# Uradni list C 349/2014

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 349 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 573. oktober 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 349

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 573. oktober 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2014/C 349/01 | Stališče Sveta (EU) št. 9/2014 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO) na svojem ozemljuSprejeto v Svetu dne 23. julija 2014 (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2014/C 349/01

Stališče Sveta (EU) št. 9/2014 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO) na svojem ozemljuSprejeto v Svetu dne 23. julija 2014 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 3.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 9/2014 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO) na svojem ozemlju

Sprejeto v Svetu dne 23. julija 2014

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 349/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavljata celovit pravni okvir za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki se v celoti uporablja za GSO, ki se uporabljajo za gojenje po vsej Uniji, in sicer v obliki semen ali drugega razmnoževalnega materiala rastlin (v nadaljnjem besedilu: GSO za gojenje). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavljata celovit pravni okvir za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki se v celoti uporablja za GSO, ki se uporabljajo za gojenje po vsej Uniji, in sicer v obliki semen ali drugega razmnoževalnega materiala rastlin (v nadaljnjem besedilu: GSO za gojenje).

| (2) | V skladu s tem pravnim okvirom se za vsak GSO za gojenje posebej oceni tveganje, preden se odobri za dajanje v promet v Uniji v skladu s Prilogo II Direktive 2001/18/ES. Namen tega postopka odobritve je zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ter hkrati učinkovito delovanje notranjega trga. Na celotnem ozemlju Unije bi bilo treba doseči in ohranjati enotno visoko raven varovanja zdravja in okolja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s tem pravnim okvirom se za vsak GSO za gojenje posebej oceni tveganje, preden se odobri za dajanje v promet v Uniji v skladu s Prilogo II Direktive 2001/18/ES. Namen tega postopka odobritve je zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ter hkrati učinkovito delovanje notranjega trga. Na celotnem ozemlju Unije bi bilo treba doseči in ohranjati enotno visoko raven varovanja zdravja in okolja.

| (3) | Poleg odobritve za dajanje v promet morajo gensko spremenjene sorte izpolnjevati tudi zahteve prava Unije glede trženja semen in razmnoževalnega materiala rastlin, zlasti iz direktiv Sveta 66/401/EGS (6), 66/402/EGS (7), 68/193/EGS (8), 98/56/ES (9), 1999/105/ES (10), 2002/53/ES (11), 2002/54/ES (12), 2002/55/ES (13), 2002/56/ES (14), 2002/57/ES (15) in 2008/90/ES (16). Izmed navedenih direktiv vsebujeta direktivi 2002/53/ES in 2002/55/ES določbe, na podlagi katerih lahko države članice pod nekaterimi natančno opredeljenimi pogoji prepovejo uporabo posamezne sorte na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu oziroma določijo ustrezne pogoje za gojenje posamezne sorte. |
| --- | --- |

(3)

Poleg odobritve za dajanje v promet morajo gensko spremenjene sorte izpolnjevati tudi zahteve prava Unije glede trženja semen in razmnoževalnega materiala rastlin, zlasti iz direktiv Sveta 66/401/EGS (6), 66/402/EGS (7), 68/193/EGS (8), 98/56/ES (9), 1999/105/ES (10), 2002/53/ES (11), 2002/54/ES (12), 2002/55/ES (13), 2002/56/ES (14), 2002/57/ES (15) in 2008/90/ES (16). Izmed navedenih direktiv vsebujeta direktivi 2002/53/ES in 2002/55/ES določbe, na podlagi katerih lahko države članice pod nekaterimi natančno opredeljenimi pogoji prepovejo uporabo posamezne sorte na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu oziroma določijo ustrezne pogoje za gojenje posamezne sorte.

| (4) | Ko je GSO odobren za gojenje v skladu s pravnim okvirom Unije za GSO in glede sorte, ki se daje v promet, izpolnjuje zahteve prava Unije za trženje semen in razmnoževalnega materiala rastlin, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati njegovega prostega pretoka na svojem ozemlju, razen pod pogoji, opredeljenimi v pravu Unije. |
| --- | --- |

(4)

Ko je GSO odobren za gojenje v skladu s pravnim okvirom Unije za GSO in glede sorte, ki se daje v promet, izpolnjuje zahteve prava Unije za trženje semen in razmnoževalnega materiala rastlin, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati njegovega prostega pretoka na svojem ozemlju, razen pod pogoji, opredeljenimi v pravu Unije.

| (5) | Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava na ravni držav članic. Vprašanja v zvezi z dajanjem v promet in uvozom GSO bi bilo treba zaradi ohranitve notranjega trga še naprej urejati na ravni Unije. Gojenje pa bo v nekaterih primerih morda treba urediti bolj prožno, saj gre zaradi njegove povezanosti z rabo zemljišč, lokalnimi kmetijskimi strukturami in varovanjem ali ohranjanjem habitatov, ekosistemov in pokrajin za vprašanje velikih nacionalnih, regionalnih in lokalnih razsežnosti. Taka prožnost ne bi smela ogrožati skupnega postopka odobritve, zlasti postopka ocene. |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava na ravni držav članic. Vprašanja v zvezi z dajanjem v promet in uvozom GSO bi bilo treba zaradi ohranitve notranjega trga še naprej urejati na ravni Unije. Gojenje pa bo v nekaterih primerih morda treba urediti bolj prožno, saj gre zaradi njegove povezanosti z rabo zemljišč, lokalnimi kmetijskimi strukturami in varovanjem ali ohranjanjem habitatov, ekosistemov in pokrajin za vprašanje velikih nacionalnih, regionalnih in lokalnih razsežnosti. Taka prožnost ne bi smela ogrožati skupnega postopka odobritve, zlasti postopka ocene.

| (6) | Za prepoved ali omejitev gojenja GSO so nekatere države članice uporabile zaščitne klavzule in nujne ukrepe v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES in členom 34 Uredbe (ES) št. 1829/2003, in sicer, odvisno od primera, na podlagi novih ali dodatnih informacij, ki so postale razpoložljive po datumu odobritve in vplivajo na oceno tveganja za okolje, ali na podlagi ponovne ocene obstoječih informacij. Druge države članice uporabljajo postopek uradnega obvestila iz člena 114(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim morajo predložiti nova znanstvena spoznanja o varstvu okolja ali delovnega okolja. Poleg tega se je postopek odločanja glede gojenja GSO izkazal za posebno zahtevnega, saj so posamezne države izrazile pomisleke, ki niso povezani le z vprašanji varnosti GSO za zdravje ali okolje. |
| --- | --- |

