaasivoolu reguleerseade;

17.3.1.8.   Ülevooluklapp;

17.3.1.9.   Gaasivarustusseade;

17.3.1.10.   Täiteüksus või paak;

17.3.1.11.   Painduv kütusetoru;

17.3.1.12.   Jäik kütusetoru;

17.3.1.13.   Elektrooniline kontrollplokk;

17.3.1.14.   Toruliitmikud;

17.3.1.15.   Gaasikindel kaitsekest nende osade jaoks, mis on paigaldatud pagasi- või sõitjateruumi. Kui gaasikindel kaitsekest hävib tulekahjus, võib rõhuvabastusseadme katta gaasikindla kaitsekestaga.

Surumaagaasi seadmestikku võib kuuluda ka järgmisi osi:

17.3.2.1.   Kontrollklapp või tagasilöögiklapp;

17.3.2.2.   Kaitseklapp;

17.3.2.3.   Surumaagaasi filter;

17.3.2.4.   Rõhu- ja/või temperatuuriandur;

17.3.2.5.   Kütusevalikusüsteem ja elektrooniline süsteem.

17.3.3.   Rõhuregulaatoriga võib olla ühendatud lisaautomaatventiil.

17.4.   Mahuti paigaldus

17.4.1.   Mahuti peab olema püsivalt sõidukile paigaldatud ega tohi asuda mootoriruumis.

17.4.2.   Mahuti peab olema paigaldatud selliselt, et ei oleks kahe metallosa kontakti, v.a mahuti(te) kinnituskohtades.

Sõiduki kasutusvalmis asendis peab mahuti olema vähemalt 200 mm teepinnast kõrgemal.

17.4.3.1.   Punkti 17.4.3 nõue ei ole siduv, kui mahuti on eest ja külgedelt piisavalt kaitstud ning ükski mahuti osa ei asu sellest kaitsest madalamal.

17.4.4.   Kütusemahuti(d) või -silinder (-silindrid) peab (peavad) olema paigaldatud ja kinnitatud nii, et täis mahuti(te)ga oleks võimalik (ilma kahju tekkimiseta) taluda järgmisi kiirendusi:

M1 ja N1 kategooria sõidukid:

| a) | 20 g sõidusuunas |
| --- | --- |

a)

20 g sõidusuunas

| b) | 8 g sõidusuunaga horisontaalselt risti |
| --- | --- |

b)

8 g sõidusuunaga horisontaalselt risti

M2 ja N2 kategooria sõidukid:

| a) | 10 g sõidusuunas |
| --- | --- |

a)

10 g sõidusuunas

| b) | 5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti |
| --- | --- |

b)

5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti

M3 and N3 kategooria sõidukid:

| a) | 6,6 g sõidusuunas |
| --- | --- |

a)

6,6 g sõidusuunas

| b) | 5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti |
| --- | --- |

b)

5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti

Praktilise katsetamise asemel võib kasutada arvutusmeetodit, juhul kui tüübikinnituse taotleja suudab tehnilisele teenistusele selle samaväärsust rahuldavalt tõestada.

17.5.   Mahuti(te)le või ballooni(de)le kinnitatud tarvikud

Automaatventiil

17.5.1.1.   Ballooni automaatventiil peab olema paigaldatud vahetult iga mahuti külge.

17.5.1.2.   Ballooni automaatventiil peab toimima selliselt, et kütusega varustamine peatatakse peale mootori väljalülitamist, olenemata süütevõtme asendist, ning see peab jääma suletuks niikauaks, kui mootor ei tööta. Diagnostika jaoks on lubatud 2-sekundiline viivitus.

Rõhuvabastusseade

17.5.2.1.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv) peab olema kinnitatud kütusemahuti(te)le moel, mis võimaldab rõhu vabastamist gaasikindlasse kaitsekesta juhul, kui see gaasikindel kaitsekest vastab punkti 17.5.5 nõuetele.

Mahuti ülevooluklapp

17.5.3.1.   Ülevoolu piirav seade peab olema mahuti(te)sse paigaldatud ballooni automaatventiilile.

Manuaalventiil

17.5.4.1.   Balloonile on kinnitatud manuaalventiil, mida saab integreerida ballooni automaatventiiliga.

Mahuti(te) gaasikindel kaitsekest

17.5.5.1.   Kütusemahutile peab olema paigaldatud punktide 17.5.5.2–17.5.5.5 nõuetele vastav gaasikindel kaitsekest üle mahuti(te) kinnituste, v.a. juhul, kui mahuti(d) on paigaldatud sõidukist väljapoole.

17.5.5.2.   Gaasikindel kaitsekest peab olema avatud ühendusele atmosfääriga, vajadusel ühendusvooliku ja ühendustoru kaudu, mis on surumaagaasi suhtes vastupidavad.

17.5.5.3.   Gaasikindla kaitsekesta ventilatsiooniava ei tohi suubuda rattakoopasse ega olla suunatud kuumuseallikale nagu näiteks summuti.

17.5.5.4.   Igal mootorsõiduki kere põhjas asuval gaasikindla kaitsekesta ventileerimiseks kasutataval ühendusvoolikul või ühendustorul peab olema vähemalt 450 mm2 suurune sulgemata ava.

17.5.5.5.   Mahuti(te) kinnitusi ja ühendusvoolikuid ümbritsev kest peab olema rõhu 10 kPa juures gaasikindel ilma püsivate deformatsioonideta. Neis tingimustes on vastuvõetav 100 cm3 tunnis suurune leke.

17.5.5.6.   Ühendusvoolik peab klambrite või muude vahenditega olema kinnitatud gaasikindla kaitsekesta ja ühendustoru külge, et tagada gaasikindel ühendus.

17.5.5.7.   Kõiki pagasi- või sõitjateruumi paigaldatud osad peavad olema gaasikindla kaitsekestaga kaetud.

17.6.   Jäigad ja painduvad kütusetorud

17.6.1.   Jäigad kütusetorud peavad olema valmistatud õmbluseta torudest: kas roostevabast terasest või korrosioonikindla kattega terasest.

17.6.2.   Klassis 0, 1 ja 2 nimetatud osade puhul kasutamisel võib jäiga kütusetoru asendada painduva toruga.

17.6.3.   Painduv kütusetoru peab vastama käesoleva eeskirja lisa 4B nõuetele.

17.6.4.   Jäigad kütusetorud peavad olema selliselt kaitstud, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

17.6.5.   Painduvad kütusetorud peavad olema selliselt kaitstud, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

17.6.6.   Kinnituskohtades peab jäik või painduv kütusetoru olema ühendatud selliselt, et ei oleks kahe metallosa kontakti.

17.6.7.   Jäik või painduv gaasitoru ei tohi asuda tungraua toendite kohtades.

17.6.8.   Läbiviikudes peavad kütusetorud olema kaetud kaitsematerjaliga.

17.7.   Toruliitmikud või gaasiühendused osade vahel

17.7.1.   Joodetud liitmikud ega mutter-surveliitmikud ei ole lubatud.

17.7.2.   Roostevabast terasest torusid tohib ühendada ainult roostevabast terasest liitmikega.

17.7.3.   Jaotusblokid peavad olema valmistatud korrosioonikindlast materjalist.

17.7.4.   Jäigad kütusetorud tuleb ühendada sobivate liitmikega, näiteks kaheosaliste surveliitmikega terastorude puhul ja liitmikega, millel on mõlemas otsas rõngastihendid.

17.7.5.   Liitmike arv peab olema võimalikult väike.

17.7.6.   Liitmikud peavad asuma kohtades, millele on võimalik kontrollimiseks ligi pääseda.

Sõitjateruumis või sisemises pagasiruumis ei tohi kütusetorud olla pikemad kui mõistlikult vaja ning peavad igal juhul olema kaitstud gaasikindla kestaga.

17.7.7.1.   Punkti 17.7.7 nõuded ei ole siduvad M2 ja M3 kategooria sõidukite suhtes, mille kütusetorud ja ühendused on kinnitatud surumaagaasi-kindla atmosfääriga avatud ühenduses oleva muhviga.

17.8.   Automaatventiil

17.8.1.   Kütusetorule võib võimalikult rõhuregulaatori lähedale paigaldada täiendava automaatventiili.

17.9.   Täiteüksus või paak

17.9.1.   Täiteüksuse pöörlemine peab olema välistatud ja täiteüksus peab olema kaitstud prahi ja vee eest.

17.9.2.   Kui surumaagaasi-mahuti on sõitjateruumis või sisemises (pagasi)ruumis, peab täiteüksus asuma sõidukist väljaspool või mootoriruumis.

17.10.   Kütusevalikusüsteem ja elektriliste osade paigaldus

17.10.1.   Surumaagaasi seadmestiku elektrilised osad peavad olema ülekoormuse eest kaitstud.

17.10.2.   Rohkem kui ühe kütusesüsteemiga sõidukitel peab olema kütusevalikusüsteem, tagamaks, et samaaegselt ei suunataks mootorisse rohkem kui üht kütust rohkem kui 5 sekundi jooksul. Kahte kütust kasutavad sõidukid, mis kasutavad õhu ja gaasi segu süütamiseks esmase kütusena diislikütust, on lubatud juhtudel, kui need mootorid ja sõidukid vastavad kohustuslikele heitgaasinõuetele.

17.10.3.   Gaasikindlas kestas asuvad elektrilised ühendused ja osad peavad olema konstrueeritud nii, et ei tekiks sädemeid.

18.   TOODANGU VASTAVUS

18.1.   Toodangu vastavuse kontrolli menetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe liites 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatuga.

19.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

19.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt antud sõiduki tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 18 nõudeid ei täideta.

19.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisale 2D vastavat teatisvormi.

20.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast eriosade paigalduse muutmisest surumaagaasi kütusena kasutatavates mootorsõidukites tuleb teatada sõidukitüübi kinnituse andnud ametiasutusele. Kõnealune asutus võib:

20.1.1.   võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele; või

20.1.2.   näha ette täiendavate katsete aruande esitamise tüübikatsetuste eest vastutava tehnilise teenistuse poolt.

20.2.   Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste kirjeldusega või teade kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatisvormi.

20.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale niisugusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatisvormi.

21.   TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud osatüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate saamise järel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisas 2D esitatud teatisvormi.

22.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite tootmist käsitleva resolutsiooni täisteksti 7. lisas (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 viimati tehtud muudatuse Amend.4 kohaselt).

(2)  Täpsustada.

(3)  1 — Saksamaa, 2 — Prantsusmaa, 3 — Itaalia, 4 — Madalmaad, 5 — Rootsi, 6 — Belgia, 7 — Ungari, 8 — Tšehhi Vabariik, 9 — Hispaania, 10 — Serbia, 11 — Ühendkuningriik, 12 — Austria, 13 — Luksemburg, 14 — Šveits, 15 (vaba), 16 — Norra, 17 — Soome, 18 — Taani, 19 — Rumeenia, 20 — Poola, 21 — Portugal, 22 — Venemaa Föderatsioon, 23 — Kreeka, 24 — Iirimaa, 25 — Horvaatia, 26 — Sloveenia, 27 — Slovakkia, 28 — Valgevene, 29 — Eesti, 30 (vaba), 31 — Bosnia ja Hertsegoviina, 32 — Läti, 33 (vaba), 34 — Bulgaaria, 35 — (vaba), 36 — Leedu, 37 — Türgi, 38 (vaba), 39 — Azerbaidžaan, 40 — endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 — Euroopa Ühendus (kinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma EMK sümboleid), 43 — Jaapan, 44 (vaba), 45 — Austraalia, 46 — Ukraina, 47 — Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 — Uus-Meremaa, 49 — Küpros, 50 — Malta, 51 — Korea Vabariik, 52 — Malaisia, 53 — Tai, 54 ja 55 (vaba) ja 56 — Montenegro. Teistele riikidele antakse järgmised numbrid sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab nii antud numbrid kokkuleppe osalisriikidele.

(4)  Nagu on määratletud sõidukite tootmist käsitleva resolutsiooni täisteksti 7. lisas (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2)

---

LISA 1A

CNG-OSA PÕHIOMADUSED

Image

Image

Image

Image

---

LISA 1B

SÕIDUKI, MOOTORI JA SURUMAAGAASI SEADMESTIKU PÕHIOMADUSED

Image

Image

Image

Image

---

LISA 2A

CNG-OSA TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(Vaata käesoleva eeskirja punkti 5.2.)

Image

Kui CNG-osale on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et asjaomane osa on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 002439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 110 algversiooni nõuetele.

---

LISA 2B

TEATIS

Image

Image

Lisand

Image

Image

---

LISA 2C

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDAMINE

NÄIDIS A

(Vaata käesoleva eeskirja punkti 16.2.)

Image

Kui sõidukile on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see sõiduk on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 002439 seoses kütusena surumaagaasi kasutamiseks paigaldatud osadega. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 110 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS B

(Vaata käesoleva eeskirja punkti 16.2.)

Image

Kui sõidukile on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see sõiduk on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 002439 seoses kütusena surumaagaasi kasutamiseks paigaldatud osadega. Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 110 algversiooni nõuetele ja et eeskiri nr 83 hõlmas muudatuste seeriat 04.

---

LISA 2D

TEATIS

Image

---

LISA 3

GAASIBALLOONID MAAGAASIKÜTUSE HOIDMISE KÕRGRÕHUBALLOONID MOOTORSÕIDUKIS

1.   REGULEERIMISALA

Käesoleva lisaga kehtestatakse kergekaaluliste täidetavate gaasiballoonide miinimumnõuded. Balloonid on mõeldud ainult kõrge rõhu all surumaagaasi hoidmiseks sõidukites, mille kütusena surumaagaasi kasutatakse. Balloonid võivad olla valmistatud mis tahes teras-, alumiinium- või mittemetalsest materjalist, mis tahes disainilahendusega või tootmismeetodil, mis sobib kavandatud kasutuse tingimustele. Käesolevas lisas sätestatut ei kohaldata roostevabast terasest või keevitatud konstruktsiooniga metallvooderdiste või -balloonide suhtes. Käesolevas lisas sätestatut kohaldatakse balloonide suhtes, mis kuuluvad käesoleva eeskirja punktis 2 kirjeldatud klassi 0, ja need on:

| Surumaagaasi balloonid-1 | metall |
| --- | --- |
| Surumaagaasi balloonid-2 | Vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis) |
| Surumaagaasi balloonid-3 | Vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis) |
| Surumaagaasi balloonid-4 | Vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit) |

Surumaagaasi balloonid-1

metall

Surumaagaasi balloonid-2

Vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis)

Surumaagaasi balloonid-3

Vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis)

Surumaagaasi balloonid-4

Vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit)

Tingimusi, milles balloone kasutatakse, on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 4. Käesoleva lisa aluseks võetakse maagaasi kui kütuse töörõhk 20 MPa 15 °C juures maksimaalse täitmisrõhuga 26 MPa. Teiste töörõhkude puhul tuleb rõhud korrutada vastava teguriga. Näiteks 25 MPa töörõhuga süsteemi puhul tuleb rõhud korrutada 1,25-ga.

Ballooni kasutusea määrab kindlaks tootja ja see võib vastavalt rakendusviisile erineda. Kasutusea määramisel võetakse aluseks ballooni täitmine 1 000 korda aastas ning kokku vähemalt 15 000 täitmist. Maksimaalne kasutusiga võib olla 20 aastat.

Metallist ja metallvooderdisega balloonidel põhineb kasutusiga väsimuspragude hulga kasvul. Tagamaks maksimaalset lubatud suurust ületavate pragude puudumist, on vaja iga ballooni või vooderdise ultrahelidefektoskoopiat või sellega samaväärset uuringut. Taoline lähenemine võimaldab kergekaalulisi sõidukites kasutatavaid maagaasiballoone optimaalset projekteerida ja valmistada.

Mittemetalse mittekandva vooderdisega täiskomposiitballoonide puhul tõendatakse „ohutus” sobiva projekteerimisega, disainilahenduse kvalifikatsioonikatsetega ja tootmiskontrollidega.

2.   VIITED

Järgmistes standardites esitatud normid on käesoleva lisa säteteks asjaomase lisa tekstis viitamise kaudu (ajani, mil on olemas võrdväärsed EMK sätted).

ASTM-standardid (1)

| ASTM B117–90 | Soolvee (auru) katsetuste meetod; |
| --- | --- |
| ASTM B154–92 | Vase ja vasesulamite elavhõbenitraadikatse; |
| ASTM D522–92 | Lisatud orgaaniliste katete telje paindekatse; |
| ASTM D1308–87 | Majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele viimistlusmaterjalidele; |
| ASTM D2344–84 | Paralleelsete kiudkomposiitide nähtava kihtidevahelise nihkejõu katsemeetod lühikese kangi meetodil; |
| ASTM D2794–92 | Orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile vastupidavuse katsemeetod; |
| ASTM D3170–87 | Katete vastupidavus täketele; |
| ASTM D3418–83 | Üleminekutemperatuuripolümeeride katsemeetod termilise analüüsiga; |
| ASTM E647–93 | Väsimuspragude hulga kasvu mõõtmise standardmeetod; |
| ASTM E813–89 | JIC, purunemissitkuse näitaja katsemeetod; |
| ASTM G53–93 | Valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise standardpraktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide jaoks |

ASTM B117–90

Soolvee (auru) katsetuste meetod;

ASTM B154–92

Vase ja vasesulamite elavhõbenitraadikatse;

ASTM D522–92

Lisatud orgaaniliste katete telje paindekatse;

ASTM D1308–87

Majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele viimistlusmaterjalidele;

ASTM D2344–84

Paralleelsete kiudkomposiitide nähtava kihtidevahelise nihkejõu katsemeetod lühikese kangi meetodil;

ASTM D2794–92

Orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile vastupidavuse katsemeetod;

ASTM D3170–87

Katete vastupidavus täketele;

ASTM D3418–83

Üleminekutemperatuuripolümeeride katsemeetod termilise analüüsiga;

ASTM E647–93

Väsimuspragude hulga kasvu mõõtmise standardmeetod;

ASTM E813–89

JIC, purunemissitkuse näitaja katsemeetod;

ASTM G53–93

Valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise standardpraktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide jaoks

BSI standardid (2)

| BS 5045 | Osa 1 (1982) Transporditavad gaasimahutid — õmbluseta terasest gaasimahutite nõuded mahuga üle 0,5 l vett |
| --- | --- |
| BS 7448–91 | Mehaanilise purunemissitkuse katsed: Osa 1 — BS PD 6493–1991 KIC, kriitilise COD ja kriitilise J väärtuste määramise meetod. Keevisliidetega struktuuride mõrade taseme A vastuvõetavuse hindamismeetodite juhend; metallmaterjalid |

BS 5045

Osa 1 (1982) Transporditavad gaasimahutid — õmbluseta terasest gaasimahutite nõuded mahuga üle 0,5 l vett

BS 7448–91

Mehaanilise purunemissitkuse katsed: Osa 1 — BS PD 6493–1991 KIC, kriitilise COD ja kriitilise J väärtuste määramise meetod. Keevisliidetega struktuuride mõrade taseme A vastuvõetavuse hindamismeetodite juhend; metallmaterjalid

ISO standardid (3)

| ISO 148–1983 | Teras — Charpy löökpaindeteim (v-soon); |
| --- | --- |
| ISO 306–1987 | Plastmaterjal — termoplastsed materjalid — Vicat' pehmenemistemperatuuri määramine; |
| ISO 527 Pt 1–93 | Plastmaterjalid — tõmbeomaduste määramine — osa 1: Üldpõhimõtted; |
| ISO 642–79 | Terase karastatavuse katse otste karastamise teel (Jominy katse); |
| ISO 2808–91 | Värvid ja lakid — kihi paksuse määramine; |
| ISO 3628–78 | Klaaskiuga sarrustatud materjalid — tõmbeomaduste määramine |
| ISO 4624–78 | Kiled ja lakid — lahtitõmbamise katse liimimiseks; |
| ISO 6982–84 | Metallmaterjalid — tõmbeomaduste katsetamine; |
| ISO 6506–1981 | Metallmaterjalid — kõvaduskatse — Brinelli katse; |
| ISO 6508–1986 | Metallmaterjalid — kõvaduskatse — Rockwelli katse (skaala ABCDEFGHK); |
| ISO 7225 | Gaasiballoonide hoiatussildid; |
| ISO/DIS 7866–1992 | Täidetavad transporditavad õmbluseta alumiiniumisulamist balloonid ülemaailmseks kasutuseks: disainilahendus, tootmine ja tunnustamine; |
| ISO 9001:1994 | Kvaliteedi tagamine projekteerimises ja arendamises, tootmises, paigalduses ja hoolduses; |
| ISO 9002:1994 | Kvaliteedi tagamine tootmises ja paigalduses; |
| ISO/DIS 12737 | Metallmaterjalid — pinnale avaldatava surve suhtes purunemissitkuse määramine; |
| ISO/IEC juhend 25–1990 | Üldnõuded katselaboratooriumide tehnilisele pädevusele; |
| ISO/IEC juhend 48–1986 | Kolmandate isikute hindamise ja varustuskvaliteedi süsteemi registreerimise suunised; |
| ISO/DIS 9809 | Transporditavad õmbluseta terasest gaasiballoonid: disainilahendus, ehitus ja katsetamine — osa 1: 1 100 MPa ületava tõmbetugevusega karastatud ja noolutatud terasballoonid; |

ISO 148–1983

Teras — Charpy löökpaindeteim (v-soon);

ISO 306–1987

Plastmaterjal — termoplastsed materjalid — Vicat' pehmenemistemperatuuri määramine;

ISO 527 Pt 1–93

Plastmaterjalid — tõmbeomaduste määramine — osa 1: Üldpõhimõtted;

ISO 642–79

Terase karastatavuse katse otste karastamise teel (Jominy katse);

ISO 2808–91

Värvid ja lakid — kihi paksuse määramine;

ISO 3628–78

Klaaskiuga sarrustatud materjalid — tõmbeomaduste määramine

ISO 4624–78

Kiled ja lakid — lahtitõmbamise katse liimimiseks;

ISO 6982–84

Metallmaterjalid — tõmbeomaduste katsetamine;

ISO 6506–1981

Metallmaterjalid — kõvaduskatse — Brinelli katse;

ISO 6508–1986

Metallmaterjalid — kõvaduskatse — Rockwelli katse (skaala ABCDEFGHK);

ISO 7225

Gaasiballoonide hoiatussildid;

ISO/DIS 7866–1992

Täidetavad transporditavad õmbluseta alumiiniumisulamist balloonid ülemaailmseks kasutuseks: disainilahendus, tootmine ja tunnustamine;

ISO 9001:1994

Kvaliteedi tagamine projekteerimises ja arendamises, tootmises, paigalduses ja hoolduses;

ISO 9002:1994

Kvaliteedi tagamine tootmises ja paigalduses;

ISO/DIS 12737

Metallmaterjalid — pinnale avaldatava surve suhtes purunemissitkuse määramine;

ISO/IEC juhend 25–1990

Üldnõuded katselaboratooriumide tehnilisele pädevusele;

ISO/IEC juhend 48–1986

Kolmandate isikute hindamise ja varustuskvaliteedi süsteemi registreerimise suunised;

ISO/DIS 9809

Transporditavad õmbluseta terasest gaasiballoonid: disainilahendus, ehitus ja katsetamine — osa 1: 1 100 MPa ületava tõmbetugevusega karastatud ja noolutatud terasballoonid;

NACE standard (4)

| NACE TM0177–90 | Metallide laboratooriumikatsed H2S keskkondades sulfiidisurvest tuleneva mõranemise kohta. |
| --- | --- |

NACE TM0177–90

Metallide laboratooriumikatsed H2S keskkondades sulfiidisurvest tuleneva mõranemise kohta.

3.   MÄÄRATLUSED

Käesolevas lisas kehtivad järgmised määratlused:

3.1.   (puudub)

3.2.   automaatne pingestamine: metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutav survemenetlus, milles venitatakse vooderdist üle selle elastsuspiiri, põhjustades püsivat plastilist deformatsiooni, mille tulemusena on vooderdisel sisemise nullrõhu juures survepinged ja kiududel tõmbepinged.

3.3.   automaatse pingestamise rõhk: surve täismähisega balloonis, mille juures saavutatakse vajalik pingete jaotus vooderdise ja mähise vahel.

3.4.   partii — komposiitballoonid: „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama suuruse, disainilahenduse, valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga kvalifitseeritud vooderdistest toodetud balloonide rühma.

3.5.   partii — metallballoonid -ja vooderdised: „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide, tootmisprotsessi, tootmis- ja kuumtöötlemisseadmetega ning samade termilise töötlemise aja-, temperatuuri- ja atmosfääritingimuste juures valmistatud metallballoonide või -vooderdiste rühma.

3.6.   partii — mittemetalsed vooderdised: „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga valmistatud mittemetalsete vooderdiste rühma.

3.7.   partii limiidid: „partii” suuruseks ei ole ühelgi juhul lubatud rohkem kui 200 valmis ballooni (arvestamata purustuvuskatsete balloone või vooderdisi) või üks järjestikuse tootmise vahetus, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem.

3.8.   komposiitballoon: metalse või mittemetalse vooderdise ümber mähitud vaiguga immutatud filamendist valmistatud balloon. Mittemetalsete vooderdistega komposiitballoone nimetatakse täiskomposiitballoonideks.

3.9.   juhitud pingete põimimine: rõngasmähisega metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutatav protsess, millega sisemise nullrõhu juures saavutatakse vooderdises survepinged ja mähises tõmbepinged, põimides tugevdavaid filamente kõrge pinge juures.

3.10.   täitmisrõhk: gaasirõhk balloonis vahetult pärast täitmise lõpetamist.

3.11.   valmis balloonid: kasutusvalmis tavatoodangu tüüpi balloonid koos eraldusmärkide ja välise kattega, sh tootja ettenähtud isolatsiooniga, ilma lisaisolatsiooni või -kaitseta.

3.12.   täismähis: mähis, mille tugevdav filament on mähitud nii ballooni ümber ringsuunas kui teljesuunas.

3.13.   gaasitemperatuur: gaasi temperatuur balloonis.

3.14.   rõngasmähis: mähis, mille tugevdav filament on mähitud vooderdise silindrikujulise osa ümber põhiliselt ringikujuliselt, nii et filament ei kanna märkimisväärset pinget ballooni pikiteljega paralleelses suunas.

3.15.   vooderdis: mahuti, mida kasutatakse gaasikindla sisemise kestana, millele mähitakse vajaliku tugevuse saavutamiseks filamendina tugevdavad kiud. Käesolevas standardis kirjeldatakse kahte vooderdise tüüpi: metallvooderdised, mis on projekteeritud kandma osa pingest koos tugevdusega, ja mittemetalsed vooderdised, mis pinget ei kanna.

3.16.   tootja: ettevõtja või ühendus, kes vastutab balloonide disainilahenduse, valmistamise ja katsetamise eest.

3.17.   maksimaalne rõhk: väljareguleeritud rõhk, mis saavutatakse, kui töörõhuni täidetud balloonis oleva gaasi temperatuur tõstetakse maksimaalse töötemperatuurini.

3.18.   mähis: vooderdisele lisatava filamendi ja vaiguga tugevdussüsteem.

3.19.   eelpingestamine: automaatse pingestamise või juhitud pingete rakendamise protsess.

3.20.   kasutusiga: iga aastates, mille jooksul saab balloone vastavalt standardsetele kasutustingimustele ohutult kasutada.

3.21.   väljareguleeritud rõhk: gaasirõhk, kui on saavutatud etteantud väljareguleeritud temperatuur.

