# Az Európai Unió C 311/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 311 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. szeptember 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 311

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. szeptember 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az EGSZB 498. plenáris ülése (2014. április 29–30.) |
| 2014/C 311/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Generáció- és kultúraközi intézkedések a más tagállamban munkát vállaló fiatal uniós polgárok társadalmi beilleszkedésének előmozdítására (saját kezdeményezésű vélemény) | 1 |
| 2014/C 311/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fiatalok foglalkoztathatósága – A képzés és az ágazati igények összehangolása megszorítások idején | 7 |
| 2014/C 311/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós ipari tevékenységek visszahelyezése az újraiparosítás keretében | 15 |
| 2014/C 311/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Ipari szerkezetváltás az európai gyógyszeripari ágazatban | 25 |
| 2014/C 311/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kényszermunka elleni küzdelem Európában és a világban: Milyen szerep hárul az EU-ra? – Az EGSZB hozzájárulása a 2014. évi ILO-konferenciához (saját kezdeményezésű vélemény) | 31 |
| 2014/C 311/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fogyasztóvédelem és a túlzott eladósodottság megfelelő kezelése a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében (feltáró vélemény) | 38 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 498. plenáris ülése (2014. április 29–30.)

2014/C 311/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Generáció- és kultúraközi intézkedések a más tagállamban munkát vállaló fiatal uniós polgárok társadalmi beilleszkedésének előmozdítására (saját kezdeményezésű vélemény)

1

2014/C 311/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fiatalok foglalkoztathatósága – A képzés és az ágazati igények összehangolása megszorítások idején

7

2014/C 311/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós ipari tevékenységek visszahelyezése az újraiparosítás keretében

15

2014/C 311/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Ipari szerkezetváltás az európai gyógyszeripari ágazatban

25

2014/C 311/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kényszermunka elleni küzdelem Európában és a világban: Milyen szerep hárul az EU-ra? – Az EGSZB hozzájárulása a 2014. évi ILO-konferenciához (saját kezdeményezésű vélemény)

31

2014/C 311/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fogyasztóvédelem és a túlzott eladósodottság megfelelő kezelése a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében (feltáró vélemény)

38

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | Az EGSZB 498. plenáris ülése (2014. április 29–30.) |
| 2014/C 311/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának:Az európai ipar reneszánszáért(COM(2014) 14 final) | 47 |
| 2014/C 311/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendeletnek a gépjárművekből származó szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése tekintetében történő módosításáról (COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD)) | 55 |
| 2014/C 311/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A szabad mozgás jogával élő uniós polgárok szavazati jogának megvonásából származó következmények kezelése (COM(2014) 33 final) | 59 |
| 2014/C 311/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről (COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD)) | 63 |
| 2014/C 311/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2013) 889 final – 2013/0436 (COD)) | 68 |
| 2014/C 311/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról (COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)), Javaslat tanácsi irányelvre az állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozataláról COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új élelmiszerekről (COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD)) | 73 |
| 2014/C 311/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye – A közlekedési törzshálózat kiépítése: Törzshálózati folyosók és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (COM(2013) 940 final) | 82 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 498. plenáris ülése (2014. április 29–30.)

2014/C 311/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának:Az európai ipar reneszánszáért(COM(2014) 14 final)

(COM(2014) 14 final)

47

2014/C 311/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendeletnek a gépjárművekből származó szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése tekintetében történő módosításáról (COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD))

(COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD))

55

2014/C 311/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A szabad mozgás jogával élő uniós polgárok szavazati jogának megvonásából származó következmények kezelése (COM(2014) 33 final)

(COM(2014) 33 final)

59

2014/C 311/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről (COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD))

(COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD))

63

2014/C 311/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2013) 889 final – 2013/0436 (COD))

(COM(2013) 889 final – 2013/0436 (COD))

68

2014/C 311/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról (COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)), Javaslat tanácsi irányelvre az állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozataláról COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új élelmiszerekről (COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD))

(COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)),

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)), valamint

(COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD))

73

2014/C 311/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye – A közlekedési törzshálózat kiépítése: Törzshálózati folyosók és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (COM(2013) 940 final)

(COM(2013) 940 final)

82

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 498. plenáris ülése (2014. április 29–30.)