(6)

Za prepoved ali omejitev gojenja GSO so nekatere države članice uporabile zaščitne klavzule in nujne ukrepe v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES in členom 34 Uredbe (ES) št. 1829/2003, in sicer, odvisno od primera, na podlagi novih ali dodatnih informacij, ki so postale razpoložljive po datumu odobritve in vplivajo na oceno tveganja za okolje, ali na podlagi ponovne ocene obstoječih informacij. Druge države članice uporabljajo postopek uradnega obvestila iz člena 114(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim morajo predložiti nova znanstvena spoznanja o varstvu okolja ali delovnega okolja. Poleg tega se je postopek odločanja glede gojenja GSO izkazal za posebno zahtevnega, saj so posamezne države izrazile pomisleke, ki niso povezani le z vprašanji varnosti GSO za zdravje ali okolje.

| (7) | V skladu s členom 2(2) PDEU morajo zato države članice imeti možnost, da med postopkom odobritve in pozneje sprejmejo odločitev o omejitvi ali prepovedi gojenja GSO na svojem ozemlju, ki bi imela učinek izključitve celotnega ozemlja ali dela ozemlja te države članice iz gojenja določenega GSO. V tem okviru se zdi ustrezno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti omogoči več prožnosti, da lahko v postopku odobritve ali pozneje odločijo, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da bi to vplivalo na oceno tveganja v okviru sistema Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo na podlagi Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih. Z zagotovitvijo te možnosti državam članicam bi se moral olajšati postopek odločanja v zvezi z GSO. Hkrati bodo potrošniki, kmetje in nosilci dejavnosti ohranili svobodno izbiro, zadevni deležniki pa bodo bolje informirani o gojenju GSO v Uniji. Ta direktiva bi zato morala spodbujati nemoteno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 2(2) PDEU morajo zato države članice imeti možnost, da med postopkom odobritve in pozneje sprejmejo odločitev o omejitvi ali prepovedi gojenja GSO na svojem ozemlju, ki bi imela učinek izključitve celotnega ozemlja ali dela ozemlja te države članice iz gojenja določenega GSO. V tem okviru se zdi ustrezno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti omogoči več prožnosti, da lahko v postopku odobritve ali pozneje odločijo, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da bi to vplivalo na oceno tveganja v okviru sistema Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo na podlagi Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih. Z zagotovitvijo te možnosti državam članicam bi se moral olajšati postopek odločanja v zvezi z GSO. Hkrati bodo potrošniki, kmetje in nosilci dejavnosti ohranili svobodno izbiro, zadevni deležniki pa bodo bolje informirani o gojenju GSO v Uniji. Ta direktiva bi zato morala spodbujati nemoteno delovanje notranjega trga.

| (8) | Posamezna država članica bi morala imeti možnost, da med postopkom odobritve določenega GSO Komisijo pozove, da od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki jo predloži v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES ali v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003, prilagodi tako, da bo celotno ozemlje ali del ozemlja zadevne države članice izključeno iz gojenja. Komisija bi morala postopek olajšati s takojšnjim posredovanjem zahteve države članice prijavitelju/vlagatelju, slednji pa bi moral na to zahtevo odgovoriti v določenem času. |
| --- | --- |

(8)

Posamezna država članica bi morala imeti možnost, da med postopkom odobritve določenega GSO Komisijo pozove, da od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki jo predloži v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES ali v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003, prilagodi tako, da bo celotno ozemlje ali del ozemlja zadevne države članice izključeno iz gojenja. Komisija bi morala postopek olajšati s takojšnjim posredovanjem zahteve države članice prijavitelju/vlagatelju, slednji pa bi moral na to zahtevo odgovoriti v določenem času.

| (9) | Geografsko področje uporabe iz prijave/vloge bi bilo treba ustrezno prilagoditi, če prijavitelj/vlagatelj izrecno ali tiho privoli v zahtevo države članice v določenem roku po tem, ko mu je Komisija to zahtevo posredovala. Če prijavitelj/vlagatelj zahtevi nasprotuje, bi moral o tem uradno obvestiti Komisijo in države članice. Vendar pa nepripravljenost prijavitelja/vlagatelja, da prilagodi geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ne posega v pooblastila Komisije v skladu s členom 19 Direktive 2001/18/ES oziroma členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, da – kadar je ustrezno – izvede tako prilagoditev ob upoštevanju ocene tveganja za okolje, ki jo pripravi Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(9)

Geografsko področje uporabe iz prijave/vloge bi bilo treba ustrezno prilagoditi, če prijavitelj/vlagatelj izrecno ali tiho privoli v zahtevo države članice v določenem roku po tem, ko mu je Komisija to zahtevo posredovala. Če prijavitelj/vlagatelj zahtevi nasprotuje, bi moral o tem uradno obvestiti Komisijo in države članice. Vendar pa nepripravljenost prijavitelja/vlagatelja, da prilagodi geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ne posega v pooblastila Komisije v skladu s členom 19 Direktive 2001/18/ES oziroma členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, da – kadar je ustrezno – izvede tako prilagoditev ob upoštevanju ocene tveganja za okolje, ki jo pripravi Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (10) | Poleg tega in samo v primeru, če je prijavitelj/vlagatelj zavrnil prilagoditev geografskega področja uporabe iz prijave/vloge za GSO, ki jo je zahtevala država članica, bi morala ta država članica imeti možnost, da sprejme utemeljene ukrepe, s katerimi na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu omeji ali prepove gojenje zadevnega GSO, ki je bil prej odobren, in sicer na podlagi razlogov, ki niso razlogi, ocenjeni glede na usklajeni sklop predpisov Unije (to je glede na Direktivo 2001/18/ES in Uredbo (ES) št. 1829/2003), in ki so v skladu s pravom Unije. Ti razlogi so lahko povezani s cilji okoljske ali kmetijske politike ali drugimi tehtnimi razlogi, kot so prostorsko načrtovanje, raba zemljišč, socialno-ekonomski vplivi, soobstoj in javni red. Ti razlogi se lahko navajajo posamično ali skupaj, glede na posebne okoliščine v zadevni državi članici, regiji ali območju, kjer se bodo ti ukrepi uporabljali. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega in samo v primeru, če je prijavitelj/vlagatelj zavrnil prilagoditev geografskega področja uporabe iz prijave/vloge za GSO, ki jo je zahtevala država članica, bi morala ta država članica imeti možnost, da sprejme utemeljene ukrepe, s katerimi na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu omeji ali prepove gojenje zadevnega GSO, ki je bil prej odobren, in sicer na podlagi razlogov, ki niso razlogi, ocenjeni glede na usklajeni sklop predpisov Unije (to je glede na Direktivo 2001/18/ES in Uredbo (ES) št. 1829/2003), in ki so v skladu s pravom Unije. Ti razlogi so lahko povezani s cilji okoljske ali kmetijske politike ali drugimi tehtnimi razlogi, kot so prostorsko načrtovanje, raba zemljišč, socialno-ekonomski vplivi, soobstoj in javni red. Ti razlogi se lahko navajajo posamično ali skupaj, glede na posebne okoliščine v zadevni državi članici, regiji ali območju, kjer se bodo ti ukrepi uporabljali.