3.22.   väljareguleeritud temperatuur: ühtne gaasitemperatuur, kui kõik täitmisest põhjustatud temperatuurimuutused on kõrvaldatud.

3.23.   katserõhk: rõhk, mille juures ballooni hüdrauliliselt katsetatakse.

3.24.   töörõhk: väljareguleeritud rõhk 20 MPa ühtse gaasitemperatuuri 15 °C juures.

4.   KASUTUSTINGIMUSED

4.1.   Üldnõuded

4.1.1.   Kasutuse standardtingimused

Käesolevas jaotises kirjeldatud kasutuse standardtingimused on kehtestatud selliste balloonide disainilahenduse, tootmise, kontrolli, katsetamise ja tüübikinnitamise andmise aluseks, mis on mõeldud sõidukitele püsivalt paigaldatavatena ja ümbritseva õhu temperatuuridel sõidukikütusena kasutatava maagaasi hoidmiseks.

4.1.2.   Balloonide kasutus

Käesolevas eeskirjas sätestatud kasutustingimuste eesmärk on samuti anda teavet käesoleva eeskirja kohaselt valmistatud balloonide ohutu kasutamise kohta:

| a) | balloonide tootjatele; |
| --- | --- |

a)

balloonide tootjatele;

| b) | balloonide omanikele; |
| --- | --- |

b)

balloonide omanikele;

| c) | projekteerijatele või balloonide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele; |
| --- | --- |

c)

projekteerijatele või balloonide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele;

| d) | sõidukiballoonide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele; |
| --- | --- |

d)

sõidukiballoonide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele;

| e) | maagaasimüüjatele; ja |
| --- | --- |

e)

maagaasimüüjatele; ja

| f) | kasutust reguleerivatele asutustele. |
| --- | --- |

f)

kasutust reguleerivatele asutustele.

4.1.3.   Kasutusiga

Ohutu kasutusea määrab ballooni projekteerija käesolevas eeskirjas määratud kasutustingimuste alusel. Maksimaalne kasutusiga on 20 aastat.

Korraline kvaliteedikinnitamine

Soovitused kasutusea jooksul läbiviidavaks korraliseks kvaliteedikinnitamiseks visuaalse kontrolli või katsetamise teel annab balloonitootja käesolevate kasutustingimuste alusel. Iga ballooni ja toetusrihmasid tuleb vähemalt iga 48 kuu järel arvates sõiduki ekspluatatsiooni andmise (sõiduki registreerimise) kuupäevast ning iga uuesti paigaldamise ajal väliskahjude ja halvenemise suhtes visuaalselt kontrollida. Välise vaatluse peab vastavalt tootja ettekirjutustele teostama kasutust reguleeriva asutuse tunnustatud pädev isik. Ilma kohustuslikku teavet sisaldavate siltideta või loetamatu kohustusliku teabega siltidega balloonid tuleb kasutusest kõrvaldada. Kui ballooni on võimalik tootja ja seerianumbri järgi identifitseerida, võib kinnitada asendussildi, et ballooni saaks edasi kasutada.

4.1.4.1.   Kokkupõrgetes osalenud sõidukite balloonid

Kokkupõrgetes osalenud sõidukite balloonid kontrollitakse uuesti üle tootja volitatud isiku poolt, juhul kui pädev asutus ei ole teisiti ette näinud. Balloonid, mis ei saanud kokkupõrkes kahju, võib uuesti kasutusse võtta, vastasel juhul saadetakse need tootjale hindamiseks tagasi.

4.1.4.2.   Tulekahjus osalenud sõiduki balloonid

Tulest mõjutada saanud balloonid kontrollitakse tootja volitatud isiku poolt uuesti üle või tunnistatakse kõlbmatuks ja kõrvaldatakse kasutusest.

4.2.   Maksimumrõhud

Balloonirõhk on piiratud järgmiselt:

| a) | rõhk, mis ühtlustunud temperatuuri 15 °C juures on 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

rõhk, mis ühtlustunud temperatuuri 15 °C juures on 20 MPa;

| b) | vahetult pärast täitmist ning olenemata temperatuurist on 26 MPa; |
| --- | --- |

b)

vahetult pärast täitmist ning olenemata temperatuurist on 26 MPa;

4.3.   Maksimaalne tankimiskordade arv

Balloonid on projekteeritud tankimiseks väljareguleeritud rõhuni 20 MPa ühtlustunud gaasitemperatuuri 15 °C juures kuni 1 000 korda kasutusea aasta kohta.

4.4.   Temperatuurivahemik

4.4.1.   Ühtlustunud gaasitemperatuur

Balloonis oleva gaasi ühtlustunud temperatuur peab olema vahemikus –40 °C kuni 65 °C;

4.4.2.   Balloonitemperatuurid

Balloonimaterjalide temperatuur peab olema vahemikus –40 °C kuni +82 °C;

Temperatuurid üle +65 °C võivad esineda piisavalt lokaalselt või piisavalt lühiajaliselt, et balloonis oleva gaasi temperatuur ei ületaks kunagi +65 °C, v.a punkti 4.4.3 tingimuste puhul;

4.4.3.   Lühiajalised temperatuurid

Gaasi temperatuurid tankimise ja väljalaskmise ajal võivad ületada punktis 4.4.1 esitatud piirmäärasid;

4.5.   Gaasikoostis

Maagaasile ei tohi tahtlikult lisada metanooli ega glükooli. Balloon peab olema projekteeritud nii, et see talub täitmist maagaasiga, mis vastab ühele kolmest tingimusest:

| a) | SAE J1616 |
| --- | --- |

a)

SAE J1616

| b) | kuiv gaas
  Veeaurusisaldus on tavaliselt piiratud 32 mg/m3 kastepunkti –9 °C 20 MPa rõhu juures. Kuivale gaasile ei esitata koostise piiranguid, v.a:






  — | Vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: ... 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

b)

kuiv gaas

Veeaurusisaldus on tavaliselt piiratud 32 mg/m3 kastepunkti –9 °C 20 MPa rõhu juures. Kuivale gaasile ei esitata koostise piiranguid, v.a:

—

Vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: ... 23 mg/m3

| — | Hapnikusisaldus: ... 1 mahuprotsent |
| --- | --- |

—

Hapnikusisaldus: ... 1 mahuprotsent

Lubatud vesinikusisaldus saab olla kuni 2 mahuprotsenti, kui balloone valmistatakse terasest, mille (maksimaalne) tõmbetugevus ületab 950 MPa;

| c) | Niiske gaas
  Gaas, mille veesisaldus on punktis b nimetatud tavapiiridest suurem, peab vastama järgmistele maksimaalse sisalduse tingimustele;






  — | Vesiniksulfiid ja teised lahustuvad sulfiidid: ... 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

c)

Niiske gaas

Gaas, mille veesisaldus on punktis b nimetatud tavapiiridest suurem, peab vastama järgmistele maksimaalse sisalduse tingimustele;

—

Vesiniksulfiid ja teised lahustuvad sulfiidid: ... 23 mg/m3

| — | Hapnik: ... 1 mahuprotsent |
| --- | --- |

—

Hapnik: ... 1 mahuprotsent

| — | Süsinikdioksiid: ... 4 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

Süsinikdioksiid: ... 4 mahuprotsenti

| — | Vesinik: ... 0,1 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

Vesinik: ... 0,1 mahuprotsenti

Niiske gaasi tingimustes on vajalik vähemalt 1 mg kompressoriõli gaasi 1 kg kohta, et kaitsta metallballoone ja -vooderdisi.

4.6.   Välispinnad

Balloonid ei ole projekteeritud nii, et nad peaksid vastu pidevale mehhaanilisele või keemilisele mõjule, nt sõidukil veetava koorma lekkele või tõsistele teetingimustest tulenevatele hõõrdumistele ning nende paigaldus peab vastama tunnustatud paigaldamisnõuetele. Siiski võib ballooni välispind puutuda kokku:

| a) | veega, vahelduva sissepritse või teelt pritsimise kaudu; |
| --- | --- |

a)

veega, vahelduva sissepritse või teelt pritsimise kaudu;

| b) | soolaga, kui sõidukit kasutatakse ookeani läheduses või kohas, kus soola kasutatakse jääsulatamiseks; |
| --- | --- |

b)

soolaga, kui sõidukit kasutatakse ookeani läheduses või kohas, kus soola kasutatakse jääsulatamiseks;

| c) | päikese ultraviolettkiirgusega; |
| --- | --- |

c)

päikese ultraviolettkiirgusega;

| d) | kruusaga; |
| --- | --- |

d)

kruusaga;

| e) | lahustite, hapete ja leelistega, väetistega; ning |
| --- | --- |

e)

lahustite, hapete ja leelistega, väetistega; ning

| f) | automootori vedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega. |
| --- | --- |

f)

automootori vedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega.

4.7.   Gaasi imbumine või leke

Balloone võidakse hoida pikaajaliselt suletud ruumides. Asjaomane disainilahendus peab arvestama gaasi imbumisega läbi ballooni seinte või lekkega vooderdise ja ühenduskohtade vahelt.

5.   DISAINILAHENDUSE KINNITUS

5.1.   Üldnõuded

Koos kinnituse taotlusega peab ballooni projekteerija edastama pädevale asutusele järgmise teabe:

| a) | kasutustingimused (punkt 5.2) |
| --- | --- |

a)

kasutustingimused (punkt 5.2)

| b) | disainilahenduse andmed (punkt 5.3) |
| --- | --- |

b)

disainilahenduse andmed (punkt 5.3)

| c) | tootmisandmed (punkt 5.4) |
| --- | --- |

c)

tootmisandmed (punkt 5.4)

| d) | kvaliteedisüsteem (punkt 5.5) |
| --- | --- |

d)

kvaliteedisüsteem (punkt 5.5)

| e) | purunemissitkuse ja purunevuse katsete tulemused (punkt 5.6); |
| --- | --- |

e)

purunemissitkuse ja purunevuse katsete tulemused (punkt 5.6);

| f) | spetsifikaat (punkt 5.7) |
| --- | --- |

f)

spetsifikaat (punkt 5.7)

| g) | täiendavad tõendusandmed (punkt 5.8) |
| --- | --- |

g)

täiendavad tõendusandmed (punkt 5.8)

Standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide puhul ei nõuta punktis 5.3.2 nimetatud survekatsete aruannet ega punktis 5.6 nimetatud teavet.

5.2.   Kasutustingimused

Nimetatud tingimuste eesmärk on juhendada balloonide kasutajaid ja paigaldajaid ning teavitada tüübikinnitust andvaid pädevaid asutusi või nende volitatud esindajaid. Kasutustingimused peavad sisaldama:

| a) | kinnitust, et ballooni disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks ballooni kasutusea jooksul; |
| --- | --- |

a)

kinnitust, et ballooni disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks ballooni kasutusea jooksul;

| b) | kasutusiga; |
| --- | --- |

b)

kasutusiga;

| c) | kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded; |
| --- | --- |

c)

kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded;

| d) | vajalikud rõhuvabastusseadmed ja/või isolatsioon; |
| --- | --- |

d)

vajalikud rõhuvabastusseadmed ja/või isolatsioon;

| e) | kinnitusviisid, katted jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde; |
| --- | --- |

e)

kinnitusviisid, katted jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde;

| f) | ballooni disainilahenduse kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

ballooni disainilahenduse kirjeldus;

| g) | ballooni ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave. |
| --- | --- |

g)

ballooni ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave.

5.3.   Disainilahenduse andmed

5.3.1.   Joonised

Joonistel peavad olema näidatud vähemalt järgmised üksikasjad:

| a) | Pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajadusel kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega; |
| --- | --- |

a)

Pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajadusel kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega;

| b) | Viide käesolevale eeskirjale ja balloonitüübile; |
| --- | --- |

b)

Viide käesolevale eeskirjale ja balloonitüübile;

| c) | Kõik mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega; |
| --- | --- |

c)

Kõik mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega;

| d) | Ballooni mass, koos lubatud hälvetega; |
| --- | --- |

d)

Ballooni mass, koos lubatud hälvetega;

| e) | Nõuded materjalidele koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega ning metallballoonide ja metallvooderdiste puhul ettenähtud kõvadusvahemik; |
| --- | --- |

e)

Nõuded materjalidele koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega ning metallballoonide ja metallvooderdiste puhul ettenähtud kõvadusvahemik;

| f) | Muud andmed nagu automaatse pingestamise survevahemik, minimaalne katserõhk, tulekaitsesüsteemi ja välise kaitsva katte üksikasjad. |
| --- | --- |

f)

Muud andmed nagu automaatse pingestamise survevahemik, minimaalne katserõhk, tulekaitsesüsteemi ja välise kaitsva katte üksikasjad.

5.3.2.   Pingeanalüüsi aruanne

Tuleb esitada lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs või muu pingeanalüüs;

Tuleb esitada tabel, milles võetakse kokku aruandes välja arvutatud pinged.

5.3.3.   Materjalikatse andmed

Tuleb esitada üksikasjalik disainilahenduses kasutatavate materjalide kirjeldus ning materjalide puhul lubatud hälbed. Esitatakse ka katseandmed, mis iseloomustavad materjalide mehaanilisi omadusi ja sobivust punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks.

5.3.4.   Disainilahenduskinnituse katsete andmed

Tuleb näidata, et ballooni materjal, disainilahendus, valmistamine ja kontrollimine on kavandatud kasutuseks sobivad, näidates, et need vastavad käesoleva lisa liites A kirjeldatud meetoditega katsetamisel konkreetse balloonikavandi puhul nõutavate katsete tingimustele.

Katseandmetes peavad olema dokumenteeritud ka mõõtmed, seinapaksused ja iga katseballooni kaal.

5.3.5.   Tulekaitse

Tuleb esitada rõhuvabastusseadmete, mis kaitsevad ballooni äkilise lõhkemise eest punktis A.15 kirjeldatud tuletingimustega kokku puutudes, seadistus. Katseandmed peavad tõendama ettenähtud tulekaitsesüsteemi tõhusust.

5.3.6.   Ballooni kandedetailid

Vastavalt punktile 6.11 tuleb esitada ballooni kandedetailide üksikasjalik kirjeldus või kandedetailidele esitatavad nõuded.

5.4.   Tootmisandmed

Tuleb esitada kõigi tootmisprotsesside, purunevuse katsete, tootmiskatsete ja partiikatsete üksikasjalikud andmed; täpsustada kõigi tootmisprotsesside nagu kuumtöötlemine ja lõppvormimine lubatud hälbed, vaigusegu proportsioonid, filamendi mähkimispinge ja -kiirus, kõvendamise ajad ja temperatuurid, automaatse pingestamise protseduurid; samuti täpsustada pinna kattematerjal, keermete üksikasjad, ultraheliuuringu (või samaväärse uuringu) vastuvõetavuskriteeriumid ning partiikatsete maksimaalsed partiide suurused.

5.5.   (puudub)

5.6.   Purunemissitkuse katses ja purunevuse katses lubatud hälbed

5.6.1.   Purunemissitkus

Tootja peab tõendama disainilahenduse toimimist lekib-enne-kui-puruneb-põhimõttel, nagu kirjeldatud punktis 6.7.

5.6.2.   Purunevuse katses lubatud hälbed

Punktis 6.15.2 kirjeldatud lähenemist kasutades peab tootja määrama purunevuse katse jaoks suurima lubatud hälbe suuruse, mis hoiab ballooni kasutusea jooksul ära selle kulumisest või rebenemisest tuleneva rikke.

5.7.   Spetsifikaat

Iga balloonikavandi kohta tuleb spetsifikaadil esitada punktis 5.1 nõutavat teavet sisaldavate dokumentide kokkuvõttev loend. Esitada tuleb iga dokumendi pealkiri, viitenumber, kontrollinumbrid ning algversiooni väljaandmise ja teiste versioonide väljaandmiste kuupäevad. Kõigil dokumentidel peavad olema väljaandja allkiri või initsiaalid; spetsifikaadile määratakse number ja vajadusel kontrollinumbrid, mida saab kasutada balloonikavandi eristamiseks, ning spetsifikaadil peab olema kavandi eest vastutava inseneri allkiri. Spetsifikaadil peab olema eraldatud koht kavandi registreerimist kinnitava templi jaoks.

5.8.   Täiendavad tõendamisandmed

Vajadusel tuleb esitada täiendavad ning avaldust põhistavad andmed nagu kasutamiseks ettenähtud materjali senised kasutusandmed või konkreetse balloonikavandi kasutamisandmed teistes kasutustingimustes.

5.9.   Tüübikinnitus ja tõendamine

5.9.1.   Kontroll ja katsed

Tuleb läbida käesoleva eeskirja punkti 9 kohane vastavushindamine;

Tagamaks, et balloonid vastavad käesoleva rahvusvahelise eeskirja nõuetele, tuleb neid vastavalt punktide 6.13 ja 6.14 nõuetele pädeva asutuse poolt kontrollida.

5.9.2.   Katsesertifikaat

Kui esitatud näidise punkti 6.13 kohase katsetamise tulemused on rahuldavad, annab pädev asutus välja katsesertifikaadi. Katsesertifikaadi näidis on esitatud käesoleva lisa liites D.

5.9.3.   Partii vastuvõetavussertifikaat

Pädev asutus koostab käesoleva lisa liite D kohase vastuvõetavussertifikaadi.

6.   KÕIGI BALLOONITÜÜPIDE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

6.1.   Üldnõuded

Järgmiseid nõudeid kohaldatakse üldiselt kõigi punktides 7–10 nimetatud balloonitüüpide suhtes. Ballooni disainilahendus hõlmab kõiki disainilahenduse asjakohaseid ja vajalikke aspekte, tagamaks, et balloon on ettenähtud kasutusea jooksul oma eesmärgiks sobiv; kooskõlas standardiga ISO 9809 valmistatud ja selle kõigile nõuetele vastavad CNG-1-tüüpi terasballoonid peavad vastama ainult punktide 6.3.2.4 ja 6.9–6.13 nõuetele.

6.2.   Disainilahendus

Käesolevas eeskirjas ei anta disainilahenduse valemeid ega lubatavaid pingeid, vaid nõutakse, et disainilahenduse adekvaatsus ilmneks asjaomastest arvutustest ja et tõendataks balloonide võimet püsivalt läbida käesolevas eeskirjas kirjeldatud materjali-, kavandikinnitus-, tootmis- ja partiikatseid; kõik disainilahendused peavad tagama, et tavakasutuse ja tegeliku halvenemise korral surve all olevad osad enne lekivad kui purunevad. Kui ilmneb metallballoonide või metallvooderdiste lekkimine, tohib see olla põhjustatud ainult väsimuspragude tekkimisest.

6.3.   Materjalid

6.3.1.   Kasutatavad materjalid peavad sobima punktis 4 kirjeldatud kasutustingimuste jaoks. Disainilahenduses ei tohi olla kontaktis omavahel kokkusobimatuid materjale. Materjalide kavandikinnituskatsete kokkuvõte on esitatud tabelis 6.1.

Teras

6.3.2.1.   Koostis

Teras peab olema kaetud alumiiniumi ja/või silikooniga ning toodetud valitseva parima karestamistava järgi. Kõigi terasmaterjalide keemiline koostis tuleb esitada ja määrata vähemalt järgmiste näitajate kaudu:

| a) | süsiniku-, mangaani-, alumiiniumi- ja silikoonisisaldus kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

a)

süsiniku-, mangaani-, alumiiniumi- ja silikoonisisaldus kõigil juhtudel;

| b) | nikli-, kroomi-, molübdeeni-, boori-, vanaadiumi- või mis tahes muude tahtlikult lisatud elementide sisaldus. |
| --- | --- |

b)

nikli-, kroomi-, molübdeeni-, boori-, vanaadiumi- või mis tahes muude tahtlikult lisatud elementide sisaldus.

Valumi analüüsi tulemused ei tohi ületada järgmiseid piire:

| Tõmbetugevus | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- |
| Väävel | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosfor | 0,020 % | 0,020 % |
| Väävel ja fosfor | 0,030 % | 0,025 % |

Tõmbetugevus

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Väävel

0,020 %

0,010 %

Fosfor

0,020 %

0,020 %

Väävel ja fosfor

0,030 %

0,025 %

Kui kasutatakse süsinikboorterast, tuleb iga terase valu esimese ja viimase valuploki või slääbiga teostada standardile ISO 642 vastav kõvendatavuskatse. Kõvadus mõõdetuna 7,9 mm piires karastatud otsast peab olema vahemikus 33–53 HRC või 327–560 HV ning olema tootja poolt tõendatud;

6.3.2.2.   Tõmbeomadused

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (liide A). Terase katkevenivus peab olema vähemalt 14 %;

6.3.2.3.   Löögikindlus

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase löögikindlus määratakse kindlaks vastavalt punktile A.2 (liide A). Löögikindlusnäitajad ei tohi olla väiksemad kui on näidatud käesoleva lisa tabelis 6.2;

6.3.2.4.   Vastupidavus väävlikorrosioonile

Kui terase kavandatud tõmbetugevuse ülemine piir ületab 950 MPa, tuleb valmis ballooniga teostada väävlikorrosioonile vastupidavuse katse vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.3 ja balloon peab nimetatud sättes kirjeldatud nõuetele vastama.

Alumiinium

6.3.3.1.   Koostis

Alumiiniumisulamid määratakse alumiiniumiassotsiatsiooni koostatud sulamisüsteemis. Plii ja vismuti lisandite piirangud ei tohi ületada 0,003 %;

6.3.3.2.   Korrosioonikatsed

Alumiiniumisulamid peavad vastama vastavalt punktile A.4 (liide A) teostatud korrosioonikatsete nõuetele;

6.3.3.3.   Püsivast täidetusest tulenev pragunemine

Alumiiniumisulamid peavad vastama punkti A.5 (liide A) püsivast täidetusest tuleneva pragunemise katsete nõuetele;

6.3.3.4.   Tõmbetugevus

Valmis balloonis oleva alumiiniumisulami mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (liide A). Alumiiniumi katkevenivus peab olema vähemalt 12 %.

Vaigud

6.3.4.1.   Üldnõuded

Immutamismaterjalidena võib kasutada termokõvenevaid või termopehmenevaid vaike. Sobivate põhiainete näited on epoksü, modifitseeritud epoksü, polüestri ja vinüülestri termokõvenevad plastmassid ning polüetüleeni ja polüamiidi termopehmenevad materjalid;

6.3.4.2.   Nihkejõud

Vaikusid katsetatakse vastavalt punktile A.26 (liide A) ja asjaomased vaigud peavad selle punkti nõuetele vastama;

6.3.4.3.   Klaasistumistemperatuur

Vaigu klaasistumistemperatuur määratakse kindlaks vastavalt ASTM D3418 standardile.

6.3.5.   Kiud

Konstruktsioonimaterjali tugevdavaks filamendiks peab olema kas klaaskiud, aramiidkiud või süsinikkiud. Süsinikkiu kasutamisel peab disainilahendus hõlmama meetmeid ballooni metalldetailide galvaanilise korrosiooni ärahoidmiseks. Tootja peab säilitama komposiitmaterjalide kohta välja antud spetsifikaate, materjalitootjate soovitusi ladustamise, tingimuste ning säilivusaja kohta ning materjalitootja tõendit, et iga kaubasaadetis vastab spetsifikaadi nõuetele. Kiutootja peab tõendama, et kiudmaterjali omadused vastavad tootja tootekirjeldusele.

6.3.6.   Plastvooderdised

Tõmbetugevus ja katkevenivus tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.22 (liide A). Katsed peavad näitama plastvooderdise materjali paindeomadusi temperatuuril –50 °C või alla selle, mille juures peavad materjalid vastama tootja antud näitajatele; polümeersed materjalid peavad sobima käesolev lisa punktis 4 kirjeldatud kasutustingimustele. Punktis A.23 (liide A) kirjeldatud meetodit kasutades peab pehmenemistemperatuur olema vähemalt 90 °C ja sulamistemperatuur vähemalt 100 °C.

6.4.   Katserõhk

Minimaalne kasutatav katserõhk tootmisel peab olema 30 MPa;

6.5.   Survetugevused ja kiudude pingetsükli asümmeetriategurid

Kõigi balloonitüüpide puhul peab minimaalne tegelik survetugevus olema vähemalt võrdne käesoleva lisa punktis 6.3 nimetatud väärtusega. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab komposiitmähis olema kavandatud suureks töökindluseks pikaajalise täidetuse ja tsüklilise täidetuse jaoks. See töökindlus saavutatakse, järgides käesoleva lisa punktis 6.3 antud komposiitide pingetsükli asümmeetriategureid. Pingetsükli asümmeetriategur on määratletud kui pinge kius ettenähtud minimaalse survetugevuse juures jagatuna pingega kius töörõhu juures. Katkemistugevus on määratletud kui ballooni tegelik lõhkemisrõhk jagatud töörõhuga; tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul on pingetsükli asümmeetriategur võrdne katkemistugevusega; tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste (metallvooderdis ja komposiitmähis) puhul peavad pingetsükli asümmeetriateguri arvutused hõlmama järgmist:

| a) | Analüüsimeetod, mis võimaldab analüüsida vooderdismaterjale (spetsiaalne tarkvaraprogramm või lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs); |
| --- | --- |

a)

Analüüsimeetod, mis võimaldab analüüsida vooderdismaterjale (spetsiaalne tarkvaraprogramm või lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs);

| b) | Vooderdismaterjali elastsest plastiliseks muutumise surve-tõmbe-kõver peab olema teada ja õigesti modelleeritud; |
| --- | --- |

b)

Vooderdismaterjali elastsest plastiliseks muutumise surve-tõmbe-kõver peab olema teada ja õigesti modelleeritud;

| c) | Komposiitmaterjalide mehaanilised omadused peavad olema õigesti modelleeritud; |
| --- | --- |

c)

Komposiitmaterjalide mehaanilised omadused peavad olema õigesti modelleeritud;

| d) | Arvutused tuleb teha: automaatsel pingestamisel, automaatse pingestamise järgse nulli, töörõhu ja minimaalse lõhkemispunkti juures; |
| --- | --- |

d)

Arvutused tuleb teha: automaatsel pingestamisel, automaatse pingestamise järgse nulli, töörõhu ja minimaalse lõhkemispunkti juures;

| e) | Analüüsil tuleb arvesse võtta mähkimisest tulenev eelpinge; |
| --- | --- |

e)

Analüüsil tuleb arvesse võtta mähkimisest tulenev eelpinge;

| f) | Minimaalne lõhkemispunkt tuleb valida nii, et väljaarvutatud pinge minimaalse lõhkemispunkti juures jagatuna väljaarvutatud pingega töörõhu juures vastaks kasutatava kiu puhul nõutavale pingetsükli asümmeetriategurile; |
| --- | --- |

f)

Minimaalne lõhkemispunkt tuleb valida nii, et väljaarvutatud pinge minimaalse lõhkemispunkti juures jagatuna väljaarvutatud pingega töörõhu juures vastaks kasutatava kiu puhul nõutavale pingetsükli asümmeetriategurile;

| g) | Hübriidtugevdusega (kahe või enama eri kiutüübiga) balloonide analüüsil tuleb kiudude erinevaid elastsusomadusi aluseks võttes võtta arvesse koormuse jagunemine eri kiudude vahel. Iga eraldi kiutüübi pingetsükli asümmeetriategur peab vastama käesoleva lisa punkti 6.3 nõuetele. Pingetsükli asümmeetriategurit võib kontrollida ka tensoanduritega. Vastuvõetav meetod on nimetatud käesoleva lisa liites E. |
| --- | --- |

g)

Hübriidtugevdusega (kahe või enama eri kiutüübiga) balloonide analüüsil tuleb kiudude erinevaid elastsusomadusi aluseks võttes võtta arvesse koormuse jagunemine eri kiudude vahel. Iga eraldi kiutüübi pingetsükli asümmeetriategur peab vastama käesoleva lisa punkti 6.3 nõuetele. Pingetsükli asümmeetriategurit võib kontrollida ka tensoanduritega. Vastuvõetav meetod on nimetatud käesoleva lisa liites E.