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Generáció- és kultúraközi intézkedések a más tagállamban munkát vállaló fiatal uniós polgárok társadalmi beilleszkedésének előmozdítására (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 311/01

Előadó: Renate HEINISCH

2013. szeptember 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Generáció- és kultúraközi intézkedések a más tagállamban munkát vállaló fiatal uniós polgárok társadalmi beilleszkedésének előmozdítására.

(saját kezdeményezésű vélemény)

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2014. április 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 30-i ülésnapon) 187 szavazattal 2 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) elismeri, hogy a fiatal uniós polgárok növekvő munkavállalói mobilitása fontos és üdvözlendő megvalósulása az Európai Unió egyik alapszabadságának, és egyre gyakrabban kényszerűség eredménye. Ezenkívül hozzájárul a származási és a befogadó ország munkaerő-piacán kialakuló kritikus helyzetek enyhítéséhez. A munkavállalási céllal érkező fiatal bevándorlók hozzájárulnak a befogadó ország gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, emellett szellemi téren is gazdagítják azt: a sokféleség új lehetőségeket nyújt a vállalatoknak és a társadalomnak is. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) elismeri, hogy a fiatal uniós polgárok növekvő munkavállalói mobilitása fontos és üdvözlendő megvalósulása az Európai Unió egyik alapszabadságának, és egyre gyakrabban kényszerűség eredménye. Ezenkívül hozzájárul a származási és a befogadó ország munkaerő-piacán kialakuló kritikus helyzetek enyhítéséhez. A munkavállalási céllal érkező fiatal bevándorlók hozzájárulnak a befogadó ország gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, emellett szellemi téren is gazdagítják azt: a sokféleség új lehetőségeket nyújt a vállalatoknak és a társadalomnak is.

| 1.2 | A munkavállalási céllal érkező fiatal bevándorlók az előttük nyitva álló szakmai lehetőségeket ugyan ki tudják használni, a befogadó országban való sikeres munkahelyi beilleszkedés ellenére azonban új társadalmi kihívásokkal szembesülnek akkor, amikor a munkahelyen kívüli társadalomba is be kívánnak illeszkedni új környezetükben. A származási országtól eltérő tagállamokban dolgozó fiatal európai polgárok köre heterogén. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy támogatást kapjon a beilleszkedés szakaszában, különösen azok, akik korlátozottabb nyelvi készségekkel és gazdasági eszközökkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.2

A munkavállalási céllal érkező fiatal bevándorlók az előttük nyitva álló szakmai lehetőségeket ugyan ki tudják használni, a befogadó országban való sikeres munkahelyi beilleszkedés ellenére azonban új társadalmi kihívásokkal szembesülnek akkor, amikor a munkahelyen kívüli társadalomba is be kívánnak illeszkedni új környezetükben. A származási országtól eltérő tagállamokban dolgozó fiatal európai polgárok köre heterogén. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy támogatást kapjon a beilleszkedés szakaszában, különösen azok, akik korlátozottabb nyelvi készségekkel és gazdasági eszközökkel rendelkeznek.

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni azon fiatal uniós polgárok társadalmi életben való részvétel kapcsán felmerülő speciális igényeinek és problémáinak, akik egy másik országban kezdenek el dolgozni, és nem csupán átmenetileg kívánnak a befogadó országban tartózkodni. Máskülönben súlyos problémák alakulhatnak ki mind az érintettek, mind a befogadó ország szempontjából. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni azon fiatal uniós polgárok társadalmi életben való részvétel kapcsán felmerülő speciális igényeinek és problémáinak, akik egy másik országban kezdenek el dolgozni, és nem csupán átmenetileg kívánnak a befogadó országban tartózkodni. Máskülönben súlyos problémák alakulhatnak ki mind az érintettek, mind a befogadó ország szempontjából.