| (11) | Raven varovanja zdravja ljudi in/ali živali ter varstva okolja v Uniji omogoča enotno znanstveno oceno po vsej Uniji in ta direktiva tega ne bi smela spreminjati. Države članice bi torej zato, da bi se izognili vsakršnemu poseganju v pristojnosti, ki so na podlagi Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003 podeljene odgovornim za ocenjevanje in obvladovanje tveganja, morale uporabiti le razloge, ki so povezani s cilji okoljske politike in niso v nasprotju z ocenami tveganj za zdravje in okolje, ki se ocenjujejo v okviru postopkov odobritve iz Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003, kot so na primer ohranjanje nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti, nekaterih habitatov in ekosistemov, pa tudi posebnih funkcij in storitev ekosistemov. |
| --- | --- |

(11)

Raven varovanja zdravja ljudi in/ali živali ter varstva okolja v Uniji omogoča enotno znanstveno oceno po vsej Uniji in ta direktiva tega ne bi smela spreminjati. Države članice bi torej zato, da bi se izognili vsakršnemu poseganju v pristojnosti, ki so na podlagi Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003 podeljene odgovornim za ocenjevanje in obvladovanje tveganja, morale uporabiti le razloge, ki so povezani s cilji okoljske politike in niso v nasprotju z ocenami tveganj za zdravje in okolje, ki se ocenjujejo v okviru postopkov odobritve iz Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003, kot so na primer ohranjanje nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti, nekaterih habitatov in ekosistemov, pa tudi posebnih funkcij in storitev ekosistemov.

| (12) | Države članice bi morale imeti tudi možnost, da odločitve, ki jih sprejmejo na podlagi Direktive 2001/18/ES, utemeljijo z razlogi, povezanimi s socialno-ekonomskimi vplivi, ki bi lahko izhajali iz gojenja GSO na ozemlju zadevne države članice. Čeprav je ukrepe za soobstoj Komisija že obravnavala v svojem priporočilu z dne 13. julija 2010 (17), bi morale države članice imeti tudi možnost, da na podlagi te direktive sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja odobrenih GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu. Ti razlogi so lahko povezani s tem, da je ukrepe za soobstoj zaradi posebnih geografskih pogojev težko ali nemogoče izvajati, ali s potrebo po tem, da bi se izognili prisotnosti GSO v drugih proizvodih, na primer v posebnih ali določenih proizvodih, ali da se obvaruje raznovrstnost kmetijske proizvodnje ali zagotovi čistost semen in razmnoževalnega materiala rastlin. Poleg tega je Komisija, v skladu z zahtevami iz sklepov Sveta z dne 5. decembra 2008 o gensko spremenjenih organizmih, Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o socialno-ekonomskih posledicah gojenja GSO. Ugotovitve tega poročila lahko državam članicam zagotovijo koristne informacije pri sprejemanju odločitev na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale imeti tudi možnost, da odločitve, ki jih sprejmejo na podlagi Direktive 2001/18/ES, utemeljijo z razlogi, povezanimi s socialno-ekonomskimi vplivi, ki bi lahko izhajali iz gojenja GSO na ozemlju zadevne države članice. Čeprav je ukrepe za soobstoj Komisija že obravnavala v svojem priporočilu z dne 13. julija 2010 (17), bi morale države članice imeti tudi možnost, da na podlagi te direktive sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja odobrenih GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu. Ti razlogi so lahko povezani s tem, da je ukrepe za soobstoj zaradi posebnih geografskih pogojev težko ali nemogoče izvajati, ali s potrebo po tem, da bi se izognili prisotnosti GSO v drugih proizvodih, na primer v posebnih ali določenih proizvodih, ali da se obvaruje raznovrstnost kmetijske proizvodnje ali zagotovi čistost semen in razmnoževalnega materiala rastlin. Poleg tega je Komisija, v skladu z zahtevami iz sklepov Sveta z dne 5. decembra 2008 o gensko spremenjenih organizmih, Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o socialno-ekonomskih posledicah gojenja GSO. Ugotovitve tega poročila lahko državam članicam zagotovijo koristne informacije pri sprejemanju odločitev na podlagi te direktive.

| (13) | Omejitve ali prepovedi, sprejete na podlagi te direktive, bi se morale nanašati na gojenje in ne na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov in bi morale biti poleg tega v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nediskriminacije med nacionalnimi in nenacionalnimi proizvodi, načela sorazmernosti ter člena 34, člena 36 in člena 216(2) PDEU. |
| --- | --- |

(13)

Omejitve ali prepovedi, sprejete na podlagi te direktive, bi se morale nanašati na gojenje in ne na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov in bi morale biti poleg tega v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nediskriminacije med nacionalnimi in nenacionalnimi proizvodi, načela sorazmernosti ter člena 34, člena 36 in člena 216(2) PDEU.