6.6.   Pingeanalüüs

Kavandi minimaalsete seinapaksuste põhjendamiseks tuleb teostada pingeanalüüs. See peab hõlmama pingete kindlakstegemist vooderdistes ja komposiitlahenduste kiududes.

6.7.   Lekib-enne-kui-puruneb-põhimõtte toimimise hindamine

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul tuleb tõendada, et need enne lekivad kui purunevad.

Need katsed tuleb teostada vastavalt punktile A.6 (liide A). Sellist tõendust ei ole vaja selliste balloonikavandite puhul, mis annavad vastavalt punktile A.13 (liide A) katsetamisel väsimusvastupidavuse üle 45 000 tsükli. Käesoleva lisa liites F on teabeks lisatud kaks lekib-enne-kui-puruneb-katsetuste meetodit.

6.8.   Kontroll ja katsetamine

Tootmiskontroll peab määrama programmid ja menetlused:

| a) | tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks; ning |
| --- | --- |

a)

tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks; ning

| b) | katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 4.1.4 tingimustele, kui pädev asutus seda ei muuda. Tootja peab kehtestama visuaalsel kontrollil tagasilükkamise kriteeriumid, võttes aluseks puudustega balloonidega tehtud survetsüklikatsete tulemused. Käitamiseks, kasutuseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites G. |
| --- | --- |

b)

katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 4.1.4 tingimustele, kui pädev asutus seda ei muuda. Tootja peab kehtestama visuaalsel kontrollil tagasilükkamise kriteeriumid, võttes aluseks puudustega balloonidega tehtud survetsüklikatsete tulemused. Käitamiseks, kasutuseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites G.

6.9.   Tulekaitse

Kõik balloonid peavad olema rõhuvabastusseadmetega tule eest kaitstud. Balloon, selle materjalid, rõhuvabastusseadmed ja kõik lisatud isolatsiooni- või kaitsematerjalid tuleb kavandada koos, tagamaks piisavat ohutust punktis A.15 (liide A) kirjeldatud tuletingimustes.

Rõhuvabastusseadmeid katsetatakse vastavalt punktile A.24 (liide A).

6.10.   Avad

6.10.1.   Üldnõuded

Avad on lubatud ainult otstes. Ava keskjoon peab kattuma ballooni pikiteljega. Keermed peavad olema puhtalt lõigatud, võrdsed, ilma pinna ebaühtlusteta ja vastama mõõtudele.

6.11.   Ballooni kandedetailid

Tootja peab määrama, kuidas kinnitatakse balloon sõidukile. Tootja peab andma ka kinnitusjuhendid, sealhulgas märkima kinnitusjõu ja jõumomendi, et tagada piisav pingestav jõud, kuid mis ei põhjusta vastuvõetamatut pinget balloonis ega kahjusta ballooni pinda.

6.12.   Kaitse väliskeskkonna suhtes

Ballooni välispind peab vastama punkti A.14 (liide A9) väliskeskkonnakatse nõuetele. Välise kaitse saavutamiseks võib kasutada järgmiseid meetmeid:

| a) | pinnakattematerjal, mis annab piisava kaitse (nt alumiiniumile pihustatud anoodiv metall); või |
| --- | --- |

a)

pinnakattematerjal, mis annab piisava kaitse (nt alumiiniumile pihustatud anoodiv metall); või

| b) | sobiva kiud- ja põhimaterjali kasutamine (nt süsinikkiud vaigus); või |
| --- | --- |

b)

sobiva kiud- ja põhimaterjali kasutamine (nt süsinikkiud vaigus); või

| c) | kaitsekate (nt orgaaniline kate, värv), mis vastab punkti A.9 (liide A) nõuetele. |
| --- | --- |

c)

kaitsekate (nt orgaaniline kate, värv), mis vastab punkti A.9 (liide A) nõuetele.

Balloonile kantav kate peab olema selline, mille pealekandmine ei mõjuta ballooni mehaanilisi omadusi negatiivselt. Kate peab olema kavandatud nii, et see võimaldaks hilisemat kontrolli kasutuse jooksul ja tootja peab andma juhised sellise kontrolli jooksul katte käsitsemise kohta, tagamaks ballooni terviklikkust.

Tootjate huvides on käesoleva lisa informatiivses liites H esitatud katte sobivust hindava väliskeskkonnakatse meetod.

6.13.   Kavandikinnituskatsed

Igale balloonitüübile kinnituse saamiseks tuleb tõendada materjali, disainilahenduse, tootmise ja kontrolli sobivust ettenähtud kasutuseks käesoleva lisa liites A kirjeldatud asjakohaste katsemeetodite abil teostatavate käesoleva lisa tabelis 6.1 esitatud materjali kvalifitseerumise katsete ja käesoleva lisas tabeli 6.4 esitatud ballooni kvalifitseerumise katsete asjakohastele nõuetele vastamisega. Katseballoonid või -vooderdised valib ja katseid jälgib pädev asutus. Kui katsed tehakse enamate kui nõutud arvu balloonide või vooderdistega, tuleb dokumenteerida kõik katsed.

6.14.   Partiikatsed

Käesolevas lisas kirjeldatud partiikatsed tuleb teha igast valmis balloonide või vooderdiste partiist võetud balloonide või vooderdistega. Kasutada võib ka tunnistaja valitud kuumtöödeldud näidiseid, mis on valmis balloonide või vooderdiste hulgas representatiivsed. Iga balloonitüübi puhul nõutavad partiikatsed on täpsustatud käesoleva lisa tabelis 6.5.

6.15.   Tootmiskontroll ja katsed

6.15.1.   Üldnõuded

Tootmiskontrollid ja -katsed tuleb teha kõigi partiis toodetud balloonidega. Tootmise jooksul ja peale valmimist kontrollitakse iga ballooni järgmiste menetlustega:

| a) | metallballoonide ja -vooderdiste ultrahelidefektoskoopia (või sellega samaväärsena tõestatud uuring) vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale B, või sellega samaväärsena tõestatud meetod, tagamaks, et maksimaalne esineva defekti suurus on väiksem kui disainilahenduses määratud; |
| --- | --- |

a)

metallballoonide ja -vooderdiste ultrahelidefektoskoopia (või sellega samaväärsena tõestatud uuring) vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale B, või sellega samaväärsena tõestatud meetod, tagamaks, et maksimaalne esineva defekti suurus on väiksem kui disainilahenduses määratud;

| b) | kontroll selle üle, et valmis ballooni või mis tahes vooderdise või mähise kriitilised mõõtmed ja mass on disainilahenduses lubatud piirides; |
| --- | --- |

b)

kontroll selle üle, et valmis ballooni või mis tahes vooderdise või mähise kriitilised mõõtmed ja mass on disainilahenduses lubatud piirides;

| c) | ettenähtud pinnakattega sobivuse kontroll, pidades eriti silmas sügavpilutatud pindu ning volte ja ribasid sepistatud või keermestatud otstekinnituste ja -avade juures; |
| --- | --- |

c)

ettenähtud pinnakattega sobivuse kontroll, pidades eriti silmas sügavpilutatud pindu ning volte ja ribasid sepistatud või keermestatud otstekinnituste ja -avade juures;

| d) | märgistuste kontroll; |
| --- | --- |

d)

märgistuste kontroll;

| e) | metallballoonide ja -vooderdiste kõvaduskatsed vastavalt punktile A.8 (liide A) tuleb teha pärast lõplikku kuumtöötlemist ja selliselt kindlaks tehtud väärtused peavad olema disainilahenduse jaoks ettenähtud vahemikus; |
| --- | --- |

e)

metallballoonide ja -vooderdiste kõvaduskatsed vastavalt punktile A.8 (liide A) tuleb teha pärast lõplikku kuumtöötlemist ja selliselt kindlaks tehtud väärtused peavad olema disainilahenduse jaoks ettenähtud vahemikus;

| f) | hüdrauliline katse vastavalt punktile A.11 (liide A); |
| --- | --- |

f)

hüdrauliline katse vastavalt punktile A.11 (liide A);

Iga ballooniga teostatava kriitilise tootmiskontrolli nõuded on kokku võetud käesoleva lisa tabelis 6.6;

6.15.2.   Defekti maksimumsuurus

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul tuleb kindlaks määrata metallballooni või -vooderdise mis tahes punktis maksimaalne defekti suurus, mis ei kasva ettenähtud kasutusea jooksul kriitiliselt suureks. Kriitiline suurus on määratletud kui defekt läbi ballooni või vooderdise seina paksuse, mis võimaldab hoitaval gaasil ilma ballooni purunemiseta balloonist välja voolata. Ultraheliuuringul või sellega samaväärsel uuringul peab defektisuurus kui tagasilükkamise kriteerium olema maksimaalsest lubatavast defektisuurusest väiksem. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul eeldatakse, et komposiidile ei teki kahju ajast sõltuvatest mehhanismidest; purunevuse katsete lubatav defektisuurus määratakse kindlaks sobiva meetodiga. Käesoleva lisa liites F on nimetatud kaks niisugust meetodit.

6.16.   Katse nõuete mittetäitmine

Kui nõuded ei ole täidetud, tuleb vastavalt teostada kas uus katsetamine või uus kuumtöötlemine ja katsetamine:

| a) | kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse; |
| --- | --- |

a)

kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse;

| b) | kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus. |
| --- | --- |

b)

kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus.

Kui leitakse, et mittevastavus tulenes tehtud kuumtöötlemisest, võib tootja teostada balloonide partiiga uue kuumtöötlemise.

Kui mittevastavus ei tulenenud kuumtöötlusest, loetakse kõik kindlakstehtud defektsed balloonid mittesobilikeks või parandatakse sobival meetodil. Neid balloone, mida ei loetud mittesobilikeks, käsitletakse uue partiina.

Mõlemal juhul tehakse uue partiiga katsetused. Uuesti tuleb teha kõik asjakohased näidise- või partiikatsed, mis on uue partii vastuvõetavuse tõestamiseks vajalikud. Kui ühe või mitme katse tulemused on kasvõi osaliselt mitterahuldavad, tuleb partii kõik balloonid mittesobilikeks lugeda.

6.17.   Disainilahenduse muutmine

Disainilahenduse muutmine on kasutatavate materjalide või mõõtmete muutus, mis ületab tavalist lubatud tootmishälvet.

Väikseid disainilahenduste muudatusi lubatakse lugeda kvalifitseerunuks pärast vähendatud katsete programmi läbimist. Tabelis 6.7 nimetatud disainilahenduste korral nõutakse vastavalt tabelile disainilahenduse kvalifitseerumise katseid.

Tabel 6.1

Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

| | Käesoleva lisa vastav punkt |
| --- | --- |
| Teras | Alumiinium | Vaigud | Kiud | Plastvoodrid |
| Tõmbeomadused | 6.3.2.2 | 6.3.3.4 | | 6.3.5 | 6.3.6 |
| Vastupidavus väävlikorrosioonile | 6.3.2.4 | | | | |
| Löögikindlus | 6.3.2.3 | | | | |
| Vastupidavus püsivast täidetusest tulenevale pragunemisele | | 6.3.3.3 | | | |
| Pingekorrosioon | | 6.3.3.2 | | | |
| Nihkejõud | | | 6.3.4.2 | | |
| Klaasistumistemperatuur | | | 6.3.4.3 | | |
| Pehmenemis- ja sulamispunkt | | | | | 6.3.6 |
| Purunemissitkus (5) | 6.7 | 6.7 | | | |

Käesoleva lisa vastav punkt

Teras

Alumiinium

Vaigud

Kiud

Plastvoodrid

Tõmbeomadused

6.3.2.2

6.3.3.4

6.3.5

6.3.6

Vastupidavus väävlikorrosioonile

6.3.2.4

Löögikindlus

6.3.2.3

Vastupidavus püsivast täidetusest tulenevale pragunemisele

6.3.3.3

Pingekorrosioon

6.3.3.2

Nihkejõud

6.3.4.2

Klaasistumistemperatuur

6.3.4.3

Pehmenemis- ja sulamispunkt

6.3.6

Purunemissitkus (5)

6.7

6.7

Tabel 6.2

Löökpaindeteimi vastuvõetavad väärtused

| Ballooni diameeter D, mm | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Katsesuund | risti | piki |
| Katseeksemplari laius, mm | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3–5 |
| Katsetemperatuur, °C | –50 | –50 |
| 3 toote keskmine | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Löögikindlus/Löögitugevus, J/cm2 | | | | |
| Üksiktoode | 24 | 28 | 32 | 48 |

Ballooni diameeter D, mm

> 140

≤ 140

Katsesuund

risti

piki

Katseeksemplari laius, mm

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3–5

Katsetemperatuur, °C

–50

–50

3 toote keskmine

30

35

40

60

Löögikindlus/Löögitugevus, J/cm2

Üksiktoode

24

28

32

48

Tabel 6.3

Minimaalsed tegelikud katkemistugevused ja pingetsükli asümmeetriategurid

| | CNG-1
  Täielikult metallist | CNG-2
  Rõngasmähis | CNG-3
  Täismähis | CNG-4
  Täiskomposiit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Survetugevus [MPa] | Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] | Survetugevus [MPa] | Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] | Survetugevus [MPa] | Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] | Survetugevus [MPa] |
| Täielikult metallist | 45 | | | | | | |
| Klaas | | 2,75 | 50 1) | 3,65 | 70 1) | 3,65 | 73 |
| Aramiid | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 1) | 3,1 | 62 |
| Süsinik | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Hübriid | | 2) | 2) | 2) |

CNG-1

Täielikult metallist

CNG-2

Rõngasmähis

CNG-3

Täismähis

CNG-4

Täiskomposiit

Survetugevus [MPa]

Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa]

Survetugevus [MPa]

Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa]

Survetugevus [MPa]

Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa]

Survetugevus [MPa]

Täielikult metallist

45

Klaas

2,75

50 1)

3,65

70 1)

3,65

73

Aramiid

2,35

47

3,10

60 1)

3,1

62

Süsinik

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Hübriid

2)

2)

2)

Märkus 1: Minimaalne tegelik survetugevus. Lisaks tuleb teha käesoleva lisa punkti 6.5 kohased arvutused tagamaks, et ka minimaalse pingetsükli asümmeetriateguri nõuded on täidetud.

Märkus 2: Pingetsükli asümmeetriategurid ja survetugevused tuleb arvutada vastavalt käesoleva lisa punktile 6.5.

Tabel 6.4

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

| Katse ja viide lisale | Balloonitüüp |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12 | Survekatse | X (6) | X | X | X |
| A.13 | Ümbritseva temperatuuri tsükkel | X (6) | X | X | X |
| A.14 | Happelise keskkonna katse | | X | X | X |
| A.15 | Lahtine tuli | X | X | X | X |
| A.16 | Läbistamine | X | X | X | X |
| A.17 | Lubatud defekt | | X | X | X |
| A.18 | Kõrge temperatuur | | X | X | X |
| A.19 | Pingest rebenemine | | X | X | X |
| A.20 | Kukkumiskatse | | | X | X |
| A.21 | Imbumine | | | | X |
| A.24 | Rõhuvabastusseade | X | X | X | X |
| A.25 | Bossi jõumomendi katse | | | | X |
| A.27 | Maagaasitsükkel | | | | X |
| A.6 | Lekib-enne-kui-puruneb-katse | X | X | X | |
| A.7 | Äärmuslike temperatuuride tsükkel | | X | X | X |
| X | = nõutav |

Katse ja viide lisale

Balloonitüüp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12

Survekatse

X (6)

X

X

X

A.13

Ümbritseva temperatuuri tsükkel

X (6)

X

X

X

A.14

Happelise keskkonna katse

X

X

X

A.15

Lahtine tuli

X

X

X

X

A.16

Läbistamine

X

X

X

X

A.17

Lubatud defekt

X

X

X

A.18

Kõrge temperatuur

X

X

X

A.19

Pingest rebenemine

X

X

X

A.20

Kukkumiskatse

X

X

A.21

Imbumine

X

A.24

Rõhuvabastusseade

X

X

X

X

A.25

Bossi jõumomendi katse

X

A.27

Maagaasitsükkel

X

A.6

Lekib-enne-kui-puruneb-katse

X

X

X

A.7

Äärmuslike temperatuuride tsükkel

X

X

X

X

= nõutav

Tabel 6.5

Partiikatsed

| Katse ja viide | Balloonitüüp |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12 | Katkemistugevus | X | X | X | X |
| A.13 | Ümbritseva õhu tsükkel | X | X | X | X |
| A.1 | Tõmbetugevus | X | X (8) | X (8) | |
| A.2 | Löökpaindeteim (teras) | X | X (8) | X (8) | |
| A.9.2 | Kate (7) | X | X | X | X |
| X | = nõutav |

Katse ja viide

Balloonitüüp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12

Katkemistugevus

X

X

X

X

A.13

Ümbritseva õhu tsükkel

X

X

X

X

A.1

Tõmbetugevus

X

X (8)

X (8)

A.2

Löökpaindeteim (teras)

X

X (8)

X (8)

A.9.2

Kate (7)

X

X

X

X

X

= nõutav

Tabel 6.6

Kriitilise tootmiskontrolli nõuded

| Tüüp | CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kriitilised mõõtmed | | | | |
| Pinna kattematerjal | X | X | X | X |
| Defektid (ultraheliuuring või samaväärne) | X | X | X | X |
| Kontrollinõue | X | X | X | |
| Metallballoonide või -vooderdiste kõvadus | X | X | X | |
| Hüdrauliline katse | X | X | X | X |
| Lekkekatse | | | | X |
| Märgistused | X | X | X | X |
| X | = nõutav |

Tüüp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

Kriitilised mõõtmed

Pinna kattematerjal

X

X

X

X

Defektid (ultraheliuuring või samaväärne)

X

X

X

X

Kontrollinõue

X

X

X

Metallballoonide või -vooderdiste kõvadus

X

X

X

Hüdrauliline katse

X

X

X

X

Lekkekatse

X

Märgistused

X

X

X

X

X

= nõutav

Tabel 6.7

Disainilahenduse muutmine

| | Katsetüüp |
| --- | --- |
| Disainilahenduse muutmine | Hüdrauliline survekatse A.12 | Tsüklid ümbritseva õhu temperatuuril: A.13 | Keskkond A.14 | Lahtine tuli A.15 | Lubatud defekt A.17 | Läbistamine A.16 | Pingest rebenemine A.19 Kõrge temperatuur A.18 Kukkumiskatse A.20 | Pöördkangi jõumoment A.25 Imbumine A.21 CNG-tsüklid A.27 | Rõhuvabastusseadme toimimine A.24 |
| Kiutootja | X | X | | | | | X (9) | X (10) | |
| Metalne ballooni- või vooderdisematerjal | X | X | X (9) | X | X (9) | X | X (9) | | |
| Plastist vooderdisematerjal | | X | X | | | | | X (10) | |
| Kiumaterjal | X | X | X | X | X | X | X | X (10) | |
| Vaik | | | X | | X | X | X | | |
| Diameetri muutmine kuni 20 % | X | X | | | | | | | |
| Diameetri muutmine üle 20 % | X | X | | X | X (9) | X | | | |
| Pikkuse muutmine kuni 50 % | X | | | X (11) | | | | | |
| Pikkuse muutmine üle 50 % | X | X | | X (11) | | | | | |
| Töörõhu muutmine kuni 20 % @ | X | X | | | | | | | |
| Kupli kuju | X | X | | | | | | X (10) | |
| Avasuurus | X | X | | | | | | | |
| Kattemuutus | | | X | | | | | | |
| Otsa pöördkangi kavand | | | | | | | | X (10) | |
| Muudatus tootmisprotsessis | X | X | | | | | | | |
| Rõhuvabastusseade | | | | X | | | | | X |
| X | = nõutav |

Katsetüüp

Disainilahenduse muutmine

Hüdrauliline survekatse A.12

Tsüklid ümbritseva õhu temperatuuril: A.13

Keskkond A.14

Lahtine tuli A.15

Lubatud defekt A.17

Läbistamine A.16

Pingest rebenemine A.19 Kõrge temperatuur A.18 Kukkumiskatse A.20

Pöördkangi jõumoment A.25 Imbumine A.21 CNG-tsüklid A.27

Rõhuvabastusseadme toimimine A.24

Kiutootja

X

X

X (9)

X (10)

Metalne ballooni- või vooderdisematerjal

X

X

X (9)

X

X (9)

X

X (9)

Plastist vooderdisematerjal

X

X

X (10)

Kiumaterjal

X

X

X

X

X

X

X

X (10)

Vaik

X

X

X

X

Diameetri muutmine kuni 20 %

X

X

Diameetri muutmine üle 20 %

X

X

X

X (9)

X

Pikkuse muutmine kuni 50 %

X

X (11)

Pikkuse muutmine üle 50 %

X

X

X (11)

Töörõhu muutmine kuni 20 % @

X

X

Kupli kuju

X

X

X (10)

Avasuurus

X

X

Kattemuutus

X

Otsa pöördkangi kavand

X (10)

Muudatus tootmisprotsessis

X

X

Rõhuvabastusseade

X

X

X

= nõutav

| @ | = Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega. |
| --- | --- |

@

= Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega.

7.   TÜÜBI CNG-1 METALLBALLOONID

7.1.   Üldnõuded

Disainilahendus peab määrama kindlaks maksimaalse lubatava defekti suuruse igas ballooni punktis, mis ei kasva ettenähtud järelkontrolliajavahemiku või, kui ei nähta ette järelkontrolli, kasutusea jooksul, ballooni töörõhul töötamisel kriitiliste mõõtmeteni. Lekib-enne-kui-puruneb-kontroll tuleb teha vastavalt punkti A.6 (liide A) vastavatele menetlustele. Lubatav defekti suurus määratakse kindlaks vastavalt punktile 6.15.2.

Vastavalt standardile ISO 9809 projekteeritud ja selle kõigile nõuetele vastavate balloonide korral nõutakse ainult punkti 6.3.2.4 materjalikatsete ja punkti 7.5 disainilahenduse kvalifitseerumise katsete, v.a punktide 7.5.2 ja 7.5.3, nõuete täitmist.

7.2.   Pingeanalüüs

Pinge balloonis arvutatakse 2 MPa, 20 MPa, katserõhu ja disainilahenduse katkemispunkti kohta. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse kesta tasandilt välja painutamist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

7.3.   Valmistamis- ja tootmiskatsete nõuded

7.3.1.   Üldnõuded

Alumiiniumballoonide otsi ei tohi sulgeda stantsimisprotsessiga. Terasballoonide, v.a standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide põhjaotstega tuleb teha purunevuse katsed või samaväärne uuring. Otsa sulgemise protsessil ei tohi lisada metalli. Enne otsa stantsimist tuleb iga ballooni paksuse ja pinnakatte suhtes kontrollida.

Peale otsa stantsimist tuleb balloone kuni disainilahenduse jaoks ette nähtud kõvadusvahemikuni kuumtöödelda. Kohalikku kuumtöötlemist ei või kasutada.

Kui põhivarustuse juurde kuuluvad kaelarõngas, põhjarõngas või kinnitusdetailid, peavad need olema balloonimaterjaliga sobivast materjalist ning turvaliselt kinnitatud muude meetoditega kui keevitamine, kõvajoodisjootmine või pehmejoodisjootmine.

7.3.2.   Purunevuse katsed

Iga metallballooniga tuleb teha järgmised katsed:

| a) | Kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (liide A), |
| --- | --- |

a)

Kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (liide A),

| b) | Ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 I lisale või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses vastavalt punktile 6.15.2 kindlaksmääratud ettenähtud suurust. |
| --- | --- |

b)

Ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 I lisale või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses vastavalt punktile 6.15.2 kindlaksmääratud ettenähtud suurust.

7.3.3.   Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (liide A) kohane hüdrauliline survekatse.

7.4.   Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Asjaomaste balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

| a) | Partii materjalikatsed. Ühe ballooni või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed:






  i) | Kriitiliste mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; |
| --- | --- | --- |

a)

Partii materjalikatsed. Ühe ballooni või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed:

i)

Kriitiliste mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga;

| ii) | Üks punkti A.1 (liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

ii)

Üks punkti A.1 (liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iii) | Terasballoonide puhul kolm punkti A.2 (liide A) kohast löökpaindeteimi ja punkti 6.3.2.3 nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

iii)

Terasballoonide puhul kolm punkti A.2 (liide A) kohast löökpaindeteimi ja punkti 6.3.2.3 nõuetele vastavuse kontroll;

| iv) | Kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A); |
| --- | --- |

iv)

Kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A);

Kõigi partiidest katseteks valitud balloonidega, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega.

Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata;

| b) | Partii katkemistugevuskatse. Ühte ballooni survestatakse vastavalt punktile A.12 (liide A) hüdrauliliselt kuni katkemiseni.
  Kui katkemistugevus on väljaarvutatud minimaalsest katkemistugevusest väiksem, tuleb jätkata eespool nimetatud punkti 6.16 menetlustega. |
| --- | --- |

b)

Partii katkemistugevuskatse. Ühte ballooni survestatakse vastavalt punktile A.12 (liide A) hüdrauliliselt kuni katkemiseni.