| 1.4 | Az EGSZB nyomatékosan felhívja az EU intézményeinek és tagállamainak figyelmét arra, hogy egyre nagyobb méreteket ölt a kisebbségekkel és a bevándorlókkal szembeni idegengyűlölet és rasszizmus, és kéri, hogy határozottan lépjenek fel az ilyen viselkedésmódok és az ezeket megvalósító csoportok ellen. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB nyomatékosan felhívja az EU intézményeinek és tagállamainak figyelmét arra, hogy egyre nagyobb méreteket ölt a kisebbségekkel és a bevándorlókkal szembeni idegengyűlölet és rasszizmus, és kéri, hogy határozottan lépjenek fel az ilyen viselkedésmódok és az ezeket megvalósító csoportok ellen.

| 1.5 | Az Európai Bizottságnak megerősített tapasztalatcsere és párbeszéd révén támogatnia kellene a tagállamokat azon erőfeszítéseikben, hogy hatékonyabb beilleszkedést segítő intézkedéseket vezessenek be a fiatal uniós migránsok ezen csoportja számára, amelynek tagjai már egy másik európai uniós tagállamban munkát találtak. Ennek érdekében az EGSZB szerint meg kell erősíteni „Az első EURES-állásod” keretében finanszírozott programokat. |
| --- | --- |

1.5

Az Európai Bizottságnak megerősített tapasztalatcsere és párbeszéd révén támogatnia kellene a tagállamokat azon erőfeszítéseikben, hogy hatékonyabb beilleszkedést segítő intézkedéseket vezessenek be a fiatal uniós migránsok ezen csoportja számára, amelynek tagjai már egy másik európai uniós tagállamban munkát találtak. Ennek érdekében az EGSZB szerint meg kell erősíteni „Az első EURES-állásod” keretében finanszírozott programokat.

| 1.6 | A beilleszkedés olyan társadalmi jellegű folyamat, amely a személyek és a csoportok közti kapcsolatban alakul ki, és kétirányú, mivel mind a bevándorlókat, mind a befogadó társadalmat érinti. |
| --- | --- |

1.6

A beilleszkedés olyan társadalmi jellegű folyamat, amely a személyek és a csoportok közti kapcsolatban alakul ki, és kétirányú, mivel mind a bevándorlókat, mind a befogadó társadalmat érinti.

| 1.7 | Az Európai Bizottságnak először is elő kellene segítenie a bevált gyakorlatok megosztását, és dokumentálnia kellene azokat a sikeres koncepciókat és gyakorlatokat, amelyek ezeket a munkavállalási céllal érkező fiatalokat kívánják támogatni abban a törekvésükben, hogy a társadalomba beilleszkedjenek. Ennek keretében különösen az országok ún. „vendégfogadási kultúrájába” tartozó kultúra- és generációközi stratégiák és projektek mint ígéretes támogatási intézkedések jelentőségét lehetne elismerni és kiemelni. |
| --- | --- |

1.7

Az Európai Bizottságnak először is elő kellene segítenie a bevált gyakorlatok megosztását, és dokumentálnia kellene azokat a sikeres koncepciókat és gyakorlatokat, amelyek ezeket a munkavállalási céllal érkező fiatalokat kívánják támogatni abban a törekvésükben, hogy a társadalomba beilleszkedjenek. Ennek keretében különösen az országok ún. „vendégfogadási kultúrájába” tartozó kultúra- és generációközi stratégiák és projektek mint ígéretes támogatási intézkedések jelentőségét lehetne elismerni és kiemelni.

| 1.8 | Az EU új eszközöket fogadott el a szabad mozgás jogával élő európai polgárokkal szembeni diszkrimináció ellen, amelyek hatékonyan alkalmazandók tagállami szinten, mivel nem befogadó az olyan társadalom, amely megengedi a bevándorlók elleni diszkriminációt. |
| --- | --- |

1.8

Az EU új eszközöket fogadott el a szabad mozgás jogával élő európai polgárokkal szembeni diszkrimináció ellen, amelyek hatékonyan alkalmazandók tagállami szinten, mivel nem befogadó az olyan társadalom, amely megengedi a bevándorlók elleni diszkriminációt.

| 1.9 | Az Európai Bizottságnak a tagállamok rendelkezésére kellene bocsátania ezeknek a kipróbált koncepcióknak és projekteknek a gyűjteményét, szorgalmazva azok kreatív átvételét. A tagállamokat fel kell kérni arra, hogy osszák meg az Európai Bizottsággal az országaikban különböző szereplők által sikeresen végrehajtott intézkedéseket a dokumentáció továbbfejlesztése, ezáltal pedig a tapasztalatcsere elmélyítése céljából. |
| --- | --- |