| (14) | Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo, bi morali biti podvrženi postopku nadzora in informacijam na ravni Unije. Glede na raven nadzora in informacij Unije ni treba še dodatno predvideti uporabe Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18). Države članice lahko omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu od datuma začetka veljavnosti odobritve Unije in najpozneje dve leti po datumu izdaje odobritve, če je poteklo določeno obdobje mirovanja, med katerim je imela Komisija možnost predložiti pripombe glede predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo, bi morali biti podvrženi postopku nadzora in informacijam na ravni Unije. Glede na raven nadzora in informacij Unije ni treba še dodatno predvideti uporabe Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18). Države članice lahko omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu od datuma začetka veljavnosti odobritve Unije in najpozneje dve leti po datumu izdaje odobritve, če je poteklo določeno obdobje mirovanja, med katerim je imela Komisija možnost predložiti pripombe glede predlaganih ukrepov.

| (15) | Odločitve držav članic o omejitvi ali prepovedi gojenja GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu ne bi smele preprečevati izvajanja biotehnoloških raziskav, pod pogojem, da se pri njihovem izvajanju upoštevajo vsi potrebni varnostni ukrepi. |
| --- | --- |

(15)

Odločitve držav članic o omejitvi ali prepovedi gojenja GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu ne bi smele preprečevati izvajanja biotehnoloških raziskav, pod pogojem, da se pri njihovem izvajanju upoštevajo vsi potrebni varnostni ukrepi.

| (16) | Kadar nove in objektivne okoliščine upravičujejo prilagoditev geografskega področja uporabe iz odobritve za GSO in najpozneje dve leti po datumu izdaje te odobritve, bi morala država članica imeti možnost, da imetnika odobritve prek Komisije pozove k prilagoditvi geografskega področja uporabe. Če imetnik odobritve v to izrecno ali tiho ne privoli, bi država članica morala imeti možnost, da sprejme utemeljene ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja zadevnega GSO. Zadevna država članica bi morala osnutek teh ukrepov najmanj 75 dni pred njihovim sprejetjem predložiti Komisiji, da bi ji tako omogočila podajo pripomb, v tem obdobju pa ne bi smela sprejeti in izvajati teh ukrepov. Ob poteku določenega obdobja mirovanja bi morala imeti država članica možnost, da sprejme ukrepe, kot so bili prvotno predlagani ali kot so bili spremenjeni, da bi se upoštevale pripombe Komisije. |
| --- | --- |

(16)

Kadar nove in objektivne okoliščine upravičujejo prilagoditev geografskega področja uporabe iz odobritve za GSO in najpozneje dve leti po datumu izdaje te odobritve, bi morala država članica imeti možnost, da imetnika odobritve prek Komisije pozove k prilagoditvi geografskega področja uporabe. Če imetnik odobritve v to izrecno ali tiho ne privoli, bi država članica morala imeti možnost, da sprejme utemeljene ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja zadevnega GSO. Zadevna država članica bi morala osnutek teh ukrepov najmanj 75 dni pred njihovim sprejetjem predložiti Komisiji, da bi ji tako omogočila podajo pripomb, v tem obdobju pa ne bi smela sprejeti in izvajati teh ukrepov. Ob poteku določenega obdobja mirovanja bi morala imeti država članica možnost, da sprejme ukrepe, kot so bili prvotno predlagani ali kot so bili spremenjeni, da bi se upoštevale pripombe Komisije.

| (17) | Država članica bi morala imeti možnost, da pristojni organ ali Komisijo zaprosi za ponovno vključitev celotnega svojega ozemlja ali njegovega dela v geografsko področje uporabe iz odobritve, iz katere je bilo prej izključeno. V tem primeru zahteve ne bi bilo treba posredovati imetniku odobritve in zaprositi za njegovo privolitev. Geografsko področje uporabe iz odobritve ali odločbe o odobritvi bi moral ustrezno spremeniti pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev ali Komisija na podlagi Direktive 2001/18/ES oziroma Uredbe (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(17)

Država članica bi morala imeti možnost, da pristojni organ ali Komisijo zaprosi za ponovno vključitev celotnega svojega ozemlja ali njegovega dela v geografsko področje uporabe iz odobritve, iz katere je bilo prej izključeno. V tem primeru zahteve ne bi bilo treba posredovati imetniku odobritve in zaprositi za njegovo privolitev. Geografsko področje uporabe iz odobritve ali odločbe o odobritvi bi moral ustrezno spremeniti pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev ali Komisija na podlagi Direktive 2001/18/ES oziroma Uredbe (ES) št. 1829/2003.

| (18) | Pisne odobritve ali odločbe o odobritvah, izdane ali sprejete z geografskim področjem uporabe, ki je omejeno na določena območja, ali ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo, ki omejujejo ali prepovedujejo gojenje GSO, drugim državam ne bi smeli preprečevati ali omejevati uporabe odobrenih GSO. Poleg tega ta direktiva in nacionalni ukrepi, sprejeti na njeni podlagi, ne bi smeli posegati v zahteve prava Unije glede nenamerne in naključne prisotnosti GSO v gensko nespremenjenih sortah semen in razmnoževalnem materialu rastlin, niti preprečevati gojenja sort, ki izpolnjujejo te zahteve. |
| --- | --- |

(18)

Pisne odobritve ali odločbe o odobritvah, izdane ali sprejete z geografskim področjem uporabe, ki je omejeno na določena območja, ali ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo, ki omejujejo ali prepovedujejo gojenje GSO, drugim državam ne bi smeli preprečevati ali omejevati uporabe odobrenih GSO. Poleg tega ta direktiva in nacionalni ukrepi, sprejeti na njeni podlagi, ne bi smeli posegati v zahteve prava Unije glede nenamerne in naključne prisotnosti GSO v gensko nespremenjenih sortah semen in razmnoževalnem materialu rastlin, niti preprečevati gojenja sort, ki izpolnjujejo te zahteve.

| (19) | Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da se morajo sklicevanja na GSO, odobrene v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES, v delih A in D navedene direktive enakovredno uporabljati za GSO, odobrene v skladu z navedeno uredbo. Zato bi se morali ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu z Direktivo 2001/18/ES, uporabljati tudi za GSO, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da se morajo sklicevanja na GSO, odobrene v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES, v delih A in D navedene direktive enakovredno uporabljati za GSO, odobrene v skladu z navedeno uredbo. Zato bi se morali ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu z Direktivo 2001/18/ES, uporabljati tudi za GSO, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

| (20) | Ta direktiva ne posega v obveznost držav članic, kar zadeva prosti pretok konvencionalnih semen, razmnoževalnega materiala rastlin ter proizvodov iz pridelkov na podlagi ustreznega prava Unije in v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(20)