Kui katkemistugevus on väljaarvutatud minimaalsest katkemistugevusest väiksem, tuleb jätkata eespool nimetatud punkti 6.16 menetlustega.

| c) | Korraline survetsüklikatse. Valmis balloonidele avaldatakse punkti A.13 (liide A) kohaselt katsetsüklilist survet järgmiselt määratud sagedusega:






  i) | Iga partii ühe ballooniga tehakse survetsükkel läbi 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta, seega minimaalne tsüklite arv on 15 000; |
| --- | --- | --- |

c)

Korraline survetsüklikatse. Valmis balloonidele avaldatakse punkti A.13 (liide A) kohaselt katsetsüklilist survet järgmiselt määratud sagedusega:

i)

Iga partii ühe ballooniga tehakse survetsükkel läbi 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta, seega minimaalne tsüklite arv on 15 000;

| ii) | Kui 10 järjestikuse sama disainilahendustüübi (s.o sarnaste materjalide ja protsessidega tooted) tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 1 500 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 22 500 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini 5 partii kohta; |
| --- | --- |

ii)

Kui 10 järjestikuse sama disainilahendustüübi (s.o sarnaste materjalide ja protsessidega tooted) tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 1 500 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 22 500 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini 5 partii kohta;

| iii) | Kui 10 järjestikuse sama disainilahendustüübi tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 2 000 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 30 000 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini 10 partii kohta; |
| --- | --- |

iii)

Kui 10 järjestikuse sama disainilahendustüübi tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 2 000 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 30 000 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini 10 partii kohta;

| iv) | Kui viimasest tootepartiist on möödas enam kui 6 kuud, tuleb punktis ii või iii kirjeldatud katsesageduse säilitamiseks võtta järgmisest partiist üks balloon katseks; |
| --- | --- |

iv)

Kui viimasest tootepartiist on möödas enam kui 6 kuud, tuleb punktis ii või iii kirjeldatud katsesageduse säilitamiseks võtta järgmisest partiist üks balloon katseks;

| v) | Kui mõni eespool punktides ii või iii nimetatud vähendatud sagedusega survetsüklikatses olnud balloon ei pea nõutud survetsüklite arvule (vastavalt vähemalt 22 500 või 30 000) vastu, tuleb punkti ii või iii sageduse taastamiseks teostada katse vähemalt 10 tootepartiiga punkti i sageduse järgi; |
| --- | --- |

v)

Kui mõni eespool punktides ii või iii nimetatud vähendatud sagedusega survetsüklikatses olnud balloon ei pea nõutud survetsüklite arvule (vastavalt vähemalt 22 500 või 30 000) vastu, tuleb punkti ii või iii sageduse taastamiseks teostada katse vähemalt 10 tootepartiiga punkti i sageduse järgi;

| vi) | Kui mõni punkti i, ii või iii järgi katsetatud balloon ei täida tsüklikatse nõuet 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta (minimaalselt 15 000 tsüklit), tuleb vastavalt punkti 6.16 menetlustele teha kindlaks tõrke põhjus ning see kõrvaldada. Kui mõni täiendavalt võetud kolmest balloonist ei täida nõuet — 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta — tuleb partii lugeda mittesobilikuks. |
| --- | --- |

vi)

Kui mõni punkti i, ii või iii järgi katsetatud balloon ei täida tsüklikatse nõuet 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta (minimaalselt 15 000 tsüklit), tuleb vastavalt punkti 6.16 menetlustele teha kindlaks tõrke põhjus ning see kõrvaldada. Kui mõni täiendavalt võetud kolmest balloonist ei täida nõuet — 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta — tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

7.5.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

7.5.1.   Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

7.5.2.   Hüdrauliline survekatse

Kolmele representatiivsele balloonile avaldatakse vea ilmnemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Ballooni katkemistugevused peavad ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset katkemistugevust ja olema vähemalt 45 MPa.

7.5.3.   Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi tekkida vigu enne, kui on läbitud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas niikaua, kui viga ilmneb või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

7.5.4.   Lahtise tule katse

Katsed tuleb teha vastavalt punktile A.15 (liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.5.   Läbistamiskatse

Katse tuleb teha vastavalt punktile A.16 (liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.6.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Balloonidega, mis ei ületa punkti 7.5.3 kohasel katsetamisel 45 000 tsüklit, tuleb lekib-enne-kui-puruneb-katsed teha vastavalt punktile A.6 ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.   TÜÜBI CNG-2 RÕNGASMÄHISEGA BALLOONID

8.1.   Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja metallvooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimise meetodit.

Lekib-enne-kui-puruneb-katse tuleb teostada vastavalt punktis A.6 (liide A) kirjeldatud menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

8.2.   Nõuded disainilahendusele

8.2.1.   Metallvooderdis

Metallvooderdise tegelik lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 26 MPa.

8.2.2.   Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

8.2.3.   Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada pinged mähises ja vooderdises peale eelpingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, 2 MPa, 20 MPa, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

Automaatse pingestamise meetodit kasutavate disainilahenduste puhul tuleb eelpingestamiseks välja arvutada piirid, mille vahele automaatse pingestamise surve peab jääma.

Pingestamiseks juhitud pingega mähkimist kasutavate disainilahenduste puhul tuleb välja arvutada temperatuur, mille juures seda teha ning iga mähisekihi jaoks vajalik pinge ja sellega saavutatav eelpingestatus.

8.3.   Valmistamisnõuded

8.3.1.   Üldnõuded

Komposiitballoon tuleb valmistada filamentmähisega vooderdisest. Filamendi mähkimise operatsioonid peavad olema arvutiga või mehaaniliselt juhitud. Filamentidele tuleb mähkimisel avaldada juhitud pinget. Kui mähkimine on lõpetatud, tuleb termokõvenevad vaigud kuumutamise teel kõvendada, kasutades eelnevalt kindlaksmääratud ja juhitavaid ajavahemikke ja temperatuure.

8.3.2.   Vooderdis

Metallvooderdise tootmine peab vastama punkti 7.3 vastava vooderdisetüübi nõuetele.

Mähis

Balloonid tuleb valmistada filamendimähkimismasinaga. Mähkimise jooksul tuleb olulisi muutujaid ettenähtud vahemikes jälgida ning mähkimistulemustes dokumenteerida. Nimetatud muutujad võivad hõlmata järgmisi näitajaid, kuid ei ole nendega piiratud:

| a) | kiutüüp, sealhulgas suurus; |
| --- | --- |

a)

kiutüüp, sealhulgas suurus;

| b) | immutamise viis; |
| --- | --- |

b)

immutamise viis;

| c) | mähkimispinge; |
| --- | --- |

c)

mähkimispinge;

| d) | mähkimiskiirus; |
| --- | --- |

d)

mähkimiskiirus;

| e) | heiete arv; |
| --- | --- |

e)

heiete arv;

| f) | riba laius; |
| --- | --- |

f)

riba laius;

| g) | vaigu tüüp ja koostis; |
| --- | --- |

g)

vaigu tüüp ja koostis;

| h) | vaigu temperatuur; |
| --- | --- |

h)

vaigu temperatuur;

| i) | vooderdise temperatuur. |
| --- | --- |

i)

vooderdise temperatuur.

8.3.3.1.   Termokõvenevate vaikude kõvendamine

Kui kasutatakse termokõvenevat vaiku, peab seda peale filamendimähkimist kõvendama. Kõvendamise jooksul tuleb kõvendamistsükkel (s.o ajavahemikud ja temperatuurid) registreerida.

Kõvendamistemperatuur peab olema juhitav ja see ei tohi mõjutada vooderdise materjaliomadusi. Alumiiniumvooderdisega balloonide puhul on maksimaalne kõvendamistemperatuur 177 °C.

8.3.4.   Automaatne pingestamine

Kui kasutatakse automaatse pingestamise menetlust, tuleb see teostada enne hüdraulilist survekatset. Automaatse pingestamise surve peab olema punktis 8.2.3 ettenähtud piirides ja tootja peab määrama sobiva surve määramise meetodi.

8.4.   Tootmiskatse nõuded

8.4.1.   Purunevuse katsed

Purunevuse katsed tuleb viia läbi vastavalt tunnustatud ISO standardile või sellega samaväärsele standardile. Iga metallvooderdisega tuleb teha järgmised katsed:

| a) | Kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (liide A), |
| --- | --- |

a)

Kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (liide A),

| b) | Ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale 1B või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses kindlaksmääratud suurust. |
| --- | --- |

b)

Ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale 1B või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses kindlaksmääratud suurust.

8.4.2.   Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks sobiva püsiva ruumala suurenemise piirid, kuid see ei tohi ühelgi juhul olla suurem kui 5 % kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

8.5.   Balloonide partiikatsed

8.5.1.   Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni või balloon ja vooderdis, kui see on asjakohane. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

Kui mähises leitakse defekte enne automaatse pingestamise menetlust või hüdraulilist survekatset, võib mähise täielikult eemaldada ja uuega asendada;

| a) | Partii materjalikatsed. Ühe ballooni, vooderdise või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed:






  i) | Mõõtmete kontrollimine kavandi suhtes; |
| --- | --- | --- |

a)

Partii materjalikatsed. Ühe ballooni, vooderdise või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed:

i)

Mõõtmete kontrollimine kavandi suhtes;

| ii) | Üks punkti A.1 (liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

ii)

Üks punkti A.1 (liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iii) | Terasvooderdiste puhul kolm punkti A.2 (liide A) kohast löökpaindeteimi ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

iii)

Terasvooderdiste puhul kolm punkti A.2 (liide A) kohast löökpaindeteimi ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iv) | Kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A) ning kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonide ja vooderdiste puhul, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega. |
| --- | --- |

iv)

Kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A) ning kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonide ja vooderdiste puhul, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega.

Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades meetodit, mis komposiitmähist ei riku, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

| b) | Partii lõhkemisrõhu katse. Ühte ballooni katsetatakse vastavalt punktile 7.4.b; |
| --- | --- |

b)

Partii lõhkemisrõhu katse. Ühte ballooni katsetatakse vastavalt punktile 7.4.b;

| c) | Perioodiline survetsüklikatse vastavalt punktile 7.4.c. |
| --- | --- |

c)

Perioodiline survetsüklikatse vastavalt punktile 7.4.c.

8.6.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

8.6.1.   Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

8.6.2.   Hüdrauliline survekatse

| a) | Ühele vooderdisele avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Lõhkemisrõhk peab ületama vooderdise disainilahenduse jaoks määratud minimaalset lõhkemisrõhku; |
| --- | --- |

a)

Ühele vooderdisele avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Lõhkemisrõhk peab ületama vooderdise disainilahenduse jaoks määratud minimaalset lõhkemisrõhku;

| b) | Kolmele balloonile avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Ballooni lõhkemisrõhk peab ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset lõhkemisrõhku vastavalt tabelile 6.3 ja ei tohi ühelgi juhul olla väiksem kui punktis 6.5 nõutud pingetsükli asümmeetriategur. |
| --- | --- |

b)

Kolmele balloonile avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Ballooni lõhkemisrõhk peab ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset lõhkemisrõhku vastavalt tabelile 6.3 ja ei tohi ühelgi juhul olla väiksem kui punktis 6.5 nõutud pingetsükli asümmeetriategur.

8.6.3.   Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi vigu tekkida enne, kui on tehtud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas niikaua, kuni viga ilmneb, või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Balloonide puhul, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, on vastuvõetav rebenemine. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

8.6.4.   Happelise keskkonna katse

Ühte silindrit katsetatakse vastavalt punktile A.14 (liide A) ja silinder peab selle punkti nõuetele vastama. Käesoleva lisa liites H on esitatud mittekohustusliku keskkonnakatse kirjeldus.

8.6.5.   Lahtise tule katse

Valmis balloonidega tuleb teha katsed vastavalt punktile A.15 (liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.6.6.   Läbistamiskatse

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.16 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.7.   Lubatud defekti katsed

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.17 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.8.   Kõrge temperatuuri katse

Disainilahenduste puhul, mille vaigu klaasistumistemperatuur ei ületa maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra, tuleb ühte ballooni katsetada vastavalt punktile A.18 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.9.   Kiirendatud korrosiooniga rebenemiskatse

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.19 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.10.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Ballooni puhul, mis ei ületa punkti 8.6.3 järgi katsetades 45 000 tsüklit, tuleb teha lekib-enne-kui-puruneb-katse vastavalt punktile A.6 ning asjaomane balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.11.   Survetsüklikatse äärmuslikel temperatuuridel

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.7 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

9.   TÜÜBI CNG-3 TÄISMÄHISEGA BALLOONID

9.1.   Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja vooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimismeetodit; lekib-enne-kui-puruneb-katse tuleb teostada vastavalt punktis A.6 (liide A) kirjeldatud menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

9.2.   Nõuded disainilahendusele

9.2.1.   Metallvooderdis

Nullrõhu ja temperatuuri 15 °C juures ei tohi survepinge põhjustada vooderdises mõlke ega murdumisi.

9.2.2.   Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

9.2.3.   Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada risti- ja pikisuunalised pinged mähises ja vooderdises peale pingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, 10 % töörõhust, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Tuleb välja arvutada piirid, mille vahele peab automaatse pingestamise rõhk jääma. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

9.3.   Valmistamisnõuded

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et mähiste hulka kuuluvad ka vedrukujuliselt mähitud filamendid.

9.4.   Tootmiskatse nõuded

Tootmiskatse nõuded peavad olema vastavuses punktiga 8.4.

9.5.   Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tuleb teha vastavalt punkti 8.5. nõuetele.

9.6.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed tuleb teha vastavalt punktide 8.6 ja 9.6.1 nõuetele selle erinevusega, et punktis 8.6 nimetatud vooderdise purustamine ei ole kohustuslik.

9.6.1.   Kukkumiskatse

Vähemalt ühe valmis ballooniga tuleb teha punkti A.30 (liide A) kohane kukkumiskatse.

10.   TÜÜBI CNG-4 TÄISKOMPOSIITBALLOONID

10.1.   Üldnõuded

Käesolevas lisas ei anta erinevate olemasolevate disainilahendusvõimaluste tõttu kindlat polümeervooderdisega balloonide projekteerimismeetodit.

10.2.   Nõuded disainilahendusele

Disainilahenduse nõuetelevastavuse tõendamiseks kasutatakse disainilahenduse arvutusi. Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

Otsapöördkangide puhul tuleb kasutada punkti 6.10.2 või 6.10.3 nõuetele vastavaid koonusjaid või sirgeid keermeid.

Keermestatud avadega otsapöördkangid peavad taluma jõumomenti 500 Nm kahjustamata seejuures ühendust mittemetalse vooderdisega. Mittemetalse vooderdisega ühendatud metallist otsapöördkangid peavad olema käesoleva lisa punkti 4 kasutustingimustele vastavast materjalist.

10.3.   Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada ballooni suhtes risti- ja pikisuunalised pinged komposiidis ja vooderdises. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, et teha kindlaks pinge jagunemine balloonis.

10.4.   Valmistamisnõuded

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et termokõvenevate vaikude kõvenemistemperatuur peab olema vähemalt 10 °C plastvooderdise pehmenemistemperatuurist madalam.

10.5.   Tootmiskatse nõuded

10.5.1.   Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks elastse laienemise sobiva piiri, kuid ühelgi juhul ei tohi ükski balloon ületada partii keskmist näitajat rohkem kui 10 % võrra. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

10.5.2.   Lekkekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.10 (liide A) kohane lekkekatse ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

10.6.   Balloonide partiikatsed

10.6.1.   Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

| a) | Partii materjalikatsed
  Ühe ballooni või vooderdisega või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud vooderdisega, mis on valmis ballooni puhul representatiivne, tuleb teha järgmised katsed:






  i) | mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; |
| --- | --- | --- |

a)

Partii materjalikatsed

Ühe ballooni või vooderdisega või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud vooderdisega, mis on valmis ballooni puhul representatiivne, tuleb teha järgmised katsed:

i)

mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga;

| ii) | üks punkti A.22 (liide A) kohane plastvooderdise tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

ii)

üks punkti A.22 (liide A) kohane plastvooderdise tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iii) | plastvooderdise sulamistemperatuuri katsetatakse vastavalt punktile A.23 (liide A) ja temperatuur peab selle punkti nõuetele vastama; |
| --- | --- |

iii)

plastvooderdise sulamistemperatuuri katsetatakse vastavalt punktile A.23 (liide A) ja temperatuur peab selle punkti nõuetele vastama;

| iv) | kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A) ja kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et samamoodi defektsed balloonid kõrvaldada. Kasutades komposiitmähist mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata. |
| --- | --- |

iv)

kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A) ja kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et samamoodi defektsed balloonid kõrvaldada. Kasutades komposiitmähist mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

| b) | Partii lõhkemisrõhu katse
  Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele; |
| --- | --- |

b)

Partii lõhkemisrõhu katse

Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele;

| c) | Korraline survetsüklikatse |
| --- | --- |

c)

Korraline survetsüklikatse

Ühe valmis ballooni otsapöördkangiga tehakse jõumomendi katse kuni 500 Nm-ni vastavalt punktile A.25 (liide A). Seejärel tehakse ballooniga survetsüklikatse punkti 7.4 alapunktis c kirjeldatud menetluste järgi.

Nõuetekohase survetsükli järel tuleb ballooniga teha punktis A.10 (liide A) kirjeldatud lekkekatse ja balloon peab selle katse nõuetele vastama.

10.7.   Ballooni kavandikinnituskatsed

10.7.1.   Üldnõuded

Balloonide kavandikinnituskatsed tuleb teha vastavalt käesoleva lisa punktide 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ja 10.7.4 nõuetele, selle erinevusega, et punkti 8.6.10 lekib-enne-kui-puruneb-kontrolli ei pea tegema.

10.7.2.   Otsapöördkangi jõumomendikatse

Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.25 (liide A).

10.7.3.   Imbumiskatse

Üht ballooni tuleb imbumise suhtes vastavalt punkti A.21 (liide A) nõuetele katsetada ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

10.7.4.   Maagaasitsükli katse

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.27 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

11.   MÄRGISTUS

11.1.   Märgistamine

Tootja peab kinnitama igale valmis balloonile vähemalt 6 mm kõrgused selged ja püsivad märgistused. Võimalikud märgistuse kandmise viisid on vaikkattesse inkorporeeritud sildid, liimiga kinnitatud sildid, madalsurvetemplid tüüpide CNG-1 ja CNG-2 paksendatud otstes või mis tahes kombinatsioon eespool nimetatust. Liimitud sildid ja nende pealekandmine peavad olema kooskõlas standardiga ISO 7225 või samaväärse standardiga. Mitmekordsed sildid on lubatud ja need peavad olema selliselt paigutatud, et paigaldushaagid nende nägemist ei segaks. Iga käesoleva lisa nõuetele vastav balloon peab olema märgistatud järgmiselt:

| a) | Kohustuslik teave:






  i) | „AINULT SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS”; |
| --- | --- | --- |

a)

Kohustuslik teave:

i)

„AINULT SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS”;

| ii) | „MITTE KASUTADA PÄRAST XX/XXXX”, kus „XX/XXXX” märgib aegumise kuud ja aastat (12); |
| --- | --- |

ii)

„MITTE KASUTADA PÄRAST XX/XXXX”, kus „XX/XXXX” märgib aegumise kuud ja aastat (12);

| iii) | Tootja tähis; |
| --- | --- |

iii)

Tootja tähis;

| iv) | Ballooni tähis (kasutatav osanumber ja iga ballooni puhul unikaalne seerianumber); |
| --- | --- |

iv)

Ballooni tähis (kasutatav osanumber ja iga ballooni puhul unikaalne seerianumber);

| v) | Töörõhk ja -temperatuur; |
| --- | --- |

v)

Töörõhk ja -temperatuur;

| vi) | EMK eeskirja number koos balloonitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga; |
| --- | --- |

vi)

EMK eeskirja number koos balloonitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga;

| vii) | Rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on ballooniga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet; |
| --- | --- |

vii)

Rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on ballooniga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet;

| viii) | Kui kasutatakse silte, peab igal balloonil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral ballooni kindlaks teha; |
| --- | --- |

viii)

Kui kasutatakse silte, peab igal balloonil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral ballooni kindlaks teha;

| b) | Mittekohustuslik teave:
  Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe:






  i) | Gaasitemperatuuri vahemik, nt –40 °C kuni 65 °C; |
| --- | --- | --- |

b)

Mittekohustuslik teave:

Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe:

i)

Gaasitemperatuuri vahemik, nt –40 °C kuni 65 °C;

| ii) | Ballooni nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit; |
| --- | --- |

ii)

Ballooni nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit;

| iii) | Algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta). |
| --- | --- |

iii)

Algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta).

Märgistused tuleb paigutada loetletud järjekorras, kuid täpne kujundus võib varieeruda vastavalt kasutatavale alale. Järgmine on üks vastuvõetav näide kohustusliku teabe esitusest:

12.   BALLOONIDE LÄHETAMISE ETTEVALMISTUS

Enne tootja ettevõttest väljasaatmist peab iga balloon olema seest puhas ja kuivatatud. Balloonidele, mis ei ole vahetult liitmiku või ventiiliga ja, kui see on asjakohane, ohutusseadmetega suletud, tuleb kõigile avadele kinnitada tropid, mis hoiavad ära niiskuse sattumise ballooni ja kaitsevad keermeid. Kõigile terasballoonidele ja -vooderdistele tuleb enne väljasaatmist pihustada korrosioonitõrjeainet (nt õli sisaldavat).

Ostjale tuleb saata tootja ettenähtud kasutustingimused ja kogu õige käitamise, kasutamise ja kasutusaegse kontrolli jaoks vajalik teave. Tingimused tuleb esitada vastavalt käesoleva lisa liitele D.

---

(1)  Ameerika Testimise ja Materjalide Ühing.

(2)  Briti Standardiorganisatsioon.

(3)  Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon.

(4)  Riiklik Korrosiooniinseneride Assotsiatsioon.

(5)  Ei pea läbi viima, kui kasutatakse punktis A.7 (liide A) nimetatud defektse ballooni testi.

(6)  = Ei nõuta standardi ISO 9809 nõuetele vastavalt projekteeritud balloonide puhul (ISO 9809 juba hõlmab neid katseid).

(7)  = välja arvatud siis, kui kaitsvat katet ei kasutata

(8)  = katsed vooderdise materjaliga

(9)  = Metallballoonide (CNG-1) disainilahenduste puhul ei nõuta.

(10)  = Nõutav ainult täiskomposiitballoonide (CNG-4) disainilahenduste puhul.

(11)  = Nõutav ainult pikkuse suurendamisel.

| @ | = Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega. |
| --- | --- |

@

= Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega.

(12)  Aegumiskuu ei tohi ületada ettenähtud kasutusaega. Aegumisaja võib balloonile kanda väljasaatmise ajal tingimusel, et balloone on hoitud kuivas kohas ilma sisemise rõhuta.

Liide A

KATSEMEETODID

A.1.   Tõmbekatsed, teras ja alumiinium

Tõmbekatse tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga, kasutades ristkülikukujulist katsetükki, mille kuju vastab terase puhul standardi ISO 9809 ja alumiiniumi puhul ISO 7866 nõuetele. Katsetüki kaht poolt, mis on ballooni sise- ja välispinnaks, ei töödelda. Tõmbekatse tehakse vastavalt standardile ISO 6892.

Märkus: tähelepanu tuleb pöörata standardis ISO 6892 kirjeldatud venivuse mõõtmise meetodile, eriti juhtudel, kus katsetükk on keermestatud ning mille tulemusena on katsetüki katkemispunkt mõõteaparatuuri keskosast eemal.

A.2.   Löögikindluskatse, terasballoonid ja -vooderdised

Löökpaindeteim tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga standardile ISO 148 vastava kolme katsetükiga. Löökpaindeteim tükid võetakse ballooni seinast lisa 3 tabelis 6.2 ettenähtud suunas. Täke peab olema ballooniseina pinnaga risti. Pikisuunas katsete puhul tuleb katsetükki töödelda üleni (kuuel küljel). Kui seina paksus ei võimalda lõpliku katsetüki laiust 10 mm, peab see laius olema võimalikult lähedane ballooniseina paksusele. Katsetükke, mis võetakse ristisuunas, töödeldakse ainult neljal küljel, jättes ballooniseina sise- ja välispinna töötlemata.

A.3.   Terase vastupidavus väävlikorrosioonile

Välja arvatud järgnevalt määratud viisil, tehakse katsetused vastavalt NACE TM0177–96 standardis kirjeldatud NACE standardsete tõmbekatse menetluste meetodile A. Katsed tuleb teha vähemalt kolme valmis balloonilt või vooderdiselt võetud näidisega, mõõturiga diameetriga 3,81 mm (0,15 tolli). Näidised pannakse pideva tõmbekoormuse alla, mille suurus on 60 % terase ettenähtud minimaalsest voolavuspiirist, kastetakse destilleeritud vee lahusesse, mis on puhverdatud 0,5 % (massi järgi) naatriumatsetaadi trihüdraadiga ja mille algne pH on reguleeritud äädikhappega tasemele 4,0.

Toatemperatuuri ja -rõhu juures küllastatakse lahust jätkuvalt 0,414 kPa (0,06 psia) vesiniksulfiidiga (kandegaas: lämmastik). Katsenäidistel ei tohi tekkida vigu 144-tunnise katsetamise jooksul.

A.4.   Korrosioonikatsed, alumiinium

Alumiiniumisulamite korrosioonikatsed tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale A ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama.

A.5.   Vastupidavus pidevale koormusele, alumiinium

Vastupidavuskatse pidevale koormusele tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale D ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama;

A.6.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Kolm valmis ballooni survestatakse maksimaalselt 2 MPa juurest vähemalt 30 MPa-ni tempoga maksimaalselt 10 tsüklit minutis.

Kõigil balloonidel peab viga tekkima lekkimise teel.

A.7.   Survetsüklikatse äärmuslikel temperatuuridel

Kaitsva katteta komposiitmähisega valmis balloonidega tehakse tsüklikatsed ja asjaomastel balloonidel ei tohi olla märke rebenemisest, lekkest ega kiu hargnemisest, järgmistel tingimustel:

| a) | hoida 48 tundi nullrõhu, 65 °C või kõrgema temperatuuri ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures. Selle tingimuse eesmärgi täitmiseks pihustatakse 65 °C temperatuuril hoitavasse ruumi peenikest veetolmu või udu; |
| --- | --- |

a)

hoida 48 tundi nullrõhu, 65 °C või kõrgema temperatuuri ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures. Selle tingimuse eesmärgi täitmiseks pihustatakse 65 °C temperatuuril hoitavasse ruumi peenikest veetolmu või udu;

| b) | teha 500 hüdraulilise surve tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta maksimaalselt 2 MPa ja minimaalselt 26 MPa vahel 65 °C temperatuuri ja vähemalt 95 % niiskuse juures; |
| --- | --- |

b)

teha 500 hüdraulilise surve tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta maksimaalselt 2 MPa ja minimaalselt 26 MPa vahel 65 °C temperatuuri ja vähemalt 95 % niiskuse juures;

| c) | balloon stabiliseerida nullrõhu ja ümbritseva õhu temperatuuri juures; |
| --- | --- |

c)

balloon stabiliseerida nullrõhu ja ümbritseva õhu temperatuuri juures;

| d) | seejärel survestada maksimaalselt 2 MPA juurest vähemalt 20 MPa rõhuni 500 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta temperatuuril –40 °C või sellest madalamal temperatuuril;
  Punkti b tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui 10. Punkti d tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui 3, v.a juhul kui rõhuandur on paigaldatud vahetult ballooni sisse. Tuleb kasutada piisavalt head registreerimisvarustust, tagamaks, et madala temperatuuri tsüklite juures säilib miinimumtemperatuur.
  Äärmustemperatuuridel survetsüklikatsete järel tuleb survestada balloone hüdrauliliselt kuni vea tekkimiseni vastavalt survekatse nõuetele ning seejärel tuleb saavutada minimaalne lõhkemisrõhk, mis on vähemalt 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust. Tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb enne survekatset teha ballooniga punkti A.10 kohane lekkekatse. |
| --- | --- |

d)

seejärel survestada maksimaalselt 2 MPA juurest vähemalt 20 MPa rõhuni 500 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta temperatuuril –40 °C või sellest madalamal temperatuuril;

Punkti b tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui 10. Punkti d tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui 3, v.a juhul kui rõhuandur on paigaldatud vahetult ballooni sisse. Tuleb kasutada piisavalt head registreerimisvarustust, tagamaks, et madala temperatuuri tsüklite juures säilib miinimumtemperatuur.

Äärmustemperatuuridel survetsüklikatsete järel tuleb survestada balloone hüdrauliliselt kuni vea tekkimiseni vastavalt survekatse nõuetele ning seejärel tuleb saavutada minimaalne lõhkemisrõhk, mis on vähemalt 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust. Tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb enne survekatset teha ballooniga punkti A.10 kohane lekkekatse.

A.8.   Brinelli kõvaduskatse

Kõvaduskatsed tehakse vastavalt standardile ISO 6506 paralleelse seina ja iga ballooni või vooderdise kuplikujulise otsaga. Katsed tehakse pärast lõplikku kuumtöötlemist ja nii kindlaksmääratud kõvadusnäitajad peavad olema disainilahenduse jaoks ettenähtud vahemikus.