1.9

Az Európai Bizottságnak a tagállamok rendelkezésére kellene bocsátania ezeknek a kipróbált koncepcióknak és projekteknek a gyűjteményét, szorgalmazva azok kreatív átvételét. A tagállamokat fel kell kérni arra, hogy osszák meg az Európai Bizottsággal az országaikban különböző szereplők által sikeresen végrehajtott intézkedéseket a dokumentáció továbbfejlesztése, ezáltal pedig a tapasztalatcsere elmélyítése céljából.

| 1.10 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy egyik következő lépéseként vizsgálja meg, elképzelhetőek-e további cselekvési lehetőségek, és ha igen, akkor hogyan lehetne azokat végrehajtani. Különösen azzal kapcsolatban kellene koncepciót kidolgoznia, hogy hogyan lehet a már meglévő uniós programokban, platformokban, alapokban és kezdeményezésekben bevált és innovatív stratégiákat és gyakorlatokat érvényre juttatni és ezeket ilyen uniós eszközökkel támogatni. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy egyik következő lépéseként vizsgálja meg, elképzelhetőek-e további cselekvési lehetőségek, és ha igen, akkor hogyan lehetne azokat végrehajtani. Különösen azzal kapcsolatban kellene koncepciót kidolgoznia, hogy hogyan lehet a már meglévő uniós programokban, platformokban, alapokban és kezdeményezésekben bevált és innovatív stratégiákat és gyakorlatokat érvényre juttatni és ezeket ilyen uniós eszközökkel támogatni.

| 1.11 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy támogassa a szociális partnerek és a civil társadalom tevékenységeit, amelyek fontos szerepet töltenek be az integrációban a bevándorlók befogadása és részvétele révén. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy támogassa a szociális partnerek és a civil társadalom tevékenységeit, amelyek fontos szerepet töltenek be az integrációban a bevándorlók befogadása és részvétele révén.

| 1.12 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak súlyt kellene fektetnie arra, hogy a fiatalokat civil társadalmi szervezeteiken keresztül megfelelő módon bevonja az e témákat érintő fontos tervezési és döntéshozatali folyamatokba, hogy a célcsoport igényei és nehézségei ezek révén is kellőképpen kifejezésre jussanak, ezáltal pedig sikeresen kezelni lehessen azokat. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak súlyt kellene fektetnie arra, hogy a fiatalokat civil társadalmi szervezeteiken keresztül megfelelő módon bevonja az e témákat érintő fontos tervezési és döntéshozatali folyamatokba, hogy a célcsoport igényei és nehézségei ezek révén is kellőképpen kifejezésre jussanak, ezáltal pedig sikeresen kezelni lehessen azokat.

| 1.13 | A szociális partnerekre és magukra a vállalkozásokra, amelyek munkát adnak a fiatal külföldieknek, egyértelműen nagy felelősség hárul. Az EGSZB reméli, hogy jobban bevonják majd a fiatal munkavállalók igényeinek jobban megfelelő integrációs programok kialakításába. |
| --- | --- |

1.13

A szociális partnerekre és magukra a vállalkozásokra, amelyek munkát adnak a fiatal külföldieknek, egyértelműen nagy felelősség hárul. Az EGSZB reméli, hogy jobban bevonják majd a fiatal munkavállalók igényeinek jobban megfelelő integrációs programok kialakításába.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az EU fiatal polgárai egyre nagyobb mértékben mobilak, és sokan hagyják el hazájukat annak érdekében, hogy egy másik uniós tagállamban munkahelyet találjanak – gyakran az elkeserítő munkaerő-piaci helyzet miatt (de nem feltétlenül csak ezen okból). Ezáltal élnek az Unión belüli szabad mozgáshoz való alapvető jogukkal, megvalósítják az EU-n belüli nagyobb munkavállalói mobilitás célkitűzését, és kihasználják az abból adódó lehetőségeket. Jogi szempontból egyenrangúak a befogadó ország polgáraival, ugyanakkor különleges kihívások előtt állnak és speciális igényekkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.1