Ta direktiva ne posega v obveznost držav članic, kar zadeva prosti pretok konvencionalnih semen, razmnoževalnega materiala rastlin ter proizvodov iz pridelkov na podlagi ustreznega prava Unije in v skladu s PDEU.

| (21) | Da bi še pred začetkom veljavnosti te direktive njene cilje uskladili z legitimnimi interesi gospodarskih subjektov v zvezi z GSO, ki so bili odobreni ali so v postopku odobritve, bi bilo treba sprejeti določbe o ustreznih prehodnih ukrepih. Prehodni ukrepi so smiselni tudi, ker se je treba izogniti morebitnemu izkrivljanju konkurence, s tem ko bi obstoječe imetnike odobritve obravnavali drugače kot bodoče vlagatelje vlog za odobritev v prihodnje. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje, v katerem se lahko sprejmejo taki prehodni ukrepi, omejeno na čas, ki je nujno potreben za zagotovitev nemotenega prehoda na novo ureditev. Taki prehodni ukrepi bi zato morali omogočati državam članicam, da uporabljajo določbe te direktive za proizvode, ki so bili odobreni ali so bili v postopku odobritve pred začetkom veljavnosti te direktive, če to ne vpliva na odobrene gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki so že zakonito posajene. |
| --- | --- |

(21)

Da bi še pred začetkom veljavnosti te direktive njene cilje uskladili z legitimnimi interesi gospodarskih subjektov v zvezi z GSO, ki so bili odobreni ali so v postopku odobritve, bi bilo treba sprejeti določbe o ustreznih prehodnih ukrepih. Prehodni ukrepi so smiselni tudi, ker se je treba izogniti morebitnemu izkrivljanju konkurence, s tem ko bi obstoječe imetnike odobritve obravnavali drugače kot bodoče vlagatelje vlog za odobritev v prihodnje. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje, v katerem se lahko sprejmejo taki prehodni ukrepi, omejeno na čas, ki je nujno potreben za zagotovitev nemotenega prehoda na novo ureditev. Taki prehodni ukrepi bi zato morali omogočati državam članicam, da uporabljajo določbe te direktive za proizvode, ki so bili odobreni ali so bili v postopku odobritve pred začetkom veljavnosti te direktive, če to ne vpliva na odobrene gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki so že zakonito posajene.

| (22) | Priporočilo Komisije z dne 13. julija 2010 državam članicam daje smernice za pripravo ukrepov za soobstoj, tudi na obmejnih območjih |
| --- | --- |

(22)

Priporočilo Komisije z dne 13. julija 2010 državam članicam daje smernice za pripravo ukrepov za soobstoj, tudi na obmejnih območjih

| (23) | Direktivo 2001/18/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(23)

Direktivo 2001/18/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Direktivi 2001/18/ES se vstavijo naslednji členi:

„Člen 26b

Gojenje

1.   Država članica lahko prek Komisije med postopkom odobritve določenega GSO ali obnovitvijo odobritve od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki jo predloži v skladu z delom C te direktive ali Uredbo (ES) št. 1829/2003, prilagodi tako, da bo celotno ozemlje ali del ozemlja zadevne države članice izključeno iz gojenja. O tej zahtevi je Komisija obveščena najpozneje 30 dni od datuma razpošiljanja poročila o oceni v skladu s členom 14(2) te direktive ali prejema mnenja Agencije v skladu s členoma 6(6) in 18(6) Uredbe (ES) št. 1829/2003. Komisija zahtevo države članice brez odlašanja posreduje prijavitelju/vlagatelju in drugim državam članicam.

2.   Kadar prijavitelj/vlagatelj nasprotuje zahtevi države članice v skladu z odstavkom 1, o tem uradno obvesti Komisijo in države članice v 30 dneh po tem, ko je ta zahteva posredovana s strani Komisije. Če prijavitelj/vlagatelj izrecno ali tiho privoli, se prilagoditev geografskega področja uporabe iz prijave/vloge izvede v pisni odobritvi ali odobritvi.

Pisna odobritev, izdana v skladu s to direktivo, in – kadar je ustrezno – odločitev v skladu s členom 19, pa tudi odločba o odobritvi, sprejeta v skladu s členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, se izdajo na podlagi prilagojenega geografskega področja uporabe iz prijave/vloge, v katero je izrecno ali tiho privolil prijavitelj/vlagatelj.

3.   Kadar prijavitelj/vlagatelj nasprotuje prilagoditvi geografskega področja uporabe iz prijave/vloge, kar ustreza zahtevi države članice v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko zadevna država članica sprejme ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja tega GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, ki je bilo že odobreno v skladu z delom C te direktive ali Uredbo (ES) št. 1829/2003, če so ti ukrepi skladni s pravom Unije, utemeljeni, sorazmerni in nediskriminatorni ter poleg tega temeljijo na tehtnih razlogih, ki so na primer povezani s:

| (a) | cilji okoljske politike, ki se razlikujejo od vidikov, ocenjenih v skladu s to direktivo in Uredbo (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

(a)

cilji okoljske politike, ki se razlikujejo od vidikov, ocenjenih v skladu s to direktivo in Uredbo (ES) št. 1829/2003;

| (b) | prostorskim načrtovanjem; |
| --- | --- |

(b)

prostorskim načrtovanjem;

| (c) | namembnostjo zemljišča; |
| --- | --- |

(c)

namembnostjo zemljišča;

| (d) | socialno-ekonomskimi učinki; |
| --- | --- |

(d)

socialno-ekonomskimi učinki;

| (e) | izogibanjem prisotnosti GSO v drugih proizvodih brez poseganja v člen 26a; |
| --- | --- |

(e)

izogibanjem prisotnosti GSO v drugih proizvodih brez poseganja v člen 26a;

| (f) | cilji kmetijske politike; |
| --- | --- |

(f)

cilji kmetijske politike;

| (g) | javnim redom. |
| --- | --- |

(g)

javnim redom.