Kattekatsed (kohustuslikud, kui kohaldatakse lisa 3 punkti 6.12 alapunkti c)

A.9.1.   Kattekatsed

Katteid hinnatakse järgmiseid katsemeetodeid või samaväärseid riiklikke standardeid kasutades.

| i) | adhesiooni katsetamine kooskõlas LSO 4624 standardiga, kasutades vastavalt meetodit A või B. Katte adhesioon peab olema vastavalt 4A või 4B; |
| --- | --- |

i)

adhesiooni katsetamine kooskõlas LSO 4624 standardiga, kasutades vastavalt meetodit A või B. Katte adhesioon peab olema vastavalt 4A või 4B;

| ii) | painduvuse määramine vastavalt ASTM D522 standardi orgaaniliste katete telje paindekatse meetodile, kasutades meetodit B 12,7 mm (0,5 tolli) teljega ettenähtud paksusega temperatuuril –20 °C.
  Paindekatse näidised tuleb ette valmistada vastavalt ASTM D522 standardile. Neil ei tohi olla nähtavaid ilmseid pragusid; |
| --- | --- |

ii)

painduvuse määramine vastavalt ASTM D522 standardi orgaaniliste katete telje paindekatse meetodile, kasutades meetodit B 12,7 mm (0,5 tolli) teljega ettenähtud paksusega temperatuuril –20 °C.

Paindekatse näidised tuleb ette valmistada vastavalt ASTM D522 standardile. Neil ei tohi olla nähtavaid ilmseid pragusid;

| iii) | löökpaindeteim, mis vastab ASTM D2794 standardi orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile (löök) vastupidavuse katsemeetodile. Toatemperatuuril kate peab vastu pidama 18 J (160 lbs) suurusele otselöögile; |
| --- | --- |

iii)

löökpaindeteim, mis vastab ASTM D2794 standardi orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile (löök) vastupidavuse katsemeetodile. Toatemperatuuril kate peab vastu pidama 18 J (160 lbs) suurusele otselöögile;

| iv) | keemilise vastupidavuse katse üldises kooskõlas ASTM D1308 standardiga: majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele kattematerjalidele. Katsed tuleb teha, kasutades vaba laigu katsemeetodit ja 100-tunnist kokkupuudet 30 %-lise väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219) ning 24-tunnist kokkupuudet polüalkaleenglükooliga (nt pidurivedelik). Katse järel ei tohi olla märke katte eemaldumisest, mullitamisest või pehmenemisest. Sooritades katse kooskõlas ASTM D3359 standardiga, peab adhesioon vastama tasemele 3; |
| --- | --- |

iv)

keemilise vastupidavuse katse üldises kooskõlas ASTM D1308 standardiga: majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele kattematerjalidele. Katsed tuleb teha, kasutades vaba laigu katsemeetodit ja 100-tunnist kokkupuudet 30 %-lise väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219) ning 24-tunnist kokkupuudet polüalkaleenglükooliga (nt pidurivedelik). Katse järel ei tohi olla märke katte eemaldumisest, mullitamisest või pehmenemisest. Sooritades katse kooskõlas ASTM D3359 standardiga, peab adhesioon vastama tasemele 3;

| v) | vähemalt 1 000-tunnine kokkupuude kooskõlas ASTM G53 standardiga: valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise praktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide osas. Kate ei tohi mullitada ja adhesioon peab vastavalt standardile ISO 4624 katsetades vastama tasemele 3. Maksimaalne lubatud läike vähenemine on 20 %; |
| --- | --- |

v)

vähemalt 1 000-tunnine kokkupuude kooskõlas ASTM G53 standardiga: valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise praktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide osas. Kate ei tohi mullitada ja adhesioon peab vastavalt standardile ISO 4624 katsetades vastama tasemele 3. Maksimaalne lubatud läike vähenemine on 20 %;

| vi) | vähemalt 500-tunnine kokkupuude vastavalt ASTM B117 standardile: soolvee (udu) katsemeetod. Altlõige ei tohi märkjoonel olla suurem kui 3 mm, ei tohi esineda märke mullitamisest ja adhesioon peab vastavalt ASTM D3359 standardile katsetades vastama tasemele 3; |
| --- | --- |

vi)

vähemalt 500-tunnine kokkupuude vastavalt ASTM B117 standardile: soolvee (udu) katsemeetod. Altlõige ei tohi märkjoonel olla suurem kui 3 mm, ei tohi esineda märke mullitamisest ja adhesioon peab vastavalt ASTM D3359 standardile katsetades vastama tasemele 3;

| vii) | katte vastupidavuse katse täkete suhtes toatemperatuuril tuleb teha ASTM D3170 standardi abil: katete vastupidavus täketele. Katte tulemus peab olema vähemalt 7A ja katte alusmaterjal ei tohi välja ulatuda. |
| --- | --- |

vii)

katte vastupidavuse katse täkete suhtes toatemperatuuril tuleb teha ASTM D3170 standardi abil: katete vastupidavus täketele. Katte tulemus peab olema vähemalt 7A ja katte alusmaterjal ei tohi välja ulatuda.

A.9.2.   Partii kattekatsed

| i) | Katte paksus |
| --- | --- |

i)

Katte paksus

Katte paksus peab vastavalt standardile ISO 2808 katsetades vastama disainilahenduse nõuetele;

| ii) | Katte adhesioon |
| --- | --- |

ii)

Katte adhesioon

Katte adhesiooni tuleb mõõta vastavalt standardile ISO 4624 ja vastavalt meetodit A või B kasutades peab tulemus olema vähemalt 4.

A.10.   Lekkekatse

Tüübiga CNG-4 tuleb teha lekkekatse järgmist menetlust (või vastuvõetavat alternatiivi) kasutades;

| a) | balloonid kuivatatakse põhjalikult ja survestatakse kuiva õhu või lämmastikuga töörõhuni, samuti peavad balloonid sisaldama tuvastatavat gaasi nagu näiteks heelium; |
| --- | --- |

a)

balloonid kuivatatakse põhjalikult ja survestatakse kuiva õhu või lämmastikuga töörõhuni, samuti peavad balloonid sisaldama tuvastatavat gaasi nagu näiteks heelium;

| b) | leke mõõdetuna mis tahes punktis, mis ületab normaalnäitajat 0,004 cm3/h, on mittesobivaks lugemise põhjus. |
| --- | --- |

b)

leke mõõdetuna mis tahes punktis, mis ületab normaalnäitajat 0,004 cm3/h, on mittesobivaks lugemise põhjus.

A.11.   Hüdrauliline katse

Tuleb kasutada üht kahest järgmisest võimalusest:

1: Jahutussärgikatse

| a) | Ballooniga sooritatakse hüdrauliline katse töörõhust vähemalt 1,5 korda suuremal rõhul. Katserõhk ei tohi ühelgi juhul ületada automaatse pingestamise survet; |
| --- | --- |

a)

Ballooniga sooritatakse hüdrauliline katse töörõhust vähemalt 1,5 korda suuremal rõhul. Katserõhk ei tohi ühelgi juhul ületada automaatse pingestamise survet;

| b) | Rõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), et tagada täielik levimine. Ükski pärast automaatset pingestamist ja enne hüdraulilist katset avaldatud sisemine surve ei tohi ületada 90 % hüdraulilise katse survest. Kui katserõhku ei saa katseseadmete tõrke tõttu piisavalt kaua hoida, on lubatud korrata katset 700 kPa võrra suurendatud survega. Rohkem kui kaht niisugust kordamist ei ole lubatud; |
| --- | --- |

b)

Rõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), et tagada täielik levimine. Ükski pärast automaatset pingestamist ja enne hüdraulilist katset avaldatud sisemine surve ei tohi ületada 90 % hüdraulilise katse survest. Kui katserõhku ei saa katseseadmete tõrke tõttu piisavalt kaua hoida, on lubatud korrata katset 700 kPa võrra suurendatud survega. Rohkem kui kaht niisugust kordamist ei ole lubatud;

| c) | Tootja peab määrama kasutatava katserõhu sobiva permanentse ruumala suurenemise piirid, kuid need ei tohi ühelgi juhul olla suuremad 5 %-st kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Tüübi CNG-4 puhul peab tootja määrama elastse suurenemise. Balloonid, mis ei jää määratud sobivuspiiridesse, tuleb mittesobivaks tunnistada ja hävitada või kasutada partiikatse eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

Tootja peab määrama kasutatava katserõhu sobiva permanentse ruumala suurenemise piirid, kuid need ei tohi ühelgi juhul olla suuremad 5 %-st kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Tüübi CNG-4 puhul peab tootja määrama elastse suurenemise. Balloonid, mis ei jää määratud sobivuspiiridesse, tuleb mittesobivaks tunnistada ja hävitada või kasutada partiikatse eesmärkidel.

2: Kinnitav survekatse

Hüdraulilist survet balloonis suurendatakse järk-järgult ja regulaarselt kuni katserõhuni, mis on vähemalt 1,5 korda suurem töörõhust. Ballooni katserõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), tegemaks kindlaks, et ei ole rõhu langemise tendentsi ja et lekkekindlus on tagatud;

A.12.   Hüdrauliline survekatse

| a) | Survestamise määr ei tohi rõhkudel, mis ületavad 80 % disainilahenduse lõhkemisrõhust, ületada 1,4 MPa sekundis (200 psi/s). Kui survestamise määr rõhkudel üle 80 % lõhkemisrõhust ületab 350 kPa/s (50 psi/s), tuleb kas paigutada balloon skemaatiliselt surveallika ja survemõõturi vahele või tuleb disainilahenduse minimaalse lõhkemisrõhu juures hoida 5 sekundit sama rõhku; |
| --- | --- |

a)

Survestamise määr ei tohi rõhkudel, mis ületavad 80 % disainilahenduse lõhkemisrõhust, ületada 1,4 MPa sekundis (200 psi/s). Kui survestamise määr rõhkudel üle 80 % lõhkemisrõhust ületab 350 kPa/s (50 psi/s), tuleb kas paigutada balloon skemaatiliselt surveallika ja survemõõturi vahele või tuleb disainilahenduse minimaalse lõhkemisrõhu juures hoida 5 sekundit sama rõhku;

| b) | Minimaalne nõutav (väljaarvutatud) lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa ja ühelgi juhul ei tohi see olla väiksem kui nõutav pingetsükli asümmeetriategur. Tegelik lõhkemisrõhk tuleb registreerida. Rebenemist võib esineda kas ballooni silindrikujulises osas või kupli piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

Minimaalne nõutav (väljaarvutatud) lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa ja ühelgi juhul ei tohi see olla väiksem kui nõutav pingetsükli asümmeetriategur. Tegelik lõhkemisrõhk tuleb registreerida. Rebenemist võib esineda kas ballooni silindrikujulises osas või kupli piirkonnas.

A.13.   Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Survetsüklid viiakse läbi vastavalt järgmisele menetlusele:

| a) | katsetatav balloon täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga; |
| --- | --- |

a)

katsetatav balloon täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga;

| b) | rõhk balloonis viiakse maksimaalselt 2 MPa-lt minimaalselt 26 MPa-ni sagedusega, mis ei ületa 10 tsüklit minutis. |
| --- | --- |

b)

rõhk balloonis viiakse maksimaalselt 2 MPa-lt minimaalselt 26 MPa-ni sagedusega, mis ei ületa 10 tsüklit minutis.

Tsüklite arv kuni vea tekkeni registreeritakse koos koha kirjeldusega, kust see sai alguse.

A.14.   Happelise keskkonna katse

Valmis ballooniga tuleb läbi teha järgmine katse:

| i) | 150 mm diameetriga alal ballooni pinnal lastakse 100 tunni jooksul kokku puutuda 30 %-lise väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219), samas kui ballooni hoitakse rõhu 26 MPa all; |
| --- | --- |

i)

150 mm diameetriga alal ballooni pinnal lastakse 100 tunni jooksul kokku puutuda 30 %-lise väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219), samas kui ballooni hoitakse rõhu 26 MPa all;

| ii) | lõhkemisrõhu teadasaamiseks survestatakse seejärel ballooni kuni katkemiseni vastavalt punkti A.12 menetlusele, mille tulemusel selgub vähemalt 85 % võrra disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust suurem lõhkemisrõhk. |
| --- | --- |

ii)

lõhkemisrõhu teadasaamiseks survestatakse seejärel ballooni kuni katkemiseni vastavalt punkti A.12 menetlusele, mille tulemusel selgub vähemalt 85 % võrra disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust suurem lõhkemisrõhk.

A.15.   Lahtise tule katse

A.15.1.   Üldnõuded

Lahtise tule katsete eesmärk on tõestada, et tulekaitsesüsteemiga (ballooniventiil, rõhuvabastusseadmed ja/või sisemine soojusisolatsioon) varustatud valmis balloonid ei lõhke ettenähtud tuletingimuste juures. Tulekatseid tuleb teha äärmise ettevaatlikkusega, arvestades, et võib ette tulla ballooni rebenemisi;

A.15.2.   Balloonide paigutamine

Balloonid paigutatakse horisontaalselt nii, et ballooni põhi jääb tuleallikast umbes 100 mm kaugusele;

Ballooniventiilide, liitmike ja/või rõhuvabastusseadmete vahetu leegiga kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitsekesta. See kest ei tohi olla ettenähtud tulekaitsesüsteemiga (rõhuvabastusseadmed või ballooniventiil) vahetus kontaktis. Ettenähtud tulekaitsesüsteemi osade hulka mittekuuluva ventiili, liitmiku või toru mis tahes tõrge katse jooksul muudab tulemuse kehtetuks.

A.15.3.   Tuleallikas

1,65 m pikkune ühtlase tule allikas peab heitma kogu balloonipinnale leeki.

Tuleallikas võib kasutada mis tahes kütust tingimusel, et see annab ühtlast kuumust, mis on piisav, et hoida ettenähtud katsetemperatuure kuni ballooni mahajahutamiseni. Kütuse valikul tuleks arvesse võtta õhusaastega seonduvat. Tule paigutus tuleb kirja panna piisavalt täpselt, et soojuskoormus oleks hiljem taastatav. Tuleallika mis tahes tõrge või väär toimimine muudab tulemuse kehtetuks;

A.15.4.   Temperatuuri ja rõhu mõõtmised

Pinnatemperatuure seiratakse vähemalt kolme termoelemendiga, mis on paigutatud ballooni põhja juurde ja asuvad mitte rohkem kui 0,75 m kaugusel; termoelementide lahtise tulega kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitset. Teise variandina võib termoelemendid panna metallblokkidesse, mis on väiksemad kui 25 mm2.

Termoelementide temperatuurid ja ballooni rõhk registreeritakse 30 sekundiliste või lühemate intervallidega.

A.15.5.   Üldised katsenõuded

Balloonid survestatakse maagaasiga ja neid katsetatakse horisontaalasendis kahe rõhu juures:

| a) | töörõhk; |
| --- | --- |

a)

töörõhk;

| b) | 25 % töörõhust. |
| --- | --- |

b)

25 % töörõhust.

Vahetult pärast süütamist peab tuli tekitama ballooni pinnale leegi tuleallika pikkuse 1,65 m ulatuses ja üle kogu ballooni pindala. Viie minuti jooksul pärast süütamist peab vähemalt üks termoelement näitama temperatuuri vähemalt 590 °C. Sellist miinimumtemperatuuri tuleb säilitada kogu katse vältel.

A.15.6.   1,65 meetri pikkused või lühemad balloonid

Ballooni keskkoht paigutatakse tuleallika keskkohaga kohakuti;

A.15.7.   1,65 meetrist pikemad balloonid

Kui balloonile on ühte otsa paigaldatud rõhuvabastusseade, peab tuleallikas algama teisest otsast; kui balloonil on rõhuvabastusseadmed mõlemas otsas või ühes või mitmes kohas ballooni küljel, tuleb tuleallika keskkoht paigutada kahe teineteisest suurimal horisontaalsel kaugusel asuva rõhuvabastusseadme vahelise lõigu keskpunkti kohale.

Kui balloon on kaitstud täiendava soojusisolatsiooniga, tuleb tarnerõhu juures teha kaks tulekatset: üks nii, et tule kese on ballooni pikkuse keskpunkti kohal ja teine nii, et tuli algab ballooni ühest otsast.

A.15.8.   Vastuvõetavad tulemused

Balloon peab jahtuma läbi rõhuvabastusseadme.

A.16.   Läbistamiskatsed

Kokkusurutud gaasiga rõhuni 20 MPa ±1 MPa survestatud ballooni tuleb läbistada 7,62 mm või suurema diameetriga soomustläbiva kuuliga. Kuul peab vähemalt ühe ballooni külgseina täielikult läbistama. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab kuul sisenema ballooni külgseina umbes 45° nurga all. Balloonil ei tohi olla märke killunemisest. Väikeste materjalitükkide (millest igaüks kaalub vähem kui 45 grammi) kadu ei tähenda katse ebaõnnestumist. Kirja tuleb panna kuuli sisenemis- ja väljumisavade umbkaudsed suurused ja kohad.

A.17.   Komposiidi lubatud defekti katsed

Ainult tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul tuleb ühele kaitsekattega varustatud valmis balloonile lõigata komposiiti pikisuunalised mõrad. Need peavad olema tootja poolt visuaalse kontrolli jaoks ettenähtud piirmääradest suuremad.

Mõradega balloon survestatakse seejärel 3 000 korda maksimaalselt 2 MPa-lt minimaalselt 26 MPa-ni, millele järgneb 12 000 tsüklit ümbritseva õhu temperatuuril; balloon ei tohi esimese 3 000 tsükli jooksul lekkida ega rebeneda, kuid võib järgmise 12 000 tsükli jooksul lekkida. Kõik selle katse läbinud balloonid tuleb hävitada.

A.18.   Kõrge temperatuuri katse

See katse on kohustuslik kõigi tüübi CNG-4 balloonide ning kõigi tüüpide CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul, millel vaigu põhiaine klaasistumistemperatuur ei ületa lisa 3 punktis 4.4.2 osutatud disainilahenduses ettenähtud maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra.

Ühte valmis ballooni katsetatakse järgmiselt:

| a) | Balloon viiakse 26 MPa rõhu alla ja hoitakse vähemalt 200 tundi temperatuuril 100 °C; |
| --- | --- |

a)

Balloon viiakse 26 MPa rõhu alla ja hoitakse vähemalt 200 tundi temperatuuril 100 °C;

| b) | Pärast katset peab balloon vastama hüdraulilise suurenemise katse A.11, lekkekatse A.10 ja survekatse A.12 nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Pärast katset peab balloon vastama hüdraulilise suurenemise katse A.11, lekkekatse A.10 ja survekatse A.12 nõuetele.

A.19.   Kiirendatud korrosiooniga rebenemiskatse

Ainult tüüpide CNG-2, CNG-3, ja CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb ühele ilma kaitsekatteta balloonile avaldada hüdraulilist survet 26 MPa, kastetuna vette temperatuuril 65 °C. Ballooni tuleb sellise rõhu ja temperatuuri juures hoida 1 000 tundi. Seejärel avaldatakse balloonile survet kuni katkemiseni, nagu määratletud punktis A.12, selle erinevusega, et lõhkemisrõhk peab ületama 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust;

A.20.   Löökpaindeteim

Ühe või mitme valmis ballooniga tehakse kukkumiskatse ümbritseva õhu temperatuuril ilma sisemise rõhu ja paigaldatud ventiilideta. Pind, millele balloonid kukutatakse, peab olema ühtlane horisontaalne betoonist platvorm või põrand. Üks balloon kukutatakse horisontaalasendis nii, et ballooni põhi on pinnast, millele balloon kukub, 1,8 m kõrgusel. Üks balloon kukutatakse vertikaalselt mõlemale otsale põrandast või platvormist sellisel kõrgusel, mis on piisav 488 J energia tekitamiseks, kuid ühelgi juhul ei tohi madalamal oleva otsa kõrgus olla vähem kui 1,8 m. Üks balloon tuleb kukutada 45° nurga all kupliosale kõrguselt, kus ballooni raskuskese on 1,8 m kõrgusel; kui aga madalam ots on põrandale lähemal kui 0,6 m, tuleb kukkumise nurka muuta nii, et minimaalne kõrgus oleks 0,6 m ja raskuskese oleks 1,8 m juures.

Kukkumislöögi järel survestatakse balloonid maksimaalselt 2 MPa-lt minimaalselt 26 MPa-ni 1 000 korda iga ettenähtud kasutusaja aasta kohta. Balloonid võivad survetsüklite jooksul lekkida, kuid mitte rebeneda. Kõik tsüklikatsed läbinud balloonid hävitatakse;

A.21.   Imbumiskatse

See katse tuleb teha ainult tüübi CNG-4 balloonidega. Üks valmis balloon täidetakse surumaagaasiga või seguga, mis sisaldab 90 % lämmastikku ja 10 % heeliumit, kuni töörõhuni, asetatakse ümbritseva õhu temperatuuril suletud ruumi ning seiratakse lekkimist piisavalt kaua, et määrata kindlaks püsiseisundi imbumismäär. Imbumismäär peab olema vähem kui 0,25 ml maagaasi või heeliumit tunnis ballooni veemahutavuse liitri kohta.

A.22.   Plastmaterjali tõmbeomadused

Plastvooderdise voolavuspiir ja maksimaalne venivus tuleb määrata standardi ISO 3628 abil temperatuuril –50 °C ja need näitajad peavad vastama lisa 3 punkti 6.3.6 nõuetele.

A.23.   Plastmaterjali sulamistemperatuur

Valmis balloonide polümeermaterjale katsetatakse vastavalt standardile ISO 306 ja materjalid peavad vastama lisa 3 punkti 6.3.6 nõuetele.

A.24.   Nõuded rõhuvabastusseadmetele

Tootja ettenähtud rõhuvabastusseadmete sobivust lisa 3 punktis 4 loetletud kasutustingimuste jaoks tõendatakse järgmiste kvalifitseerimiskatsetega:

| a) | Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 95 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (30 MPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla disainilahenduses kasutatud kergsulamite nähtavaid väljapressimise märke. |
| --- | --- |

a)

Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 95 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (30 MPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla disainilahenduses kasutatud kergsulamite nähtavaid väljapressimise märke.

| b) | Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni 4 tsüklit minutis järgmine väsimuskatse:






  i) | hoides temperatuuril 82 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni 4 tsüklit minutis järgmine väsimuskatse:

i)

hoides temperatuuril 82 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel;

| ii) | hoides temperatuuril –40 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 20 MPa vahel. |
| --- | --- |

ii)

hoides temperatuuril –40 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 20 MPa vahel.

Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla disainilahenduses kasutatud kergsulamite nähtavaid väljapressimise märke.

| c) | Rõhuvabastusseadmete katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele. Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 26 MPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes; leke ei tohi ületada 200 cm3/h; |
| --- | --- |

c)

Rõhuvabastusseadmete katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele. Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 26 MPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes; leke ei tohi ületada 200 cm3/h;

| d) | Rõhuvabastusseadmete katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu floriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele; |
| --- | --- |

d)

Rõhuvabastusseadmete katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu floriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele;

A.25.   Pöördkangi jõumomendikatse

Ballooni korpust pingestatakse pööramissuunale vastupidises suunas ja mõlemale pöördkangile avaldatakse jõumomenti 500 Nm kõigepealt keermestatud ühenduse sulgemise suunas, siis avamise suunas ja lõpuks jälle sulgemise suunas.

A.26.   Vaigu nihkejõud

Vaikusid katsetatakse vastavalt ASTM D2344 standardile või samaväärsele riiklikule standardile komposiitmähise representatiivse näidistükiga. 24-tunnise vees keetmise järel peab komposiidi nihkejõud olema vähemalt 13,8 MPa.

A.27.   Maagaasitsükli katse

Üht valmis ballooni survestatakse 300 tsüklit vähem kui 2 MPa-lt töörõhuni. Iga tsükkel, mis koosneb ballooni täitmisest ja tühjakslaskmisest, ei tohi kesta kauem kui üks tund. Ballooniga tehakse lekkekatse vastavalt punktile A.10 ja see peab nimetatud punkti nõuetele vastama. Pärast maagaasitsüklite lõpetamist mõõdetakse üle ballooni kuju ja kontrollitakse vooderdise ja pöördkangi ühendust võimaliku halvenemise, nagu väsimus või elektrostaatiline lahendus, suhtes.

Märkus: Erilist tähelepanu tuleb pöörata ohutusele selle katse läbiviimise jooksul. Enne seda katset peavad balloonid olema edukalt vastanud punkti A.12 (hüdrauliline survekatse), lisa 3 punkti 8.6.3 ja punkti A.21 (imbumiskatse) nõuetele. Enne seda katset peavad konkreetsed katsetatavad balloonid olema edukalt läbinud punkti A.10 katse (lekkekatse).

A.28.   Nõuded manuaalventiilile

Ühe näidisega tehakse järgmine väsimuskatse survetsüklisagedusega mitte üle 4 tsükli minutis:

| i) | hoitakse temperatuuril 20 °C ja samal ajal tehakse 2 000 survetsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel. |
| --- | --- |

i)

hoitakse temperatuuril 20 °C ja samal ajal tehakse 2 000 survetsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel.

Liide B

(Puudub)

Liide C

(Puudub)

Liide D

ARUANDEVORMID

Märkus: käesolev liide ei ole käesoleva lisa kohustuslik osa. Kasutada tuleks järgmiseid vorme:

| 1) | Tootja aruanne ja vastavustunnistus — peab olema selge, loetav ja vormi 1 formaadis: |
| --- | --- |

1)

Tootja aruanne ja vastavustunnistus — peab olema selge, loetav ja vormi 1 formaadis:

| 2) | Aruanne (1) metallballoonide, -vooderdiste või -pöördkangide keemilise analüüsi kohta — nõutakse põhielemente, tähiseid jne. |
| --- | --- |

2)

Aruanne (1) metallballoonide, -vooderdiste või -pöördkangide keemilise analüüsi kohta — nõutakse põhielemente, tähiseid jne.

| 3) | Aruanne (1) metallballoonide või -vooderdiste mehaaniliste omaduste kohta — peab andma aru kõigi käesoleva eeskirjaga nõutavate katsete kohta. |
| --- | --- |

3)

Aruanne (1) metallballoonide või -vooderdiste mehaaniliste omaduste kohta — peab andma aru kõigi käesoleva eeskirjaga nõutavate katsete kohta.

| 4) | Aruanne (1) mittemetalsete vooderdiste füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste kohta — peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsed ja teabe. |
| --- | --- |

4)

Aruanne (1) mittemetalsete vooderdiste füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste kohta — peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsed ja teabe.

| 5) | Aruanne (1) komposiidi analüüsi kohta — peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsed ja teabe. |
| --- | --- |

5)

Aruanne (1) komposiidi analüüsi kohta — peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsed ja teabe.

| 6) | Aruanne hüdrauliliste katsete, korraliste survetsüklikatsete ja katkemiskatsete kohta — peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsed ja teabe. |
| --- | --- |

6)

Aruanne hüdrauliliste katsete, korraliste survetsüklikatsete ja katkemiskatsete kohta — peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsed ja teabe.

Image

---

(1)  Aruandevormid 2–6 peab koostama tootja ja asjaomastes vormides tuleb balloonid ja nõuded täielikult identifitseerida. Igale aruandele peab alla kirjutama pädev asutus ja tootja.