Az EU fiatal polgárai egyre nagyobb mértékben mobilak, és sokan hagyják el hazájukat annak érdekében, hogy egy másik uniós tagállamban munkahelyet találjanak – gyakran az elkeserítő munkaerő-piaci helyzet miatt (de nem feltétlenül csak ezen okból). Ezáltal élnek az Unión belüli szabad mozgáshoz való alapvető jogukkal, megvalósítják az EU-n belüli nagyobb munkavállalói mobilitás célkitűzését, és kihasználják az abból adódó lehetőségeket. Jogi szempontból egyenrangúak a befogadó ország polgáraival, ugyanakkor különleges kihívások előtt állnak és speciális igényekkel rendelkeznek.

| 2.2 | A származási országtól eltérő tagállamokban dolgozó fiatal európai polgárok köre heterogén. Jól képzett, dinamikus és kreatív fiatalokról van szó, de alacsonyan képzett és gazdasági nehézségekkel küzdő fiatalokról is, akik vállalják azt a mindenképpen merész lépést, hogy hazájukon kívül építsenek jövőt maguknak. Főként ez utóbbiak szembesülnek nagyobb beilleszkedési nehézségekkel, mivel gyakran nem rendelkeznek elegendő nyelvtudással és a szükséges gazdasági eszközökkel, amelyekkel stabil szociális pozíciót teremthetnének maguknak a célországban. |
| --- | --- |

2.2

A származási országtól eltérő tagállamokban dolgozó fiatal európai polgárok köre heterogén. Jól képzett, dinamikus és kreatív fiatalokról van szó, de alacsonyan képzett és gazdasági nehézségekkel küzdő fiatalokról is, akik vállalják azt a mindenképpen merész lépést, hogy hazájukon kívül építsenek jövőt maguknak. Főként ez utóbbiak szembesülnek nagyobb beilleszkedési nehézségekkel, mivel gyakran nem rendelkeznek elegendő nyelvtudással és a szükséges gazdasági eszközökkel, amelyekkel stabil szociális pozíciót teremthetnének maguknak a célországban.

| 2.3 | Ezért szükséges, hogy ezeknek a fiataloknak feltétlenül lehetőségük legyen arra, hogy társadalmilag megfelelően beilleszkedjenek, hogy részt vegyenek a megérkezésükkor nem, vagy alig ismert befogadó ország társadalmi valóságában és azt aktívan alakíthassák – vagyis hogy a polgárság fontos aspektusait az új környezetükben is megéljék. |
| --- | --- |

2.3

Ezért szükséges, hogy ezeknek a fiataloknak feltétlenül lehetőségük legyen arra, hogy társadalmilag megfelelően beilleszkedjenek, hogy részt vegyenek a megérkezésükkor nem, vagy alig ismert befogadó ország társadalmi valóságában és azt aktívan alakíthassák – vagyis hogy a polgárság fontos aspektusait az új környezetükben is megéljék.

| 2.4 | A „Mozgásban az ifjúság” és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kiemelt kezdeményezés keretében tervezett, „Az első EURES-állásod” nevű kezdeményezéssel az Európai Bizottság a fiatalok szakmai mobilitását ösztönzi, hogy megvalósuljon a 75 %-os foglalkoztatási arány elérésére és az európai munkaerőpiacok működésének javítására vonatkozó, az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzés. |
| --- | --- |

2.4

A „Mozgásban az ifjúság” és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kiemelt kezdeményezés keretében tervezett, „Az első EURES-állásod” nevű kezdeményezéssel az Európai Bizottság a fiatalok szakmai mobilitását ösztönzi, hogy megvalósuljon a 75 %-os foglalkoztatási arány elérésére és az európai munkaerőpiacok működésének javítására vonatkozó, az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzés.

| 2.5 | A saját kezdeményezésű vélemény azokkal az eddig eléggé másodlagosnak tekintett nehézségekkel foglalkozik, amelyek akkor merülnek fel, amikor a bevándorlók társadalmi-kulturális szempontból be kívánnak illeszkedni az új élethelyzetbe, oly módon, hogy a befogadó társadalomban minél teljesebb körben részt vesznek és ahhoz hozzájárulnak. Ehhez kapcsolódóan azonban az EGSZB egyúttal azt is szükségesnek látja, hogy egy további véleményben megvizsgálja azokat a szociális költségeket és egyéb következményeket, amelyek a származás szerinti országra és régióra hárulnak a munkavállalói mobilitás és a migráció révén, kiváltképp a fiatalok vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.5