Ti razlogi se lahko uveljavljajo posamično ali skupaj, z izjemo razloga iz točke (g), ki ga ni mogoče posamično uveljavljati, in sicer glede na posebne okoliščine v državi članici, regiji ali območju, kjer se bodo ti ukrepi uporabljali, vendar v nobenem primeru ne smejo biti v nasprotju z oceno tveganja za okolje, pripravljeno v skladu s to direktivo ali Uredbo (ES) št. 1829/2003.

4.   Država članica, ki namerava sprejeti ukrepe v skladu z odstavkom 3 tega člena, Komisiji najprej predloži osnutek teh ukrepov in ustrezne razloge, ki jih uveljavlja. To lahko storijo, preden se zaključi postopek odobritve GSO v skladu z delom C te direktive ali Uredbo (ES) št. 1829/2003. V 75 dneh začenši z datumom te predložitve:

| (a) | se zadevna država članica vzdrži sprejetja in izvajanja teh ukrepov, in |
| --- | --- |

(a)

se zadevna država članica vzdrži sprejetja in izvajanja teh ukrepov, in

| (b) | Komisija lahko da morebitne pripombe, ki se ji zdijo ustrezne. |
| --- | --- |

(b)

Komisija lahko da morebitne pripombe, ki se ji zdijo ustrezne.

Po izteku 75-dnevnega obdobja iz prvega pododstavka in najpozneje dve leti po datumu izdane odobritve, lahko zadevna država članica sprejme ukrepe, kot so bili prvotno predlagani ali kot so bili spremenjeni, da bi se upoštevale morebitne pripombe Komisije. O teh ukrepih brez odlašanja obvesti Komisijo, druge države članice in prijavitelja/vlagatelja.

5.   Kadar država članica po odobritvi GSO na podlagi te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 in ne prej kot dve leti po datumu izdaje odobritve meni, da nove objektivne okoliščine upravičujejo spremembo geografskega področja uporabe iz odobritve, lahko smiselno uporabi postopek iz odstavkov 1 do 4, če taki ukrepi ne vplivajo na gojenje katerih koli semen in razmnoževalnega materiala rastlin odobrenih GSO, ki so bili zakonito posajeni pred sprejetjem teh ukrepov.

6.   Kadar želi država članica celotno svoje ozemlje ali njegov del ponovno vključiti v geografsko področje uporabe iz odobritve, iz katerega je bilo pred tem izključeno na podlagi odstavka 2, lahko za to zaprosi pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev na podlagi te direktive, ali Komisijo, če je bil GSO odobren na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003. Pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev, oziroma v ustreznem primeru Komisija ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve ali odločbe o odobritvi.

7.   Za namene prilagoditve geografskega področja uporabe iz odobritve za GSO na podlagi odstavkov 5 in 6 ter če v skladu z odstavkom 5 imetnik odobritve izrecno ali tiho privoli v zahtevo države članice:

| (a) | za GSO, ki je bil odobren na podlagi te direktive, pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev, ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve in po zaključku tega postopka obvesti Komisijo, države članice in imetnika odobritve; |
| --- | --- |

(a)

za GSO, ki je bil odobren na podlagi te direktive, pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev, ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve in po zaključku tega postopka obvesti Komisijo, države članice in imetnika odobritve;

| (b) | za GSO, ki je bil odobren na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003, Komisija ustrezno spremeni odločbo o odobritvi, ne da bi uporabila postopek iz člena 35(2) navedene uredbe. Komisija ustrezno obvesti države članice in imetnika odobritve. |
| --- | --- |

(b)

za GSO, ki je bil odobren na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003, Komisija ustrezno spremeni odločbo o odobritvi, ne da bi uporabila postopek iz člena 35(2) navedene uredbe. Komisija ustrezno obvesti države članice in imetnika odobritve.

8.   Kadar država članica prekliče ukrepe, sprejete v skladu z odstavkoma 3 in 4, o tem brez odlašanja uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

9.   Ukrepi, sprejeti na podlagi tega člena, ne vplivajo na prosti pretok odobrenih GSO kot proizvodov ali v proizvodih.

Člen 26c

Prehodni ukrepi

1.   Od ... (19) do ... (20) lahko država članica prek Komisije od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da prilagodi geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki je bila vložena, ali odobritve, ki je bila izdana, na podlagi te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 pred ... (19). Komisija zahtevo države članice brez odlašanja posreduje prijavitelju/vlagatelju in drugim državam članicam.

2.   Kadar je vloga še v postopku obravnave in prijavitelj/vlagatelj v 30 dneh po tem, ko mu je bila takšna zahteva posredovana, v to zahtevo izrecno ali tiho privoli, se geografsko področje uporabe iz zadevne prijave/vloge ustrezno prilagodi. Pisna odobritev, izdana na podlagi te direktive, in – kadar je ustrezno – odločitev, izdana na podlagi člena 19, pa tudi odločba o odobritvi, sprejeta v skladu s členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, se izdajo na podlagi prilagojenega geografskega področja uporabe iz prijave/vloge, v katero je izrecno ali tiho privolil prijavitelj/vlagatelj.

3.   Kadar je odobritev že izdana in imetnik odobritve v 30 dneh po tem, ko mu je bila posredovana zahteva iz odstavka 1 tega člena, v to zahtevo izrecno ali tiho privoli, se v odobritvi upošteva tisto, v kar imetnik odobritve privoli. Za pisno odobritev na podlagi te direktive pristojni organ ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve, kot je v to izrecno ali tiho privolil imetnik odobritve, in po zaključku postopka obvesti Komisijo, države članice in imetnika odobritve. Za odobritev na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003 Komisija ustrezno spremeni odločbo o odobritvi, ne da bi uporabila postopek iz člena 35(2) navedene uredbe. O tem ustrezno obvesti države članice in imetnika odobritve.

4.   Če prijavitelj/vlagatelj oziroma – če je ustrezno – imetnik odobritve tej zahtevi nasprotuje, se smiselno uporabljajo odstavki 3 do 9 člena 26b.

5.   Ta člen ne posega v gojenje katerih koli semen in razmnoževalnega materiala rastlin odobrenih GSO, ki so bili zakonito posajeni, preden je gojenje GSO v državi članici omejeno ali prepovedano.