Liide E

PINGETSÜKLI ASÜMMEETRIATEGURITE KINDLAKSTEGEMINE TENSOANDURITEGA

1.   Surve ja pinge suhted kiududes on alati elastsed, seega on surve ja pingesuhted võrdsed.

2.   Kasutada tuleb kõrge venivusega tensoandureid.

3.   Tensoandurid tuleb asetada kiudude suunas, millele need paigaldatakse (st kui balloonist väljaspool on rõngasmähis, tuleb andurid paigaldada rõnga suunas).

4.   Meetod 1 (kasutatakse balloonide puhul, millel ei ole kasutatud kõrge pingega mähkimist)

| a) | Enne automaatset pingestamist, kinnitage tensoandurid ja kalibreerige; |
| --- | --- |

a)

Enne automaatset pingestamist, kinnitage tensoandurid ja kalibreerige;

| b) | Mõõtke pingeid automaatse pingestamise ajal ning nullrõhu juures pärast automaatset pingestamist, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu läbimist; |
| --- | --- |

b)

Mõõtke pingeid automaatse pingestamise ajal ning nullrõhu juures pärast automaatset pingestamist, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu läbimist;

| c) | Kontrollige, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega. |
| --- | --- |

c)

Kontrollige, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega.

5.   Meetod 2 (kasutatakse kõigi balloonide puhul)

| a) | Nullrõhul pärast mähkimist ja automaatset pingestamist kinnitage tensoandurid ja kalibreerige; |
| --- | --- |

a)

Nullrõhul pärast mähkimist ja automaatset pingestamist kinnitage tensoandurid ja kalibreerige;

| b) | Mõõtke pinged nullrõhu, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu juures; |
| --- | --- |

b)

Mõõtke pinged nullrõhu, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu juures;

| c) | Pärast pingemõõtmisi töörõhul ja lõhkemisrõhul ning tensoandurite seiramist lõigake nullrõhul balloonikere niimoodi lahti, et tensoandureid sisaldav osa on umbes viis tolli pikk. Eemaldage vooderdis ilma komposiiti kahjustamata. Mõõtke pinged pärast vooderdise eemaldamist. |
| --- | --- |

c)

Pärast pingemõõtmisi töörõhul ja lõhkemisrõhul ning tensoandurite seiramist lõigake nullrõhul balloonikere niimoodi lahti, et tensoandureid sisaldav osa on umbes viis tolli pikk. Eemaldage vooderdis ilma komposiiti kahjustamata. Mõõtke pinged pärast vooderdise eemaldamist.

| d) | Kohandage nullrõhul, töörõhul ja minimaalsel lõhkemisrõhul saadud pingenäidud nullrõhul vooderdisega ja ilma vooderdiseta mõõdetud pingega. |
| --- | --- |

d)

Kohandage nullrõhul, töörõhul ja minimaalsel lõhkemisrõhul saadud pingenäidud nullrõhul vooderdisega ja ilma vooderdiseta mõõdetud pingega.

| e) | Kontrollige, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega. |
| --- | --- |

e)

Kontrollige, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega.

Liide F

PURUNEMISSITKUSE MÕÕTMISE MEETODID

F.1.   Väsimustundlike kohtade kindlakstegemine

Väsimuspragude koht ja suund balloonidel tuleb iga balloonitüübi puhul kindlaks teha disainilahenduse kvalifikatsioonikatsetega nõutava sobiva pingeanalüüsiga või täielike väsimuskatsetega valmis balloonidel. Lõplike elementide pingeanalüüsil tehakse väsimustundlik koht kindlaks suurima tõmbesurve kontsentratsiooni asukoha ja suuna järgi ballooni seinal või vooderdisel töörõhu juures.

F.2.   Lekib-enne-kui-puruneb

F.2.1.   Kriitiline insenerihinnang

Seda analüüsi võib teha, tõestamaks, et kui defekt balloonil või vooderdisel kasvab seina läbivaks praoks, siis balloon lekib. Lekib-enne-kui-puruneb-hindamine tuleb teha ballooni külgseinal. Kui väsimustundlik koht on mujal kui külgseinal, tuleb see hindamine teha ka selles kohas, kasutades BS PD6493 standardis kirjeldatud II tasandi lähenemist. Hindamine peab hõlmama järgmiseid etappe:

| a) | Mõõta kolme kavandikinnituskatsetel tsüklikatsed läbinud ballooni (vastavalt liite A punktidele A.13 ja A.14) tekkinud seina läbiva prao (tavaliselt on see elliptiline) maksimumpikkus (s.o suurtelg). Kasutage uuritava kolme ballooni pikimat prao pikkust. Modelleerige poolelliptiline seina läbiv pragu, mille suurtelg on mõõdetud pikimast suurteljest kaks korda pikem ja väiketelg 0,9 korda seinapaksus. Poolelliptilised praod tuleb modelleerida liite F punktis F.1 nimetatud kohtades. Prao suund peab olema selline, et suurim tõmbesurve seda kasvataks; |
| --- | --- |

a)

Mõõta kolme kavandikinnituskatsetel tsüklikatsed läbinud ballooni (vastavalt liite A punktidele A.13 ja A.14) tekkinud seina läbiva prao (tavaliselt on see elliptiline) maksimumpikkus (s.o suurtelg). Kasutage uuritava kolme ballooni pikimat prao pikkust. Modelleerige poolelliptiline seina läbiv pragu, mille suurtelg on mõõdetud pikimast suurteljest kaks korda pikem ja väiketelg 0,9 korda seinapaksus. Poolelliptilised praod tuleb modelleerida liite F punktis F.1 nimetatud kohtades. Prao suund peab olema selline, et suurim tõmbesurve seda kasvataks;

| b) | Hindamiseks kasutada lisa 3 punktis 6.6 kirjeldatud pingeanalüüsil rõhu 26 MPa juures saadud pingetasemeid seinas või vooderdises. Välja tuleb arvutada sobivad pragu suurendavad jõud, kasutades BS PD6493 standardi punkti 9,2 või 9.3; |
| --- | --- |

b)

Hindamiseks kasutada lisa 3 punktis 6.6 kirjeldatud pingeanalüüsil rõhu 26 MPa juures saadud pingetasemeid seinas või vooderdises. Välja tuleb arvutada sobivad pragu suurendavad jõud, kasutades BS PD6493 standardi punkti 9,2 või 9.3;

| c) | Valmis ballooni või vooderdise purunemissitkus, mis on määratud alumiiniumi jaoks toatemperatuuril ja terase jaoks temperatuuril –40 °C, tuleb kindlaks määrata kasutades standardiseeritud katsemetoodikat (ISO/DIS 12 737 või ASTM 813–89 või BS 7448) vastavalt BS PD6493 standardi punktile 8,4 või 8.5; |
| --- | --- |

c)

Valmis ballooni või vooderdise purunemissitkus, mis on määratud alumiiniumi jaoks toatemperatuuril ja terase jaoks temperatuuril –40 °C, tuleb kindlaks määrata kasutades standardiseeritud katsemetoodikat (ISO/DIS 12 737 või ASTM 813–89 või BS 7448) vastavalt BS PD6493 standardi punktile 8,4 või 8.5;

| d) | Elastsuse kadumise piir arvutatakse vastavalt BS PD6493 standardi punktile 9,4; |
| --- | --- |

d)

Elastsuse kadumise piir arvutatakse vastavalt BS PD6493 standardi punktile 9,4;

| e) | Modelleeritud pragu peab olema BS PD6493–91 standardi punkti 11,2 nõuete järgi vastuvõetav. |
| --- | --- |

e)

Modelleeritud pragu peab olema BS PD6493–91 standardi punkti 11,2 nõuete järgi vastuvõetav.

F.2.2.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse defektse ballooni survestamise teel

Purunemiskatse tehakse ballooni külgseinal. Kui punktis F.1 osutatud väsimustundlikud kohad on väljaspool seina, tuleb purunemiskatse teha ka selles kohas. Katsemenetlus on järgmine:

| a) | Lekib-enne-kui-puruneb-defekti pikkuse määramine
  Prao pikkusena väsimustundlikus kohas tuleb kasutada kavandikinnituskatsetel katkemiseni survestatud kolme ballooni pikima seina läbiva prao kahekordset pikkust; |
| --- | --- |

a)

Lekib-enne-kui-puruneb-defekti pikkuse määramine

Prao pikkusena väsimustundlikus kohas tuleb kasutada kavandikinnituskatsetel katkemiseni survestatud kolme ballooni pikima seina läbiva prao kahekordset pikkust;

| b) | Ballooni defektid
  Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on silindrikujulises osas teljesuunas, töödeldakse väliseid defekte pikisuunas umbes ballooni silindrikujulise osa pikkuse keskkohas. Praod peavad asuma keskosa minimaalse seinapaksuse kohal, mis põhineb paksuse mõõtmisel ballooni neljas punktis. Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on väljaspool silindrikujulist osa, tuleb defekt lõigata väsimustundlikus suunas ballooni sisepinnale. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 puhul lõigatakse pragu metallvooderdisse;
  Ühtlase survega katsetatavate pragude lõikamiseks peavad lõiketangid olema umbes 12,5 mm paksud, 45° nurga all ja maksimaalse tipuraadiusega 0,25 mm. Tangide diameeter peab vähem kui 140 mm välise diameetriga balloonide puhul olema 50 mm ja 140 mm-st suurema välise diameetriga balloonide puhul 65–80 mm (soovitatav on kasutada standardseid CVN lõiketange).

  Märkus: selleks, et tipuraadius nõuetele vastaks, tuleb lõikeseadet regulaarselt teritada. Prao sügavust võib muuta, et saavutada ühtlase hüdraulilise survega leke. Pragu ei tohi levida üle 10 % väljapoole tekitatud defektist, mõõdetuna välispinnal. |
| --- | --- |

b)

Ballooni defektid

Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on silindrikujulises osas teljesuunas, töödeldakse väliseid defekte pikisuunas umbes ballooni silindrikujulise osa pikkuse keskkohas. Praod peavad asuma keskosa minimaalse seinapaksuse kohal, mis põhineb paksuse mõõtmisel ballooni neljas punktis. Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on väljaspool silindrikujulist osa, tuleb defekt lõigata väsimustundlikus suunas ballooni sisepinnale. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 puhul lõigatakse pragu metallvooderdisse;

Ühtlase survega katsetatavate pragude lõikamiseks peavad lõiketangid olema umbes 12,5 mm paksud, 45° nurga all ja maksimaalse tipuraadiusega 0,25 mm. Tangide diameeter peab vähem kui 140 mm välise diameetriga balloonide puhul olema 50 mm ja 140 mm-st suurema välise diameetriga balloonide puhul 65–80 mm (soovitatav on kasutada standardseid CVN lõiketange).

Märkus: selleks, et tipuraadius nõuetele vastaks, tuleb lõikeseadet regulaarselt teritada. Prao sügavust võib muuta, et saavutada ühtlase hüdraulilise survega leke. Pragu ei tohi levida üle 10 % väljapoole tekitatud defektist, mõõdetuna välispinnal.

| c) | Katsemenetlus
  Katse teostatakse ühtlast või tsüklilist survestamist kasutades järgmiselt:






  i) | Ühtlane surve katkemiseni
  Ballooni survestatakse hüdrauliliselt, kuni defekti kohas vabaneb rõhk balloonist. Survestamine tuleb teostada vastavalt punktile A.12 (liide A); |
| --- | --- | --- |

c)

Katsemenetlus

Katse teostatakse ühtlast või tsüklilist survestamist kasutades järgmiselt:

i)

Ühtlane surve katkemiseni

Ballooni survestatakse hüdrauliliselt, kuni defekti kohas vabaneb rõhk balloonist. Survestamine tuleb teostada vastavalt punktile A.12 (liide A);

| ii) | Tsükliline surve
  Katsemenetlus peab vastama liite A punkti A.13 nõuetele. |
| --- | --- |

ii)

Tsükliline surve

Katsemenetlus peab vastama liite A punkti A.13 nõuetele.

| d) | Defektse ballooni katse vastuvõetavuskriteeriumid
  Balloon on katse edukalt läbinud, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni peab katkemissurve olema vähemalt 26 MPa;
  Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni on maksimaalne lubatud välispinnal mõõdetud prao pikkus 1,1 korda algse tekitatud prao pikkusest. |
| --- | --- | --- |

d)

Defektse ballooni katse vastuvõetavuskriteeriumid

Balloon on katse edukalt läbinud, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni peab katkemissurve olema vähemalt 26 MPa;

Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni on maksimaalne lubatud välispinnal mõõdetud prao pikkus 1,1 korda algse tekitatud prao pikkusest.

| ii) | Tsüklikatse puhul on lubatud algsest praost pikem väsimuspragu. Vea tekkimine peab aga toimuma lekke läbi. Väsimusest tingitud defekti levimine peaks ilmnema vähemalt 90 % algse tekitatud defekti pikkuse ulatuses;

  Märkus: kui need tingimused ei ole täidetud (viga tekib varem kui 36 MPa juures isegi kui veaks on leke), võib teha uue katse vähem sügava defektiga. Ka juhul, kui rõhul üle 26 MPa tekib rebenemine, võib teha uue katse sügavama defektiga. |
| --- | --- |

ii)

Tsüklikatse puhul on lubatud algsest praost pikem väsimuspragu. Vea tekkimine peab aga toimuma lekke läbi. Väsimusest tingitud defekti levimine peaks ilmnema vähemalt 90 % algse tekitatud defekti pikkuse ulatuses;

Märkus: kui need tingimused ei ole täidetud (viga tekib varem kui 36 MPa juures isegi kui veaks on leke), võib teha uue katse vähem sügava defektiga. Ka juhul, kui rõhul üle 26 MPa tekib rebenemine, võib teha uue katse sügavama defektiga.

F.3.   Purunevuse katsete defekti suurus

F.3.1.   Purunevuse katsete defekti suurus kriitilise insenerihinnangu abil määratuna

Arvutused tuleb teha kooskõlas PD 6493 Briti standardi (BS) punktiga 3, kasutades järgmiseid etappe:

| a) | Suure pinge kohas seinal või vooderdisel modelleeritakse tasapinnaliste defektidena väsimuspraod; |
| --- | --- |

a)

Suure pinge kohas seinal või vooderdisel modelleeritakse tasapinnaliste defektidena väsimuspraod;

| b) | Liite F punktis F.1 kirjeldatud viisil leitakse pingeanalüüsist kasutatav väsimustundlikus kohas rõhust vahemikus 2 MPa kuni 20 MPa tulenev surve; |
| --- | --- |

b)

Liite F punktis F.1 kirjeldatud viisil leitakse pingeanalüüsist kasutatav väsimustundlikus kohas rõhust vahemikus 2 MPa kuni 20 MPa tulenev surve;

| c) | Eraldi võib kasutada paindesurve ja membraanisurve komponente; |
| --- | --- |

c)

Eraldi võib kasutada paindesurve ja membraanisurve komponente;

| d) | Minimaalne survetsüklite arv on 15 000; |
| --- | --- |

d)

Minimaalne survetsüklite arv on 15 000;

| e) | Väsimusprao levimise andmed tehakse kindlaks õhukeskkonnas vastavalt ASTM E647 standardile. Prao tasandi asend peab olema suunas C–L (st praotasand, mis on risti ballooni ümbermõõduga ja ballooni teljega samas suunas), nagu ASTM E399 standardis illustreeritud. Levikumäär tehakse kindlaks kolme näidise katse keskmise tulemusena. Kui materjali ja kasutustingimuse kohta on olemas konkreetsed väsimusprao levimise andmed, võib hindamisel kasutada neid. |
| --- | --- |

e)

Väsimusprao levimise andmed tehakse kindlaks õhukeskkonnas vastavalt ASTM E647 standardile. Prao tasandi asend peab olema suunas C–L (st praotasand, mis on risti ballooni ümbermõõduga ja ballooni teljega samas suunas), nagu ASTM E399 standardis illustreeritud. Levikumäär tehakse kindlaks kolme näidise katse keskmise tulemusena. Kui materjali ja kasutustingimuse kohta on olemas konkreetsed väsimusprao levimise andmed, võib hindamisel kasutada neid.

| f) | Prao kasv survetsüklite kohta paksuse ja pikkuse suunas tehakse kindlaks vastavalt BS PD 6493–91 standardi punktis 14.2 nimetatud menetlusele, tuletades seose punkti e järgi kindlakstehtud väsimusprao levimise määra ja kasutatud survetsüklile vastava pragu kasvatava jõu vahel; |
| --- | --- |

f)

Prao kasv survetsüklite kohta paksuse ja pikkuse suunas tehakse kindlaks vastavalt BS PD 6493–91 standardi punktis 14.2 nimetatud menetlusele, tuletades seose punkti e järgi kindlakstehtud väsimusprao levimise määra ja kasutatud survetsüklile vastava pragu kasvatava jõu vahel;

| g) | Eespool nimetatud etappe kasutades arvutatakse maksimaalne lubatud defekti sügavus ja pikkus, mis ei põhjusta ballooni riket ettenähtud kasutusea jooksul väsimuse või rebenemise tõttu. Purunevuse katsete defekti suurus peab olema disainilahenduse jaoks välja arvutatud maksimaalse lubatud defekti suurusega võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

g)

Eespool nimetatud etappe kasutades arvutatakse maksimaalne lubatud defekti sügavus ja pikkus, mis ei põhjusta ballooni riket ettenähtud kasutusea jooksul väsimuse või rebenemise tõttu. Purunevuse katsete defekti suurus peab olema disainilahenduse jaoks välja arvutatud maksimaalse lubatud defekti suurusega võrdne või sellest väiksem.

F.3.2.   Purunevuse katsete defekti suurus defektse ballooni abil määratuna

Tüüpidega CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 tuleb sooritada punkti A.13 (liide A) kohased survetsüklid kolme ballooniga, millel on lisa 3 punkti 6,15 järgi nõutava purunevuse meetodi pikkuse ja sügavuse tuvastamise suutlikkusest suuremad kunstlikud defektid. Tüübi CNG-1 balloonidele, millel on väsimustundlik koht väljaspool ballooni külgseina, ning tüüpide CNG-2 ja CNG-3 puhul tuleb lõigata sisemised defektid. Sisemisi pragusid võib töödelda enne kuumtöötlemist ja ballooni otsa sulgemist.

Balloonid ei tohi lekkida ega rebeneda vähem kui 15 000 tsükli järel; purunevuse katsete lubatud defekti suurus peab olema selle koha kunstliku defektiga võrdne või sellest väiksem.

Liide G

MAHUTITOOTJA JUHISED BALLOONIDE KÄITAMISE, KASUTAMISE JA KONTROLLIMISE KOHTA

G.1.   Üldnõuded

Käesoleva liite peaeesmärk on anda balloonide ostjatele, turustajatele ja paigaldajatele juhiseid balloonide ohutu kasutamise kohta nende kasutusea jooksul.

G.2.   Turustamine

Tootja soovitab ostjale, et juhendid antaks kõigile turustamises, käitamises, paigaldamises ja kasutamises osalevatele pooltele; seda dokumenti võib piisava arvu eksemplaride saamiseks kopeerida, aga sellel peab olema märge, mis viitab tarnitavatele balloonidele.

G.3.   Viited olemasolevatele normistikele, standarditele ja eeskirjadele

Konkreetseid juhiseid võib anda viidates riiklikele või tunnustatud normistikele, standarditele ja määrustele.

G.4.   Ballooni käitamine

Tagamaks, et balloonid ei saa käitamisel lubamatut kahju ning neid ei rikuta, lisatakse käitamisjuhised.

G.5.   Paigaldamine

Paigaldusjuhend antakse selleks, et balloonid ei saaks paigaldamisel ega ettenähtud kasutusea jooksul tavapärasel kasutamisel lubamatut kahju.

Kui paigalduse määrab kindlaks tootja, peab juhend vastavalt vajadusele sisaldama selliseid üksikasju nagu paigalduse kavand, hüdrotihendplasti kasutamine, sulgemise õiged jõumomendid ja ballooni kokkupuute vältimine keemiliste ja mehaaniliste kontaktidega.

Kui tootja ei täpsusta paigaldusviisi, peab ta juhtima ostja tähelepanu sõidukile paigaldamise süsteemi võimalikele mõjudele pikas perspektiivis, näiteks: sõidukikere liikumised ja ballooni laienemine või kokkutõmbumine kasutuse rõhu- ja temperatuuritingimustes.

Olenevalt olukorrast tuleb juhtida ostja tähelepanu selliste paigalduste kasutamise vajadusele, mis hoiaks ära balloonimaterjali kahjustada võivate vedelike või tahkete kehade kogunemise.

Tuleb täpsustada, milline on paigaldamiseks õige rõhuvabastusseade.

G.6.   Balloonide kasutamine

Tootja peab juhtima ostja tähelepanu käesolevas eeskirjas kirjeldatud kohustuslikele kasutustingimustele, eriti ballooni lubatud rõhutsüklite arvule, selle kasutuseale aastates, gaasi kvaliteedipiirangutele ja lubatud maksimaalsetele rõhkudele.

G.7.   Kontroll kasutamise jooksul

Tootja peab selgelt ära märkima kasutaja kohustuse järgida ettenähtud ballooni kontrollimise nõudeid (nagu näiteks pädeva asutuse poolt uuesti kontrollimise intervall). Antav teave peab vastama disainilahendusele antud tüübikinnituse tingimustele.

Liide H

KESKKONNAKATSE

H.1.   Reguleerimisala

Keskkonnakatse eesmärk on tõendada, et sõidukite surumaagaasi balloonid suudavad taluda autokere all oleva keskkonna mõjutusi ja kohatist kokkupuudet muude vedelikega. Selle katse töötasid välja USA autotootjad komposiitmähise pingekorrosioonimõradest alguse saanud balloonirikete vastu võitlemiseks.

H.2.   Katsemeetodi kokkuvõte

Kõigepealt eeltöödeldakse ballooni pendli- ja kruusalöökide kombinatsiooniga, et simuleerida potentsiaalseid kerealuseid tingimusi. Seejärel kastetakse ballooni happelise vihmavee ja teesoola segusse, mõjutatakse teiste vedelike, survetsüklite ning kõrge ja madala temperatuuriga. Eespool nimetatud menetluse lõpus survestatakse ballooni hüdrauliliselt kuni hävimiseni. Jääklõhkemisrõhk peab moodustama vähemalt 85 % disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust.

H.3.   Ballooni paigutus ja ettevalmistamine

Ballooni katsetatakse tingimustes, mis imiteerivad ballooni asetust sõidukis, st paigaldust koos katte (vajadusel), haakide ja tihenditega ning sama sulgemiskonfiguratsiooni (O-ringid) kasutavate rõhuliitmikega kui tegelikus kasutuses. Kui klambreid värvitakse või kaetakse enne sõidukile paigaldust, võib need enne sissekastmiskatset värvida või katta.

Balloone katsetatakse horisontaalasendis ja keskjoonega „ülemiseks” ja „alumiseks” osaks jaotatuna. Alumine osa viiakse kas teesoola või happevihma keskkonda ja kas kuumutatud või jahutatud õhu keskkonda.

Ülemine osa jagatakse eeltöötlemiseks ja vedelikega kokkupuuteks viieks kindlaks piirkonnaks. Alad peavad olema nominaaldiameetriga 100 mm. Alad ei tohi balloonipinnal kattuda. Alad ei pea olema asetatud ühe joone ümber, aga need ei tohi kattuda ballooni sissekastetava osaga.

Kuigi eeltöötlemine ja vedelikega kokkupuutumine tehakse ballooni silindrikujulisel osal, peab kogu balloon, sh kuplikujulised osad, olema keskkondadega kokkupuutele sama vastupidav kui vabad pinnad.

Joonis H.1

Ballooni asend ja kokkupuutuvate alade paigutus

Image

H.4.   Eeltöötlemisseadmed

Katseballooni eeltöötlemiseks pendli- ja kruusalöökidega on vaja järgmist aparatuuri.

| a) | Pendlilöök
  Löögikeha peab olema terasest ning võrdkülgsetest kolmnurkadest külgede ja ruudukujulise põhjaga püramiidi kujuline, mille tipp ja servad asuvad 3 mm raadiuse ümber. Pendli löögikese peab kattuma püramiidi raskuskeskmega; selle kaugus pendli pöörlemisteljest peab olema 1 m. Pendli kogumass löögikeskmes peab olema 15 kg. Pendli energia löögihetkel peab olema mitte vähem kui 30 Nm ja võimalikult selle väärtuse lähedal.
  Pendlikatse ajal hoitakse ballooni paigal otsapöördkangidest või ettenähtud paigaldushaakidest. |
| --- | --- |

a)

Pendlilöök

Löögikeha peab olema terasest ning võrdkülgsetest kolmnurkadest külgede ja ruudukujulise põhjaga püramiidi kujuline, mille tipp ja servad asuvad 3 mm raadiuse ümber. Pendli löögikese peab kattuma püramiidi raskuskeskmega; selle kaugus pendli pöörlemisteljest peab olema 1 m. Pendli kogumass löögikeskmes peab olema 15 kg. Pendli energia löögihetkel peab olema mitte vähem kui 30 Nm ja võimalikult selle väärtuse lähedal.

Pendlikatse ajal hoitakse ballooni paigal otsapöördkangidest või ettenähtud paigaldushaakidest.

| b) | Kruusalöök
  Joonisel H.2 näidatud kavandi järgi konstrueeritud masin. Seadme kasutamise menetlus peab järgima meetodit, mida on kirjeldatud ASTM D3170 standardis: standardne katsemeetod katete täketele vastupidavuse katsetamiseks, selle erinevusega, et balloon võib löögi ajal olla ümbritseva õhu temperatuuril; |
| --- | --- |

b)

Kruusalöök

Joonisel H.2 näidatud kavandi järgi konstrueeritud masin. Seadme kasutamise menetlus peab järgima meetodit, mida on kirjeldatud ASTM D3170 standardis: standardne katsemeetod katete täketele vastupidavuse katsetamiseks, selle erinevusega, et balloon võib löögi ajal olla ümbritseva õhu temperatuuril;

| c) | Kruus
  Tee settekruus, mis mahub läbi 16 mm avadega sõelast, kuid ei mahu läbi 9,5 mm avadega sõelast. Igal katsel tuleb kasutada 550 ml nõuetekohase suurusega kruusa (umbes 250–300 kivi). |
| --- | --- |

c)

Kruus

Tee settekruus, mis mahub läbi 16 mm avadega sõelast, kuid ei mahu läbi 9,5 mm avadega sõelast. Igal katsel tuleb kasutada 550 ml nõuetekohase suurusega kruusa (umbes 250–300 kivi).

Joonis H.2

Kruusalöögikatse

Image

H.5.   Keskkonnad

| a) | Sissekastmiskeskkond
  Katsete järjekorra kohaselt (tabel 1) ettenähtud etapis kastetakse horisontaalasendis ballooni madalam kolmandik kunstlikusse happelise vihma või teesoola lahusesse. Lahus peab koosnema järgmistest osadest:






  deioniseeritud vesi; |
| --- | --- |
| naatriumkloriid: | 2,5 ±0,1 massiprotsenti; |
| kaltsiumkloriid: | 2,5 ±0,1 massiprotsenti; |
| väävelhape: | piisavas koguses, et saavutada lahust pH-tasemega 4,0 ± 0,2; |

a)

Sissekastmiskeskkond

Katsete järjekorra kohaselt (tabel 1) ettenähtud etapis kastetakse horisontaalasendis ballooni madalam kolmandik kunstlikusse happelise vihma või teesoola lahusesse. Lahus peab koosnema järgmistest osadest:

deioniseeritud vesi;

naatriumkloriid:

2,5 ±0,1 massiprotsenti;

kaltsiumkloriid:

2,5 ±0,1 massiprotsenti;

väävelhape:

piisavas koguses, et saavutada lahust pH-tasemega 4,0 ± 0,2;

Lahuse koostist ja pH-taset tuleb enne iga katseetappi, milles seda vedelikku kasutatakse, reguleerida.