6.   Ukrepi, sprejeti na podlagi tega člena, ne vplivajo na prosti pretok odobrenih GSO kot proizvodov ali v proizvodih.

Člen 2

Komisija najpozneje 4 leta po ... (21) Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o uporabi te direktive v državah članicah, vključno z učinkovitostjo določb, na podlagi katerih lahko države članice na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu omejijo ali prepovejo gojenje GSO, in nemotenim delovanjem notranjega trga. Temu poročilu lahko priloži morebitne zakonodajne predloge, ki se ji zdijo ustrezni. Komisija poroča tudi o napredku glede prizadevanj, da bi strožje smernice Agencije o oceni tveganja gensko spremenjenih rastlin za okolje iz leta 2010 pridobile normativno vrednost.

21

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 54,19.2.2011, str. 51.

1

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 62.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 (UL C 33 E, 5.2.2013, str. 350) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 23. julija 2014. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL L 268, 18.10.2003, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin (UL 125, 11.7.1966, str. 2298).

6

(7)  Direktiva Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (UL 125, 11.7.1966, str. 2309).

7

(8)  Direktiva Sveta 68/193/EGS z dne 9. aprila 1968 o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (UL L 93, 17.4.1968, str. 15).

8

(9)  Direktiva Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin (UL L 226, 13.8.1998, str. 16).

9

(10)  Direktiva Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (UL L 11, 15.1.2000, str. 17).

10

(11)  Direktiva Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (UL L 193, 20.7.2002, str. 1).

11

(12)  Direktiva Sveta 2002/54/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena pese (UL L 193, 20.7.2002, str. 12).

12

(13)  Direktiva Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (UL L 193, 20.7.2002, str. 33).

13

(14)  Direktiva Sveta 2002/56/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semenskega krompirja (UL L 193, 20.7.2002, str. 60).

14

(15)  Direktiva Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (UL L 193, 20.7.2002, str. 74).

15

(16)  Direktiva Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja (UL L 267, 8.10.2008, str. 8).

16

(17)  Priporočilo Komisije z dne 13. julija 2010 o smernicah za razvoj nacionalnih ukrepov soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih (UL C 200, 22.7.2010, str. 1).

17

(18)  Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

18

(19)  Datum začetka veljavnosti direktive iz dokumenta st 10972/14.

19

(20)  Datum začetka veljavnosti direktive iz dokumenta st 10972/14 + 6 mesecev.“

20

(21)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

21

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 13. julija 2010 (1) sprejela predlog uredbe o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju.

Ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 9. decembra 2010. Odbor regij je mnenje sprejel 28. januarja 2011.

Evropski parlament je sprejel svoje stališče v prvi obravnavi 5. julija 2011 (2).

II.   CILJ

Cilj predloga je zagotoviti pravno podlago v pravnem okviru EU za GSO, da se državam članicam dovoli omejitev ali prepoved pridelave GSO, odobrenih na ravni EU. Te omejitve ali prepovedi lahko zajemajo celotno ozemlje ali del ozemlja države članice.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

| 1. | Evropski parlament je sprejel 28 sprememb predloga Komisije. Čeprav je Svet pri določenih ključnih vidikih (npr. vključitev posebnih razlogov, na katerih naj temeljijo nacionalne omejitve) upošteval splošne usmeritve iz teh sprememb, se je pri večini drugih vidikov raje zavzel za drugačen pristop.
  Stališče Sveta v prvi obravnavi vključuje tudi več sprememb, ki niso bile predvidene v stališču Evropskega parlamenta.
  Komisija je izjavila, da lahko sprejme stališče Sveta v prvi obravnavi. |
| --- | --- |

1.

Evropski parlament je sprejel 28 sprememb predloga Komisije. Čeprav je Svet pri določenih ključnih vidikih (npr. vključitev posebnih razlogov, na katerih naj temeljijo nacionalne omejitve) upošteval splošne usmeritve iz teh sprememb, se je pri večini drugih vidikov raje zavzel za drugačen pristop.

Stališče Sveta v prvi obravnavi vključuje tudi več sprememb, ki niso bile predvidene v stališču Evropskega parlamenta.

Komisija je izjavila, da lahko sprejme stališče Sveta v prvi obravnavi.

| 2. | Svet tako kot Komisija meni, da je glavni namen predloga zagotoviti nemoteno delovanje notranjega trga, obenem pa državam članicam omogočiti, da sprejemajo lastne odločitve glede pridelave odobrenih GSO. Čeprav obstajajo tudi drugi pomisleki, kot so pomisleki v zvezi z okoljem, so ti drugotnega pomena glede na glavni namen. Iz tega razloga stališče Sveta temelji na členu 114 PDEU, in ne na členu 192 PDEU.
  Četudi je bil predlog prvotno pripravljen v obliki uredbe, se je pri podrobnejši obravnavi izkazalo, da je bolj primerno spremeniti pravno obliko akta, in sicer v direktivo, ki pa bi bila zaradi neobvezne narave zadevnih določb brez prehodnega obdobja. Pravna oblika uredbe bi bila primerna, če bi bil njen namen določitev pravic in naložitev obveznosti neposredno gospodarskim subjektom, medtem ko je smisel predloga (tako v izvirni obliki kot spremenjeni različici Evropskega parlamenta) dati državam članicam pravico do odločitve glede pridelave, ne da bi od njih dejansko zahtevali, da sprejmejo kakršno koli odločitev o omejitvi pridelave.
  Da bi se zagotovile najmanjše možne motnje na notranjem trgu in obenem olajšali postopki odobritev GSO, je Svet menil, da bi bilo primerno zagotoviti mehanizem, v okviru katerega bi se lahko države članice o omejitvah dogovarjale z gospodarskimi subjekti (prek Komisije). Tak mehanizem bi lahko zagotovil največjo možno pravno varnost tako za gospodarske subjekte kot države članice. Večina novega besedila, ki ga je vstavil Svet, je tehnične narave in se nanaša na postopek za zagotovitev, da bo ta mehanizem lahko deloval v praksi.
  V primeru, da dogovora z gospodarskimi subjekti ne bo mogoče doseči, bodo države članice pod določenimi pomembnimi pogoji upravičene do sprejetja ukrepov za omejitev ali prepoved pridelave. Svet je tako kot Evropski parlament menil tudi, da je v besedilo primerno vključiti neizčrpen seznam razlogov. Pri tem je največja razlika med besedilom Sveta in besedilom Evropskega parlamenta pri poudarku na podrobnostih in stopnji podrobnosti. Po mnenju Sveta je bistveno zagotoviti, da navedeni razlogi za omejitev pridelave niso v nasprotju z znanstveno oceno tveganja, ki jo je pripravila Evropska agencija za varnost hrane.
  Svet je sledil pristopu Parlamenta pri uvedbi ustreznih določb, da bi se upoštevala utemeljena pričakovanja kmetov, ki so posadili gensko spremenjene poljščine še pred sprejetjem nacionalnih ukrepov. Kljub vsemu se mu zdi, da predlog bolj kot samo dajanje na trg zadeva izključno pridelavo in da zato ni treba spremeniti člena 22 Direktive 2001/18, kot je to predlagal Parlament. Po drugi strani pa meni, da je pomembno zagotoviti, da omejevalni ukrepi glede pridelave ne bodo nenamerno povzročili, da bi trgovina z odobrenimi GSO, vključno z razmnoževalnim materialom, postala nezakonita.
  Poleg tega je bila v zvezi s soobstojem vstavljena nova uvodna izjava, ki se sklicuje na najnovejše priporočilo Komisije na tem področju. Le-to zagotavlja smernice za države članice, da bi se na njihovem ozemlju ali obmejnih območjih preprečila nenamerna prisotnost GSO v drugih proizvodih.
  Glede na dejstvo, da se lahko razumno pričakuje, da bodo postopki odobritve že potekali ob končnem sprejetju predloga, se je zdelo potrebno uvesti ustrezne prehodne določbe.
  Svet je še menil, da ni primerno sprejeti obveznosti uvedbe režima finančne odgovornosti, zlasti zaradi pomanjkanja informacij o stroških in upravnih bremenih ter drugih posledic, ki bi jih tak režim lahko imel, vključno v zvezi s sistemi zasebnega prava držav članic. |
| --- | --- |

2.

Svet tako kot Komisija meni, da je glavni namen predloga zagotoviti nemoteno delovanje notranjega trga, obenem pa državam članicam omogočiti, da sprejemajo lastne odločitve glede pridelave odobrenih GSO. Čeprav obstajajo tudi drugi pomisleki, kot so pomisleki v zvezi z okoljem, so ti drugotnega pomena glede na glavni namen. Iz tega razloga stališče Sveta temelji na členu 114 PDEU, in ne na členu 192 PDEU.

Četudi je bil predlog prvotno pripravljen v obliki uredbe, se je pri podrobnejši obravnavi izkazalo, da je bolj primerno spremeniti pravno obliko akta, in sicer v direktivo, ki pa bi bila zaradi neobvezne narave zadevnih določb brez prehodnega obdobja. Pravna oblika uredbe bi bila primerna, če bi bil njen namen določitev pravic in naložitev obveznosti neposredno gospodarskim subjektom, medtem ko je smisel predloga (tako v izvirni obliki kot spremenjeni različici Evropskega parlamenta) dati državam članicam pravico do odločitve glede pridelave, ne da bi od njih dejansko zahtevali, da sprejmejo kakršno koli odločitev o omejitvi pridelave.

Da bi se zagotovile najmanjše možne motnje na notranjem trgu in obenem olajšali postopki odobritev GSO, je Svet menil, da bi bilo primerno zagotoviti mehanizem, v okviru katerega bi se lahko države članice o omejitvah dogovarjale z gospodarskimi subjekti (prek Komisije). Tak mehanizem bi lahko zagotovil največjo možno pravno varnost tako za gospodarske subjekte kot države članice. Večina novega besedila, ki ga je vstavil Svet, je tehnične narave in se nanaša na postopek za zagotovitev, da bo ta mehanizem lahko deloval v praksi.

V primeru, da dogovora z gospodarskimi subjekti ne bo mogoče doseči, bodo države članice pod določenimi pomembnimi pogoji upravičene do sprejetja ukrepov za omejitev ali prepoved pridelave. Svet je tako kot Evropski parlament menil tudi, da je v besedilo primerno vključiti neizčrpen seznam razlogov. Pri tem je največja razlika med besedilom Sveta in besedilom Evropskega parlamenta pri poudarku na podrobnostih in stopnji podrobnosti. Po mnenju Sveta je bistveno zagotoviti, da navedeni razlogi za omejitev pridelave niso v nasprotju z znanstveno oceno tveganja, ki jo je pripravila Evropska agencija za varnost hrane.

Svet je sledil pristopu Parlamenta pri uvedbi ustreznih določb, da bi se upoštevala utemeljena pričakovanja kmetov, ki so posadili gensko spremenjene poljščine še pred sprejetjem nacionalnih ukrepov. Kljub vsemu se mu zdi, da predlog bolj kot samo dajanje na trg zadeva izključno pridelavo in da zato ni treba spremeniti člena 22 Direktive 2001/18, kot je to predlagal Parlament. Po drugi strani pa meni, da je pomembno zagotoviti, da omejevalni ukrepi glede pridelave ne bodo nenamerno povzročili, da bi trgovina z odobrenimi GSO, vključno z razmnoževalnim materialom, postala nezakonita.

Poleg tega je bila v zvezi s soobstojem vstavljena nova uvodna izjava, ki se sklicuje na najnovejše priporočilo Komisije na tem področju. Le-to zagotavlja smernice za države članice, da bi se na njihovem ozemlju ali obmejnih območjih preprečila nenamerna prisotnost GSO v drugih proizvodih.

Glede na dejstvo, da se lahko razumno pričakuje, da bodo postopki odobritve že potekali ob končnem sprejetju predloga, se je zdelo potrebno uvesti ustrezne prehodne določbe.

Svet je še menil, da ni primerno sprejeti obveznosti uvedbe režima finančne odgovornosti, zlasti zaradi pomanjkanja informacij o stroških in upravnih bremenih ter drugih posledic, ki bi jih tak režim lahko imel, vključno v zvezi s sistemi zasebnega prava držav članic.

IV.   SKLEP

Svet se sicer zaveda, da je sprejel drugačen pristop kot Evropski parlament, vendar je splošna usmeritev obeh institucij skoraj enaka. Zato pričakuje konstruktivno razpravo z Evropskim parlamentom v drugi obravnavi, ki bo omogočila hitro sprejetje direktive.

---

(1)  Dokument 12371/10 ADD 1 – COM(2010) 375 final.

(2)  Dokument 11037/11.

---