Vanni temperatuur peab olema 21 ± 5 °C. Sissekastmise ajal peab ballooni vedelikust välja jääv osa olema ümbritseva õhu temperatuuril.

| b) | Kokkupuude teiste vedelikega
  Katsete järjekorrale (tabel 1) vastavas etapis tuleb iga märgistatud ala viia 30 minutiks kokkupuutesse ühega viiest lahusest. Iga ala suhtes kasutatakse kogu katse vältel sama keskkonda. Need lahused on:






  Väävelhape: | 19 %-line (mahu järgi) vesilahus; |
| --- | --- | --- |
| Naatriumhüdroksiid: | 25 %-line (massi järgi) vesilahus; |
| Metanool/bensiin: | kontsentratsioonid 30 % ja 70 %; |
| Ammooniumnitraat: | 28 %-line (massi järgi) vesilahus; |
| Esiklaasi puhastusvedelik. | |

b)

Kokkupuude teiste vedelikega

Katsete järjekorrale (tabel 1) vastavas etapis tuleb iga märgistatud ala viia 30 minutiks kokkupuutesse ühega viiest lahusest. Iga ala suhtes kasutatakse kogu katse vältel sama keskkonda. Need lahused on:

Väävelhape:

19 %-line (mahu järgi) vesilahus;

Naatriumhüdroksiid:

25 %-line (massi järgi) vesilahus;

Metanool/bensiin:

kontsentratsioonid 30 % ja 70 %;

Ammooniumnitraat:

28 %-line (massi järgi) vesilahus;

Esiklaasi puhastusvedelik.

Katsenäidis asetatakse nii, et vedelikuga puutub kokku ülemine ala. Kokkupuutealale asetatakse ühe kihi (umbes 0,5 mm) paksune ja sobivakujuliseks lõigatud klaasvillatükk. Kokkupuutealale kantakse pipetiga 5 ml katsevedelikku. Eemaldage klaasvillatükk pärast ballooni survestamist 30 minuti vältel.

H.6.   Katsetingimused

| a) | Survetsükkel
  Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb ballooni hüdrauliliselt survestada maksimaalselt 2 MPa ja minimaalselt 26 MPa vahel. Kogu tsükkel peab kestma vähemalt 66 sekundit ja hõlmama 60-sekundilist hoidmist rõhul 26 MPa. Minimaalne kogutsükkel on järgmine:
  Survestage rõhult ≤ 2 MPa rõhuni ≥ 26 MPa;
  Hoidke rõhul ≥ 26 MPa vähemalt 60 sekundit;
  Viige rõhk tasemelt ≥ 26 MPa tasemele ≤ 2 MPa;
  Tsükli minimaalne kogukestus on 66 sekundit. |
| --- | --- |

a)

Survetsükkel

Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb ballooni hüdrauliliselt survestada maksimaalselt 2 MPa ja minimaalselt 26 MPa vahel. Kogu tsükkel peab kestma vähemalt 66 sekundit ja hõlmama 60-sekundilist hoidmist rõhul 26 MPa. Minimaalne kogutsükkel on järgmine:

Survestage rõhult ≤ 2 MPa rõhuni ≥ 26 MPa;

Hoidke rõhul ≥ 26 MPa vähemalt 60 sekundit;

Viige rõhk tasemelt ≥ 26 MPa tasemele ≤ 2 MPa;

Tsükli minimaalne kogukestus on 66 sekundit.

| b) | Rõhk teiste vedelikega kokkupuute katse ajal
  Vedelike pealekandmise järel tuleb survestada ballooni vähemalt 30 minutiks vähemalt 26 MPa rõhuni; |
| --- | --- |

b)

Rõhk teiste vedelikega kokkupuute katse ajal

Vedelike pealekandmise järel tuleb survestada ballooni vähemalt 30 minutiks vähemalt 26 MPa rõhuni;

| c) | Kokkupuude kõrge ja madala temperatuuriga
  Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb kogu ballooni katsetada välispinna kokkupuutes kõrgel või madalal temperatuuril õhuga. Madalal temperatuuril õhu temperatuur peab olema –40 °C või madalam ning kõrgel temperatuuril õhu temperatuur 82 °C ± 5 °C. Külma õhuga kokkupuutel seiratakse tüübi CNG-1 balloonide vedelikutemperatuuri ballooni sisse paigaldatud termoelemendiga, tagamaks, et see jääb –40 °C juurde või madalamale tasemele. |
| --- | --- |

c)

Kokkupuude kõrge ja madala temperatuuriga

Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb kogu ballooni katsetada välispinna kokkupuutes kõrgel või madalal temperatuuril õhuga. Madalal temperatuuril õhu temperatuur peab olema –40 °C või madalam ning kõrgel temperatuuril õhu temperatuur 82 °C ± 5 °C. Külma õhuga kokkupuutel seiratakse tüübi CNG-1 balloonide vedelikutemperatuuri ballooni sisse paigaldatud termoelemendiga, tagamaks, et see jääb –40 °C juurde või madalamale tasemele.

H.7.   Katsemenetlus

| a) | Ballooni eeltöötlemine
  Kõiki viit ala, millel katsetatakse teiste vedelikega kokkupuudet, eeltöödeldakse pendlikeha tipu ühe löögiga ala geomeetrilisse keskpunkti. Löögi järel töödeldakse alasid edasi kruusalöökidega.
  Ballooni alumise osa keskmist lõiku, mis viiakse vedelikku sisse, eeltöödeldakse pendlikeha tipu löögiga kolme üksteisest umbes 150 mm kaugusel asuvasse punkti.
  Löögi järel eeltöödeldakse sama keskmist lõiku kruusalöökidega.
  Eeltöötlemise ajal peab balloon olema survestamata. |
| --- | --- |

a)

Ballooni eeltöötlemine

Kõiki viit ala, millel katsetatakse teiste vedelikega kokkupuudet, eeltöödeldakse pendlikeha tipu ühe löögiga ala geomeetrilisse keskpunkti. Löögi järel töödeldakse alasid edasi kruusalöökidega.

Ballooni alumise osa keskmist lõiku, mis viiakse vedelikku sisse, eeltöödeldakse pendlikeha tipu löögiga kolme üksteisest umbes 150 mm kaugusel asuvasse punkti.

Löögi järel eeltöödeldakse sama keskmist lõiku kruusalöökidega.

Eeltöötlemise ajal peab balloon olema survestamata.

| b) | Katsejärgnevus ja tsüklid
  Keskkonnaga kokkupuute, survetsüklite ja temperatuuride järjekord on esitatud tabelis 1.
  Balloonipinda ei tohi nende etappide vahel pesta ega pühkida. |
| --- | --- |

b)

Katsejärgnevus ja tsüklid

Keskkonnaga kokkupuute, survetsüklite ja temperatuuride järjekord on esitatud tabelis 1.

Balloonipinda ei tohi nende etappide vahel pesta ega pühkida.

H.8.   Nõuetele vastavad tulemused

Eespool nimetatud katsete läbimise järel tuleb ballooni vastavalt punkti A.12 menetlusele kuni hävitamiseni hüdrauliliselt mõjutada. Ballooni lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 85 % disainilahenduse jaoks ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust

Tabel H.1

Katsetingimused ja katsete järjekord

| Katseetapp | Keskkond | Survetsüklite arv | Temperatuur |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Teised vedelikud | — | Ümbritsev õhk |
| 2 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritsev õhk |
| 3 | Õhk | 1 875 | Kõrge |
| 4 | Teised vedelikud | — | Ümbritsev õhk |
| 5 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritsev õhk |
| 6 | Õhk | 3 750 | Madal |
| 7 | Teised vedelikud | — | Ümbritsev õhk |
| 8 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritsev õhk |
| 9 | Õhk | 1 875 | Kõrge |
| 10 | Teised vedelikud | — | Ümbritsev õhk |
| 11 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritsev õhk |

Katseetapp

Keskkond

Survetsüklite arv

Temperatuur

1

Teised vedelikud

—

Ümbritsev õhk

2

Sissekastmine

1 875

Ümbritsev õhk

3

Õhk

1 875

Kõrge

4

Teised vedelikud

—

Ümbritsev õhk

5

Sissekastmine

1 875

Ümbritsev õhk

6

Õhk

3 750

Madal

7

Teised vedelikud

—

Ümbritsev õhk

8

Sissekastmine

1 875

Ümbritsev õhk

9

Õhk

1 875

Kõrge

10

Teised vedelikud

—

Ümbritsev õhk

11

Sissekastmine

1 875

Ümbritsev õhk

---

LISA 4A

AUTOMAATVENTIILI, TAGASILÖÖGIKLAPI, KAITSEKLAPI, RÕHUVABASTUSSEADME JA ÜLEVOOLUKLAPI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada automaatventiili, tagasilöögiklapi, kaitseklapi, rõhuvabastusseadme ja ülevooluklappide tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   AUTOMAATVENTIIL

2.1.   Automaatventiili materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

2.2.   Käitamistingimused

2.2.1.   Automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see peaks ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

2.2.2.   Automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindel (vaata lisa 5B).

2.2.3.   Automaatventiilile on tootja ettenähtud normaalses kasutusasendis lubatud 20 000 käitamist, seejärel see deaktiveeritakse. Automaatventiil peab jääma töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindlaks (vaata lisa 5B).

2.2.4.   Automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.3.   Kui on olemas elektrisüsteem, peab see olema automaatventiilist isoleeritud. Isolatsioonitakistus peab olema > 10 MΩ..

2.4.   Elektrivooluga aktiveeritav automaatventiil peab sel ajal, kui vool on välja lülitatud, olema „suletud” asendis.

2.5.   Automaatventiil peab vastama käesoleva eeskirja punkti 2 joonise 1–1 klassifitseerimise järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete nõuetele.

3.   TAGASILÖÖGIKLAPP

3.1.   Tagasilöögiklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

3.2.   Käitamistingimused

3.2.1.   Tagasilöögiklapp peab olema projekteeritud nii, et see peaks ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

3.2.2.   Tagasilöögiklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindel (vaata lisa 5B).

3.2.3.   Tagasilöögiklapile on tootja ettenähtud normaalses kasutusasendis lubatud 20 000 käitamist, seejärel see deaktiveeritakse. Tagasilöögiklapp peab jääma töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindlaks (vaata lisa 5B).

3.2.4.   Tagasilöögiklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.3.   Tagasilöögiklapp peab vastama käesoleva eeskirja punkti 2 joonise 1–1 klassifitseerimise järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete nõuetele.

4.   KAITSEKLAPP JA RÕHUVABASTUSSEADE

4.1.   Kaitseklappide ja rõhuvabastusseadmete materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

4.2.   Käitamistingimused

4.2.1.   Kaitseklapid ja rõhuvabastusseadmed peavad olema projekteeritud nii, et need peaksid ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

4.2.2.   Kaitseklapid ja rõhuvabastusseadmed peavad olema projekteeritud nii, et need oleksid töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul väljalaskeklappide suletud asendis lekkekindlad (vaata lisa 5B).

4.2.3.   Klassi 1 või klassi 2 kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust kaks korda suuremal rõhul väljalaskeklappide suletud asendis lekkekindel.

4.2.4.   Rõhuvabastusseade peab olema projekteeritud selliselt, et kaitse avaneb temperatuuril 110 ± 10 °C.

4.2.5.   Klassi 0 kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks temperatuuridel –40 °C kuni 85 °C.

4.3.   Kaitseklapp ja rõhuvabastusseade peavad vastama käesoleva eeskirja punkti 2 joonise 1–1 klassifitseerimise järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete nõuetele.

5.   ÜLEVOOLUKLAPP

5.1.   Ülevooluklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

5.2.   Käitamistingimused

5.2.1.   Ülevooluklapp peab juhul, kui see ei ole ballooni lahutamatu osa, pidama vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

5.2.2.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindel.

5.2.3.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

5.3.   Ülevooluklapp peab olema paigaldatud mahuti sisse.

5.4.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud möödavooluklapiga, et võimaldada rõhkude võrdsustumist.

5.5.   Ülevooluklapp peab 650 kPA suuruse rõhuerinevuse korral voolu katkestama.

5.6.   Kui ülevooluklapp on suletud asendis, ei tohi klappi läbiv möödavool ületada tavapärast 0,05 kuupmeetrit minutis 10 000 kPa rõhuvahe juures.

5.7.   Seade peab vastama käesoleva eeskirja punkti 2 joonise 1–1 klassifitseerimise järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete, v.a ülerõhu-, välislekke-, kuivale kuumusele vastupidavuse ja osooniga vanandamise katse nõuetele.

6.   MANUAALVENTIIL

6.1.   Klassi 0 manuaalventiil peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule.

6.2.   Klassi 0 manuaalventiil peab olema projekteeritud nii, et see toimiks temperatuuril –40 °C kuni 85 °C.

---

LISA 4B

PAINDUVATE KÜTUSETORUDE JA -VOOLIKUTE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

REGULEERIMISALA

Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada surumaagaasiga juhtivate painduvate kütusetorude ja -voolikute tüübikinnitusega seotud tingimused.

Käesolev lisa hõlmab kolme sorti painduvaid torusid:

| i) | Kõrgrõhuvoolikud (klass 0), |
| --- | --- |

i)

Kõrgrõhuvoolikud (klass 0),

| ii) | Keskmise rõhu voolikud (klass 1), |
| --- | --- |

ii)

Keskmise rõhu voolikud (klass 1),

| iii) | Madalrõhuvoolikud (klass 2) |
| --- | --- |

iii)

Madalrõhuvoolikud (klass 2)

1.   KLASS 0 — KÕRGRÕHUVOOLIKUD

1.1.   Üldnõuded

1.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

1.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu lisas 5O osutatud temperatuuridele.

1.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

1.2.   Vooliku ehitus

1.2.1.   Voolik peab koosnema siledast torust ja sobivast sünteetilisest materjalist kattest, mis on tugevdatud ühe või mitme sisekihiga.

1.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole nimetatud katet vaja.

1.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Sihipäraselt kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

1.2.4.   Mullide tekkimise vältimiseks peab kate olema sihipäraselt perforeeritud.

1.2.5.   Kui kattesse on tehtud torge ja sisekiht ei ole korrosioonikindlast materjalist, peab sisekiht olema korrosiooni vastu kaitstud.

1.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

1.3.1.1.   Tõmbetugevus ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 20 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

1.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 20 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 20 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %

Pärast 48 tundi hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud enam kui 5 %.

1.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C)

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

1.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA. |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA.

| ii) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa. |
| --- | --- |

i)

tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa.

| ii) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

1.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

1.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

1.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

1.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

1.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 30 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 30 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %

1.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

1.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA

| ii) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa. |
| --- | --- |

i)

tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa.

| ii) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

1.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

1.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuse katse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

Osoonikindlus

1.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

1.4.3.2.   Katsetükke, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

1.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

1.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

Gaasikindlus (imbuvus)

1.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga temperatuuril 23° ± 2 °C.

1.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

1.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Vastupidavus madalale temperatuurile

1.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672–1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

| Katsetemperatuur vastavalt: | –40 °C ± 3 °C |
| --- | --- |
| või | –20 °C ± 3 °C. |

Katsetemperatuur vastavalt:

–40 °C ± 3 °C

või

–20 °C ± 3 °C.

1.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

Paindekatse

1.5.3.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik, peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allkirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 1.5.4.2 nimetatud katserõhule. Katse tuleb teha nii uue kui ka vanandatud voolikuga vastavalt standardi ISO 188 nõuetele ja punktis 1.4.2.3 kirjeldatule ning seejärel vastavalt standardi ISO 1817 nõuetele ja punktis 1.4.2.2 kirjeldatule.

Joonis 1

(ainult näiteks)

Image

| Vooliku sisediameeter
  [mm] | Painderaadius
  [mm]
  (joonis 1) | Keskpunktide vaheline kaugus [mm]
  (joonis 1) |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalne
  b | Horisontaalne
  a |
| kuni 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 kuni 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 kuni 20 | 178 | 419 | 178 |

Vooliku sisediameeter

[mm]

Painderaadius

[mm]

(joonis 1)

Keskpunktide vaheline kaugus [mm]

(joonis 1)

Vertikaalne

b

Horisontaalne

a

kuni 13

102

241

102

13 kuni 16

153

356

153

16 kuni 20

178

419

178

1.5.3.3.   Katseseade (joonis 1) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste ümbrus peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud.

Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab vastama punkti 1.5.3.2 nõudele.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal ning rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vastama punkti 1.5.3.2 nõudele.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Jõuseade tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

1.5.3.4.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vaata joonist 1).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et saavutada vooliku täielikku surumist rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud jõuseadme külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

Hüdraulilise katse surve ja minimaalse lõhkemisrõhu nõude täitmine

1.5.4.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

1.5.4.2.   10 minuti vältel avaldatakse töörõhust 1,5 korda suuremat (MPa) katserõhku ning leket ei tohi esineda.

1.5.4.3.   Lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa.

1.6.   Ühendushaagid

1.6.1.   Ühendushaagid peavad olema valmistatud terasest või valgevasest ja nende pind peab olema korrosioonikindel.

Ühendushaagid peavad olema pressühendatavad haagid.

1.6.2.1.   Mutritel peavad olema UNF-keermed.

1.6.2.2.   Mutri sulgemiskoonus peab olema selline, et vertikaalne poolnurk on 45°.

1.6.2.3.   Ühendushaagid võib valmistada kas mutri või kiirühenduse tüüpi.

1.6.2.4.   Kiirühendust peab olema võimatu ilma spetsiaalsete meetmeteta või tööriistadeta lahti ühendada.

1.7.   Toru ja ühenduste koost

1.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui toru tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

Torukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindeteim.

1.7.2.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja rõhuga vähemalt 26 MPa.

1.7.2.2.   Torule tuleb avaldada 150 000 lööki.

1.7.2.3.   Pärast löökpaindeteimi peab toru pidama vastu punktis 1.5.4.2 nimetatud katserõhule.

Gaasikindlus

1.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab 5 minuti vältel ilma lekketa vastu pidama töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) gaasirõhule.

1.8.   Märgistused

Igale torule peab olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

1.8.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

1.8.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

1.8.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

1.8.1.4.   Tähis „Surumaagaasi klass 0”.

1.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

2.   KLASS 1 — KESKMISE RÕHU VOOLIKUD

2.1.   Üldnõuded

2.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 3 MPa.

2.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu lisas 5O osutatud temperatuuridele.

2.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

2.2.   Vooliku ehitus

2.2.1.   Voolik peab koosnema siledast torust ja sobivast sünteetilisest materjalist kattest, mis on tugevdatud ühe või mitme sisekihiga.

2.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

2.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

2.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

2.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

2.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 20 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 20 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %

Pärast 48 tundi hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud enam kui 5 %.

2.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

2.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA. |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA.

| ii) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa. |
| --- | --- |

i)

tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa.

| ii) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

2.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

2.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

2.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

2.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

2.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 30 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 30 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %

2.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C)

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

2.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA. |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA.

| ii) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa. |
| --- | --- |

i)

tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa.

| ii) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

2.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

2.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuse katse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

Osoonikindlus

2.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

2.4.3.2.   Katsetükke, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

2.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

2.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

Gaasikindlus (imbuvus)

2.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga temperatuuril 23° ± 2 °C.

2.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

2.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Vastupidavus madalale temperatuurile

2.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672–1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

| Katsetemperatuur vastavalt: | –40 °C ± 3 °C |
| --- | --- |
| või | –20 °C ± 3°. |

Katsetemperatuur vastavalt:

–40 °C ± 3 °C

või

–20 °C ± 3°.

2.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

Paindekatse

2.5.3.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allkirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 2.5.4.2 nimetatud katserõhule. Katse tuleb teha nii uue kui ka vanandatud voolikuga vastavalt standardi ISO 188 nõuetele ja punktis 2.4.2.3 kirjeldatule ning seejärel vastavalt standardi ISO 1817 nõuetele ja punktis 2.4.2.2 kirjeldatule.

Joonis 2

(ainult näiteks)

Image

| Vooliku sisediameeter
  [mm] | Painderaadius
  [mm]
  (joonis 2) | Keskpunktide vaheline kaugus [mm]
  (joonis 2) |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalne
  b | Horisontaalne
  a |
| kuni 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 kuni 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 kuni 20 | 178 | 419 | 178 |

Vooliku sisediameeter

[mm]

Painderaadius

[mm]

(joonis 2)

Keskpunktide vaheline kaugus [mm]

(joonis 2)

Vertikaalne

b

Horisontaalne

a

kuni 13

102

241

102

13 kuni 16

153

356

153

16 kuni 20

178

419

178

2.5.3.3.   Katseseade (joonis 2) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste ümbrus peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud.

Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab vastama punkti 2.5.3.2 nõudele.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal ning rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vastama punkti 2.5.3.2 nõudele.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Jõuseade tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

2.5.3.4.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vaata joonist 2).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et saavutada vooliku täielikku surumist rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud jõuseadme külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

Hüdraulilise katse surve

2.5.4.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

2.5.4.2.   10 minuti vältel avaldatakse katserõhku 3 MPa ning leket ei tohi esineda.

2.6.   Ühendused

2.6.1.   Kui torule on paigaldatud ühendushaak, peavad järgmised tingimused olema täidetud:

2.6.2.   Ühendushaagid peavad olema terasest või valgevasest ja nende pind peab olema korrosioonikindel.

2.6.3.   Ühendushaagid peavad olema pressühendatavad haagid.

2.6.4.   Ühendushaagid võib teha kas mutri või kiirühenduse tüüpi.

2.6.5.   Kiirühendust peab olema võimatu ilma spetsiaalsete meetmeteta või tööriistadeta lahti ühendada.

2.7.   Toru ja ühenduste koost

2.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui toru tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

Torukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindeteim.

2.7.2.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja vähemalt töörõhust 1,5 korda suurema rõhuga.

2.7.2.2.   Torule tuleb avaldada 150 000 lööki.

2.7.2.3.   Pärast löökpaindeteimi peab toru pidama vastu punktis 2.5.4.2 nimetatud katserõhule.

Gaasikindlus

2.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab viie minuti vältel ilma lekketa vastu pidama gaasirõhule 3 MPa.

2.8.   Märgistused

Igale torule peab olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

2.8.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

2.8.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

2.8.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

2.8.1.4.   Tähis „Surumaagaasi klass 1”.

2.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

3.   KLASS 2 — MADALRÕHUVOOLIKUD

3.1.   Üldnõuded

3.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 450 kPa.

3.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu lisas 5O osutatud temperatuuridele.

3.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

3.2.   (Puudub)

3.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

3.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37.

Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

3.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 20 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 20 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %

Pärast 48 tundi hoidmist õhus temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud enam kui 5 %.

3.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

3.3.2.1.   Tõmbetugevus ja katkevenivus vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA. |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA.

| ii) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa. |
| --- | --- |

i)

tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa.

| ii) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

3.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

3.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

3.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

3.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37.

Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

3.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 30 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 30 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %

3.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb need paigutada 23 °C ja 50 % suhtelise õhuniiskusega ruumi ja hoida selliste tingimuste juures 21 päeva enne punktis 3.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuse katse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

3.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527–2 järgmistel tingimustel:

| i) | näidise tüüp: tüüp 1 BA. |
| --- | --- |

i)

näidise tüüp: tüüp 1 BA.

| ii) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| i) | tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa. |
| --- | --- |

i)

tõmbejõud ei tohi olla alla 20 MPa.

| ii) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

ii)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

3.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-heksaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-heksaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

Nõuded:

| i) | maksimaalne ruumala muutus 2 % |
| --- | --- |

i)

maksimaalne ruumala muutus 2 %

| ii) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 % |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %

| iii) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 % |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

3.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| i) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C).

| ii) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

ii)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse läbiviimist.

Nõuded:

| i) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %. |
| --- | --- |

i)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %.

| ii) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

Osoonikindlus

3.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

3.4.3.2.   Katsetükke, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga, mille temperatuur on 40 °C, suhteline niiskus 50 % ±10 % ja osoonisisaldus 50 osakest 100 miljoni kohta.

3.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

3.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

Gaasikindlus (imbuvus)

3.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga temperatuuril 23° ± 2 °C.

3.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

3.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Vastupidavus madalale temperatuurile

3.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

| Katsetemperatuur vastavalt: | –40 °C ± 3 °C |
| --- | --- |
| või | –20 °C ± 3°. |

Katsetemperatuur vastavalt:

–40 °C ± 3 °C

või

–20 °C ± 3°.

3.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

Vastupidavus kõrgele temperatuurile

3.5.3.1.   Vähemalt 0,5 m pikkune voolikutükk survel 450 kPa tuleb panna 24 tunniks ahju temperatuuril 120 °C ± 2 °C. Katse tuleb teha nii uue kui vanandatud voolikuga vastavalt standardi ISO 188 nõuetele ja punktis 3.4.2.3 kirjeldatule ning seejärel vastavalt standardi ISO 1817 nõuetele ja punktis 3.4.2.2 kirjeldatule.

3.5.3.2.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

3.5.3.3.   Pärast katset peab voolik 10 minutit vastu pidama katserõhule 50 kPa. Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

Paindekatse

3.5.4.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allkirjeldatud vahelduvale painutamisele.

Joonis 3

(ainult näiteks)

Image

Katseseade (joonis 3) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste ümbrus peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud.

Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab olema 102 mm.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal. Rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vertikaalsuunas olema 241 mm ja horisontaalsuunas 102 mm.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Käivitusmehhanism tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

3.5.4.3.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vaata joonist 3).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et saavutada vooliku täielikku surumist rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud käivitusmehhanismi külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

3.6.   Märgistused

Igale torule peab olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

3.6.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

3.6.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

3.6.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

3.6.1.4.   Tähis „Surumaagaasi klass 2”.

3.6.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

---

LISA 4C

SURUMAAGAASI FILTRI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada surumaagaasi filtrite tüübikinnitusega seotud tingimused.

Kasutustingimused

2.1.   Surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

Surumaagaasi filtrid tuleb klassifitseerida vastavalt maksimaalsele töörõhule (vt käesoleva eeskirja punkti 2):

2.2.1.   Klass 0: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

2.2.2.   Klass 1 ja klass 2: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust 2 korda suuremale (MPa) rõhule.

2.2.3.   Klass 3: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu kaitseklapi avanemisrõhust kaks korda suuremale (MPa) rõhule.

2.3.   Surumaagaasi filtri materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad gaasiga sobima (vt lisa 5D).

2.4.   Asjaomane osa peab vastama käesoleva eeskirja punkti 2 joonisel 1–1 osutatud vastava klassi osadele ettenähtud katsemenetluste nõuetele.

---

LISA 4D

RÕHUREGULAATORI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada rõhuregulaatorite tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   RÕHUREGULAATOR

2.1.   Rõhuregulaatori materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad katsegaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisa 5D menetlust.

2.2.   Rõhuregulaatori materjalid, mis puutuvad töötamise ajal kokku soojusvahetiga, peavad selle vedelikuga sobima.

2.3.   Kõrge rõhuga kokkupuutuvad osad peavad vastama klassi 0 suhtes ettenähtud katsemenetluste ning keskmise ja madala rõhuga kokkupuutuvad osad klasside 1, 2, 3 ja 4 katsemenetluste nõuetele.

3.   KLASSIFIKATSIOON JA KATSERÕHUD

Rõhuregulaatori osa, mis puutub kokku mahuti rõhuga, loetakse klassi 0 kuuluvaks.

3.1.1.   Rõhuregulaatori klassi 0 kuuluv osa peab olema avade suletud asendis lekkekindel töörõhust kuni 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.1.2.   Rõhuregulaatori klassi 0 kuuluv osa peab pidama vastu töörõhust kuni 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

3.1.3.   Rõhuregulaatori klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad olema lekkekindlad töörõhust kuni 2 korda suuremal rõhul (vt lisa 5B).

3.1.4.   Rõhuregulaatori klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad pidama vastu töörõhust kuni 2 korda suuremale (MPa) rõhule.

3.1.5.   Rõhuregulaatori klassi 3 kuuluv osa peab vastu pidama kaitseklapi, millele ta on paigaldatud, avanemisrõhust kuni 2 korda suuremale rõhule.

3.2.   Rõhuregulaator peab olema projekteeritud nii, et ta toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

---

LISA 4E

RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURITE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada rõhu- ja temperatuuriandurite tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURID

2.1.   Rõhu- ja temperatuuriandurite materjalid, mis puutuvad töötamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katsegaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Rõhu- ja temperatuuriandurid klassifitseeritakse käesoleva eeskirja punkti 2 joonise 1–1 järgi.

3.   KLASSIFIKATSIOON JA KATSERÕHUD

Rõhu- ja temperatuuriandurite osad, mis puutuvad kokku mahuti rõhuga, loetakse klassi 0 kuuluvaks.

3.1.1.   Rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 0 kuuluvad osad peavad olema lekkekindlad töörõhust kuni 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.1.2.   Rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 0 kuuluvad osad peavad pidama vastu töörõhust kuni 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

3.1.3.   Rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad olema lekkekindlad töörõhust kuni 2 korda suuremal rõhul (vt lisa 5B).

3.1.4.   Rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad pidama vastu töörõhust kuni 2 korda suuremale (MPa) rõhule.

3.1.5.   Rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 3 kuuluvad osad peavad vastu pidama kaitseklapi, millele need on paigaldatud, avanemisrõhust kuni 2 korda suuremale rõhule.

3.2.   Rõhu- ja temperatuuriandurid peavad olema projekteeritud nii, et need toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.3.   Kui on olemas elektrisüsteem, peab see olema rõhu- ja temperatuurianduritest isoleeritud. Isolatsioonitakistus peab olema > 10 MΩ.

---

LISA 4F

TÄITEÜKSUSE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   REGULEERIMISALA

Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada täiteüksuste tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   TÄITEÜKSUS

2.1.   Täiteüksuse materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Täiteüksus peab vastama klassi 0 osadele esitatavatele nõuetele.

3.   KATSERÕHUD

Täiteüksuseid loetakse klassi 0 osadeks.

3.1.1.   Täiteüksus peab olema lekkekindel töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.1.2.   Täiteüksus peab vastu pidama rõhule 33 MPa.

3.2.   Täiteüksus peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

---

LISA 4G

GAASIVOOLU REGULEERSEADE NING GAASI JA ÕHU SEGAJA VÕI INJEKTORI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada gaasivoolu reguleerseadmete ning gaasi ja õhu segajate või gaasiinjektorite tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   GAASI JA ÕHU SEGAJA VÕI GAASIINJEKTOR

2.1.   Gaasi ja õhu segaja või gaasiinjektori materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Gaasi ja õhu segaja või gaasiinjektor peab vastavalt klassifitseerimisele vastama klassi 1 või 2 osadele esitatavatele nõuetele.

Katserõhud

Klassi 2 kuuluv gaasi ja õhu segaja või gaasiinjektor peab vastu pidama töörõhust 2 korda suuremale rõhule.

2.3.1.1.   Klassi 2 kuuluv gaasi ja õhu segaja või gaasiinjektor peab olema lekkekindel töörõhust 2 korda suuremal rõhul.

2.3.2.   Klassi 1 või 2 kuuluv gaasi ja õhu segaja või gaasiinjektor peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.4.   Surumaagaasi sisaldavad elektriliselt töötavad osad peavad vastama järgmistele nõuetele:

| i) | neil peab olema eraldi maaühendus; |
| --- | --- |

i)

neil peab olema eraldi maaühendus;

| ii) | osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud; |
| --- | --- |

ii)

osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud;

| iii) | kui elektrivool on välja lülitatud, peab gaasiinjektor olema suletud asendis. |
| --- | --- |

iii)

kui elektrivool on välja lülitatud, peab gaasiinjektor olema suletud asendis.

3.   GAASIVOOLU REGULEERSEADE

3.1.   Gaasivoolu reguleerseadme materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

3.2.   Klassi 1 või 2 kuuluv gaasivoolu reguleerseade peab vastama vastavalt klassi 1 või klassi 2 osale esitatavatele nõuetele.

Katserõhud

Klassi 2 kuuluv gaasivoolu reguleerseade peab vastu pidama töörõhust 2 korda suuremale rõhule.

3.3.1.1.   Klassi 2 kuuluv gaasivoolu reguleerseade peab olema lekkekindel töörõhust 2 korda suuremal rõhul.

3.3.2.   Klassi 1 või 2 kuuluv gaasivoolu reguleerseade peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.4.   CNG-d sisaldavad elektriliselt töötavad osad peavad vastama järgmistele nõuetele:

| i) | neil peab olema eraldi maaühendus; |
| --- | --- |

i)

neil peab olema eraldi maaühendus;

| ii) | asjaomase osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud. |
| --- | --- |

ii)

asjaomase osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud.

---

LISA 4H

ELEKTROONILISE KONTROLLPLOKI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada elektrooniliste kontrollplokkide tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   ELEKTROONILINE KONTROLLPLOKK

2.1.   Elektrooniline kontrollplokk võib olla mis tahes seade, mis kontrollib mootori gaasivajadust ja sulgeb purunenud kütusetoru, mootori seiskumise või avarii korral automaatventiili.

2.2.   Mootori seiskumise järgne automaatventiili sulgemise viivitus ei tohi olla pikem kui viis sekundit.

2.3.   Seade võib olla varustatud elektroonilisse kontrollplokki integreeritud või eraldi automaatsüüte eelneva ajastamise regulaatoriga.

2.4.   Seadmel võivad olla integreeritud valeinjektorid, et võimaldada bensiinil töötava elektroonilise kontrollploki õiget toimimist surumaagaasi kasutamise ajal.

2.5.   Elektrooniline kontrollplokk peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

---

LISA 5

KATSEMENETLUSED

1.   KLASSIFIKATSIOON

1.1.   Sõidukites kasutatavad CNG-osad klassifitseeritakse maksimaalse töörõhu ja funktsiooni järgi vastavalt käesoleva lisa punktile 2.

1.2.   Asjaomase osa klass määrab ära, millised katsed tuleb osa või selle koostisosa tüübikinnituseks teha.

2.   KOHALDATAVAD KATSEMENETLUSED

Tabelis 5.1 on näidatud vastavalt klassifikatsioonile kohaldatavad katsemenetlused.

Tabel 5.1

| Katse | Klass 0 | Klass 1 | Klass 2 | Klass 3 | Klass 4 | Punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ülerõhk või tugevus | X | X | X | X | O | 5A |
| välisleke | X | X | X | X | O | 5B |
| siseleke | A | A | A | A | O | 5C |
| vastupidavuskatsed | A | A | A | A | O | 5L |
| sobivus surumaagaasiga | A | A | A | A | A | 5D |
| korrosioonikindlus | X | X | X | X | X | 5E |
| vastupidavus kuivale kuumusele | A | A | A | A | A | 5F |
| osooniga vanandamine | A | A | A | A | A | 5G |
| survekatsed/purustavad katsed | X | O | O | O | O | 5M |
| temperatuuritsükkel | A | A | A | A | O | 5H |
| survetsükkel | X | O | O | O | O | 5I |
| vibratsioonikindlus | A | A | A | A | O | 5N |
| töötemperatuurid | X | X | X | X | X | 5O |
| X | = | nõutav |
| O | = | ei ole nõutav |
| A | = | vajadusel |

Katse

Klass 0

Klass 1

Klass 2

Klass 3

Klass 4

Punkt

ülerõhk või tugevus

X

X

X

X

O

5A

välisleke

X

X

X

X

O

5B

siseleke

A

A

A

A

O

5C

vastupidavuskatsed

A

A

A

A

O

5L

sobivus surumaagaasiga

A

A

A

A

A

5D

korrosioonikindlus

X

X

X

X

X

5E

vastupidavus kuivale kuumusele

A

A

A

A

A

5F

osooniga vanandamine

A

A

A

A

A

5G

survekatsed/purustavad katsed

X

O

O

O

O

5M

temperatuuritsükkel

A

A

A

A

O

5H

survetsükkel

X

O

O

O

O

5I

vibratsioonikindlus

A

A

A

A

O

5N

töötemperatuurid

X

X

X

X

X

5O

X

=

nõutav

O

=

ei ole nõutav

A

=

vajadusel

Märkused:

| a) | Siseleke: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised klapipesad, mis seiskunud mootori korral on normaalselt suletud asendis. |
| --- | --- |

a)

Siseleke: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised klapipesad, mis seiskunud mootori korral on normaalselt suletud asendis.

| b) | Vastupidavuskatse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised detailid, mis mootori töötamise ajal korduvalt liiguvad. |
| --- | --- |

b)

Vastupidavuskatse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised detailid, mis mootori töötamise ajal korduvalt liiguvad.

| c) | sobivus surumaagaasiga, vastupidavus kuivale kuumusele, osooniga vanandamisele: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sünteetilised või mittemetallilised detailid. |
| --- | --- |

c)

sobivus surumaagaasiga, vastupidavus kuivale kuumusele, osooniga vanandamisele: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sünteetilised või mittemetallilised detailid.

| d) | Temperatuuritsüklikatse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sünteetilised või mittemetallilised detailid. |
| --- | --- |

d)

Temperatuuritsüklikatse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sünteetilised või mittemetallilised detailid.

| e) | Vibratsioonipüsivuse katse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised detailid, mis mootori töötamise ajal korduvalt liiguvad. |
| --- | --- |

e)

Vibratsioonipüsivuse katse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised detailid, mis mootori töötamise ajal korduvalt liiguvad.

Osades kasutatavate materjalide kohta peavad olema kirjalikud spetsifikatsioonid, mis täidavad või ületavad käesolevas lisas esitatavaid nõudeid seoses:

| i) | temperatuuriga |
| --- | --- |

i)

temperatuuriga

| ii) | rõhuga |
| --- | --- |

ii)

rõhuga

| iii) | surumaagaasiga sobivusega |
| --- | --- |

iii)

surumaagaasiga sobivusega

| iv) | vastupidavusega. |
| --- | --- |

iv)

vastupidavusega.

3.   ÜLDNÕUDED

3.1.   Lekkekatsed tuleb teha rõhu all oleva gaasiga nagu õhk või lämmastik.

3.2.   Hüdraulilise surve katseks nõutava rõhu saamiseks võib kasutada vett või muud vedelikku.

3.3.   Lekkekatse ja hüdraulilise tugevuse katse ajavahemik ei tohi olla lühem kui kolm minutit.

LISA 5A

ÜLERÕHUKATSE (TUGEVUSKATSE)

1.   CNG-d sisaldav osa peab toatemperatuuril vähemalt kolme minuti jooksul kõrgrõhuosa väljalasketrakti suletud asendi korral vastu pidama maksimaalsest töörõhust 1,5–2 korda suuremale hüdraulilisele rõhule ilma nähtavate rebenemise või jäävdeformatsiooni tunnusteta. Katsel võib kasutada vett või mis tahes muud hüdrovedelikku.

2.   Näidised, millega on eelnevalt sooritatud lisa 5L vastupidavuskatse, tuleb ühendada hüdraulilise surve allikaga. Hüdraulilise surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui 2 korda suurema rõhuga.

3.   Tabelis 5.2 on kirjas käesoleva eeskirja punkti 2 klassifikatsioonile vastavad töörõhud ja survekatserõhud.

Tabel 5.2

| Osa klass | Töörõhk [kPa] | Ülerõhk [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Klass 0 | 3 000 < p < 26 000 | 1,5-kordne töörõhk |
| Klass 1 | 450 < p < 3 000 | 1,5-kordne töörõhk |
| Klass 2 | 20 < p < 450 | 2-kordne töörõhk |
| Klass 3 | 450 < p < 3 000 | 2-kordne avanemisrõhk |

Osa klass

Töörõhk [kPa]

Ülerõhk [kPa]

Klass 0

3 000 < p < 26 000

1,5-kordne töörõhk

Klass 1

450 < p < 3 000

1,5-kordne töörõhk

Klass 2

20 < p < 450

2-kordne töörõhk

Klass 3

450 < p < 3 000

2-kordne avanemisrõhk

LISA 5B

VÄLISLEKKEKATSE

1.   Osa peab käesoleva lisa punktide 2 ja 3 järgi tabelis 5.2 näidatud survetel katsetamisel olema vaba leketest toru- ja korpusetihendite ning muude ühenduste kaudu, samuti ei tohi ilmneda poorsust valumis.

2.   Katse tuleb teha järgmistes tingimustes:

| i) | toatemperatuuril |
| --- | --- |

i)

toatemperatuuril

| ii) | minimaalsel töötemperatuuril |
| --- | --- |

ii)

minimaalsel töötemperatuuril

| iii) | maksimaalsel töötemperatuuril |
| --- | --- |

iii)

maksimaalsel töötemperatuuril

Maksimaalsed ja minimaalsed töötemperatuurid on esitatud lisas 5O.

3.   Selle katse jooksul on katsetatav seade ühendatud aerostaatilise rõhu allikaga. Hüdraulilise surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui 2 korda suurema rõhuga. Rõhumõõtur tuleb paigutada automaatventiili ja katsetatava näidise vahele. Kasutatava katserõhu all tuleb näidis viia lekke tuvastamiseks vee alla või kasutada muud samaväärset katsemeetodit (voolumõõtmine või rõhu langetamine).

4.   Välisleke peab olema väiksem kui lisades kirjeldatud nõuetes ettenähtud, kui aga lekkepiiranguid mainitud ei ole, peab see olema väiksem kui 15 cm3/h.

5.   Kõrge temperatuuri katse

Surumaagaasi sisaldav osa ei tohi lisas 5O nimetatud maksimaalsel töötemperatuuril maksimaalse töörõhuga võrdsel gaasirõhul väljalaske suletud asendis lekkida rohkem kui 15 cm3/h. Osa hoitakse sel temperatuuril vähemalt kaheksa tundi.

6.   Madala temperatuuri katse

Surumaagaasi sisaldav osa ei tohi minimaalsel töötemperatuuril tootja ettenähtud maksimaalse töörõhuga võrdsel gaasirõhul väljalaske suletud asendis lekkida rohkem kui 15 cm3/h. Osa hoitakse sel temperatuuril vähemalt kaheksa tundi.

LISA 5C

SISELEKKEKATSE

1.   Järgmised katsed tuleb sooritada ventiilide või täiteüksustega, millega on eelnevalt läbi viidud lisas 5B kirjeldatud välislekkekatse.

2.   Suletud asendis peavad klapipesad olema lekkevabad rõhuvahemikus 0 kuni 1,5 kordne töörõhk (kPa).

3.   Vormi säilitava (elastse) pesaga tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis aerostaatilise rõhu avaldamisel vahemikus 0 kuni 1,5 kordne töörõhk (kPa) lekkida.

4.   Metall-metall-tüüpi pesaga tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis aerostaatilise rõhu erinevuse 138 kPa juures lekkida rohkem kui 0,47 dm3/s.

5.   Täiteüksuse koostus kasutatav ülemine tagasilöögiklapp peab olema lekkevaba aerostaatilise rõhu juures vahemikus 0 kuni 1,5 kordne töörõhk (kPa).

6.   Siselekkekatsed tehakse nii, et näidisventiili sisselase on ühendatud aerostaatilise rõhu allikaga, ventiil on suletud ja väljalase avatud. Automaatventiil ja rõhumõõtur, mille vahemik on vähemalt 1,5 kuni 2 kordne töörõhk, ühendatakse aerostaatilise rõhu avaldamise torustikku. Rõhumõõtur tuleb paigutada automaatventiili ja katsetatava näidise vahele. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kasutatava katserõhu avaldamisel teha tähelepanekuid lekke kohta, mis võib ilmneda vee alla kastetud avatud väljalaskeava juures.

7.   Vastavus punktide 2 kuni 5 nõuetele määratakse kindlaks toru ühendamisega ventiili väljalaskeavasse. Selle väljalasketoru lahtine ots asetatakse tagurpidi keeratud mõõtesilindrisse, mis on kalibreeritud kuupsentimeetrites. Tagurpidi silinder tuleb sulgeda veekindla tihendiga. Aparatuur tuleb reguleerida nii, et:

| 1) | väljalastetoru ots asub mõõtesilindris umbes 13 mm üle veetaseme ja |
| --- | --- |

1)

väljalastetoru ots asub mõõtesilindris umbes 13 mm üle veetaseme ja

| 2) | vesi mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel. Kui aparatuur on nii seatud, tuleb registreerida veetase mõõtesilindris. Kui ventiil on suletud asendis, nagu tavapärase kasutuse puhul eeldatav, avaldatakse ventiili sisselaskele 2-minutilise katseperioodi jooksul ettenähtud survet õhu või lämmastikuga. Selle aja jooksul tuleb vajadusel mõõtesilindri vertikaalasendit kohandada, et hoida selle sees ja sellest väljas sama veetaset. |
| --- | --- |

2)

vesi mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel. Kui aparatuur on nii seatud, tuleb registreerida veetase mõõtesilindris. Kui ventiil on suletud asendis, nagu tavapärase kasutuse puhul eeldatav, avaldatakse ventiili sisselaskele 2-minutilise katseperioodi jooksul ettenähtud survet õhu või lämmastikuga. Selle aja jooksul tuleb vajadusel mõõtesilindri vertikaalasendit kohandada, et hoida selle sees ja sellest väljas sama veetaset.

Katseajavahemiku lõpus ja olukorras, kus veetase mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel, registreeritakse veetase uuesti. Ruumala muutusest mõõtesilindri sees arvutatakse lekkemäär järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| V1 | = | lekkemäär, õhu või lämmastiku kuupsentimeetrid tunnis |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | ruumala suurenemine mõõtesilindris katse ajal |
| t | = | katse kestus minutites |
| P | = | õhurõhk katse ajal (kPa) |
| T | = | ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K) |

V1

=

lekkemäär, õhu või lämmastiku kuupsentimeetrid tunnis

Vt

=

ruumala suurenemine mõõtesilindris katse ajal

t

=

katse kestus minutites

P

=

õhurõhk katse ajal (kPa)

T

=

ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K)

8.   Eespool kirjeldatud meetodi asemel võib lekke mõõtmiseks kasutada ka katsetatava ventiili sisselaskele paigaldatud voolumõõturit. Voolumõõtur peab suutma täpselt näidata kasutatava katsevedeliku puhul maksimaalseid lubatud voolumäärasid.

LISA 5D

SURUMAAGAASIGA SOBIVUSE KATSE

1.   Surumaagaasiga kokkupuutuv sünteetiline osa ei tohi ülemääraselt muuta ruumala ega väheneda massis.

Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| i) | keskkond: n-pentaan |
| --- | --- |

i)

keskkond: n-pentaan

| ii) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817)

| iii) | sissekastmisaeg: 72 tundi |
| --- | --- |

iii)

sissekastmisaeg: 72 tundi

2.   Nõuded:

Maksimaalne ruumala muutus 20 %

Pärast 48 tundi hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass võrreldes algsega olla vähenenud enam kui 5 %.

LISA 5E

KORROSIOONIKATSE

Katsemenetlused:

1.   CNG-d sisaldav metallosa peab kõigi ühenduste suletud asendis pärast 144-tunnist standardi ISO 15500–2 kohast soolveekatset edukalt läbima lisades 5B ja 5C kirjeldatud lekkekatsed.

2.   Vasest või valgevasest CNG-osa peab vastama lisade 5B ja 5C lekkekatsete nõuetele pärast standardi ISO CD 15500–2 järgi kõigi ühenduste suletud asendis 24 tunniks ammoniaaki kastmist.

LISA 5F

VASTUPIDAVUS KUIVALE KUUMUSELE

1.   Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 188. Katseeksemplari tuleb 168 tundi hoida maksimaalse töötemperatuuriga võrdsel temperatuuril.

2.   Lubatud muutus tõmbetugevuses ei tohi ületada +25 %. Lubatud katkevenivuse muutus ei tohi ületada järgmiseid väärtusi:

| maksimaalne kasv | 10 % |
| --- | --- |
| maksimaalne vähenemine | 30 % |

maksimaalne kasv

10 %

maksimaalne vähenemine

30 %

LISA 5G

OSOONIGA VANANDAMINE

1.   Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 1431/1.

Katsetükki, mida tuleb pingestada 20 % venimiseni, tuleb hoida 72 tundi õhu käes temperatuuril 40 °C osoonikontsentratsiooniga 50 osakest 100 miljoni kohta.

2.   Katsetükk ei tohi praguneda.

LISA 5H

TEMPERATUURITSÜKLIKATSE

Mittemetalne CNG-osa peab vastama lisades 5B ja 5C kirjeldatud lekkekatsete nõuetele pärast 96-tunnist temperatuuritsüklikatset maksimaalsel töörõhul minimaalselt töötemperatuurilt maksimaalse töötemperatuurini, milles ühe tsükli kestus on 120 minutit.

LISA 5I

RÕHUTSKÜKLIKATSE AINULT BALLOONIDE PUHUL (VT LISA 3)

LISAD 5J JA 5K

PUUDUVAD

LISA 5L

VASTUPIDAVUSKATSE (PIDEVAL TÖÖTAMISEL)

Katsemeetod

Osa ühendatakse sobiva liitmiku abil rõhu all oleva kuiva õhu või lämmastiku allikaga asjaomase osa jaoks ettenähtud kordi. Tsükkel peab koosnema asjaomase osa ühest avanemisest ja ühest sulgemisest mitte vähem kui 10 ±2 sekundit kestva ajavahemiku jooksul.

| a) | Tsüklid toatemperatuuril

  Kõigist tsüklitest 96 % jooksul käitatakse asjaomast osa toatemperatuuril ja nimitarnerõhul. Väljalülitatud olekus tuleks lasta allavoolurõhu katseseadmel alaneda 50 %-le katserõhust. Pärast seda peavad asjaomased osad toatemperatuuril lisa 5B lekkekatse nõuetele vastama. Katse seda osa on lubatud katkestada 20 %-liste vaheaegadega lekkekatsetuseks. |
| --- | --- |

a)

Tsüklid toatemperatuuril

Kõigist tsüklitest 96 % jooksul käitatakse asjaomast osa toatemperatuuril ja nimitarnerõhul. Väljalülitatud olekus tuleks lasta allavoolurõhu katseseadmel alaneda 50 %-le katserõhust. Pärast seda peavad asjaomased osad toatemperatuuril lisa 5B lekkekatse nõuetele vastama. Katse seda osa on lubatud katkestada 20 %-liste vaheaegadega lekkekatsetuseks.

| b) | Tsüklid kõrgel temperatuuril

  Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab kõrge temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel maksimumtemperatuuril. |
| --- | --- |

b)

Tsüklid kõrgel temperatuuril

Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab kõrge temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel maksimumtemperatuuril.

| c) | Tsüklid madalal temperatuuril

  Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud miinimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab madala temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel miinimumtemperatuuril.
  Tsüklite ja lekke korduvkatsetuste järel peab asjaomasel osal olema võimalik osa käepidemele tabelis 5.3 nimetatud jõust mitte suurema jõumomendi avaldamisel täieliku avanemise suunas ja seejärel vastassuunas täielikult avaneda ja sulguda.
  Tabel 5.3






  Osa sisselaske suurus (mm) | Maksimaalne jõumoment (Nm) |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 või 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Tsüklid madalal temperatuuril

Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud miinimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab madala temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel miinimumtemperatuuril.

Tsüklite ja lekke korduvkatsetuste järel peab asjaomasel osal olema võimalik osa käepidemele tabelis 5.3 nimetatud jõust mitte suurema jõumomendi avaldamisel täieliku avanemise suunas ja seejärel vastassuunas täielikult avaneda ja sulguda.

Tabel 5.3

Osa sisselaske suurus (mm)

Maksimaalne jõumoment (Nm)

6

1,7

8 või 10

2,3

12

2,8

Katse tuleb sooritada sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ning katset korratakse temperatuuril –40 °C.

LISA 5M

PURUNEMISE KATSE AINULT BALLOONIDE PUHUL (VT LISA 3)

LISA 5N

VIBRATSIOONIKATSE

Kõik liikuvate koostisosadega osad peavad pärast kuuetunnist vibratsiooni järgmise katsemeetodi järgi jääma kahjustamata, töötama edasi ning vastama osa lekkekatsete nõuetele.

Katsemeetod

Osa kinnitatakse kindlalt aparatuuri külge ja seda vibreeritakse kaks tundi sagedusega 17 Hz ja amplituudiga 1,5 mm (0,06 tolli) kõigil kolmel suunateljel. Kuuetunnise vibratsiooni järel peab osa vastama lisa 5C nõuetele.

LISA 5O

TÖÖTEMPERATUURID

| | Mootoriruumis | Mootoris | Salongis |
| --- | --- | --- | --- |
| Mõõdukas | –20 °C ÷ 105 °C | –20 °C ÷ 120 °C | –20 °C ÷ 85 °C |
| Külm | –40 °C ÷ 105 °C | –40 °C ÷ 120 °C | –40 °C ÷ 85 °C |

Mootoriruumis

Mootoris

Salongis

Mõõdukas

–20 °C ÷ 105 °C

–20 °C ÷ 120 °C

–20 °C ÷ 85 °C

Külm

–40 °C ÷ 105 °C

–40 °C ÷ 120 °C

–40 °C ÷ 85 °C

---

LISA 6

SÄTTED SEOSES SURUMAAGAASI KASUTAVATE AVALIKKU TEENUST OSUTAVATE SÕIDUKITE MÄRGISTUSEGA

Image

Märgis paigaldatakse kleebisena, mis peab olema ilmastikukindel.

Kleebise värv ja mõõtmed peavad vastama järgmistele nõuetele:

| Värvid: |
| --- |
| | Taust: | roheline |
| Piirjoon: | valge või peegeldav valge |
| Tähed: | valge või peegeldav valge |
| Mõõtmed: |
| | Raami laius: | 4–6 mm |
| Tähtede kõrgus: | ≥ 25 mm |
| Tähtede paksus: | ≥ 4 mm |
| Kleebise laius: | 110–150 mm |
| Kleebise kõrgus: | 80–110 mm |

Värvid:

Taust:

roheline

Piirjoon:

valge või peegeldav valge

Tähed:

valge või peegeldav valge

Mõõtmed:

Raami laius:

4–6 mm

Tähtede kõrgus:

≥ 25 mm

Tähtede paksus:

≥ 4 mm

Kleebise laius:

110–150 mm

Kleebise kõrgus:

80–110 mm

Kleebise keskel peavad olema tähed „CNG”.

---