A saját kezdeményezésű vélemény azokkal az eddig eléggé másodlagosnak tekintett nehézségekkel foglalkozik, amelyek akkor merülnek fel, amikor a bevándorlók társadalmi-kulturális szempontból be kívánnak illeszkedni az új élethelyzetbe, oly módon, hogy a befogadó társadalomban minél teljesebb körben részt vesznek és ahhoz hozzájárulnak. Ehhez kapcsolódóan azonban az EGSZB egyúttal azt is szükségesnek látja, hogy egy további véleményben megvizsgálja azokat a szociális költségeket és egyéb következményeket, amelyek a származás szerinti országra és régióra hárulnak a munkavállalói mobilitás és a migráció révén, kiváltképp a fiatalok vonatkozásában.

| 2.6 | Jelen véleménytervezet azt kívánja elősegíteni, hogy jobban tudatosuljon a munkavállalási céllal érkező fiatal bevándorlók beilleszkedésének ezen fontos aspektusa a befogadó, valamint a származási országokban és uniós szinten is. Sürgősen szükség van megfelelő intézkedésekre, mivel az a cél, hogy a tagállamokban az egyéni megközelítések és a többnyire egyedi tapasztalatok összehasonlításából adatokra épülő és eredménycentrikus koncepciókat dolgozzanak ki, valamint hogy elérjék azok uniós támogatását. |
| --- | --- |

2.6

Jelen véleménytervezet azt kívánja elősegíteni, hogy jobban tudatosuljon a munkavállalási céllal érkező fiatal bevándorlók beilleszkedésének ezen fontos aspektusa a befogadó, valamint a származási országokban és uniós szinten is. Sürgősen szükség van megfelelő intézkedésekre, mivel az a cél, hogy a tagállamokban az egyéni megközelítések és a többnyire egyedi tapasztalatok összehasonlításából adatokra épülő és eredménycentrikus koncepciókat dolgozzanak ki, valamint hogy elérjék azok uniós támogatását.

| 2.7 | A befogadó országok és a vállalkozások ugyan esetenként már most is meglehetősen hatékony segítő intézkedéseket nyújtanak, ezek azonban elsősorban a munkahelyhez kapcsolódó szempontokra irányulnak. Inkább csak kivételes esetekben kísérik ezeket az intézkedéseket általános vendégfogadási koncepciók. „Az első EURES-állásod” nevű kezdeményezés fiatal munkavállalóknak szóló, a munkaadók által szervezett beilleszkedési programokat támogat (nyelvtanfolyamok és a beilleszkedést megkönnyítő képzés a hatóságok segítségével, az áttelepülés támogatása). Egyelőre alapvetően még nem állnak rendelkezésre megfelelő stratégiák, struktúrák, módszerek és tapasztalatok ahhoz, hogy ezeknek a fiataloknak a befogadó ország társadalmába és kultúrájába való beilleszkedését – hatékonyan támogatva, elősegítve, ugyanakkor követelményeket is támasztva – segítsék. |
| --- | --- |

2.7

A befogadó országok és a vállalkozások ugyan esetenként már most is meglehetősen hatékony segítő intézkedéseket nyújtanak, ezek azonban elsősorban a munkahelyhez kapcsolódó szempontokra irányulnak. Inkább csak kivételes esetekben kísérik ezeket az intézkedéseket általános vendégfogadási koncepciók. „Az első EURES-állásod” nevű kezdeményezés fiatal munkavállalóknak szóló, a munkaadók által szervezett beilleszkedési programokat támogat (nyelvtanfolyamok és a beilleszkedést megkönnyítő képzés a hatóságok segítségével, az áttelepülés támogatása). Egyelőre alapvetően még nem állnak rendelkezésre megfelelő stratégiák, struktúrák, módszerek és tapasztalatok ahhoz, hogy ezeknek a fiataloknak a befogadó ország társadalmába és kultúrájába való beilleszkedését – hatékonyan támogatva, elősegítve, ugyanakkor követelményeket is támasztva – segítsék.

| 2.8 | A megfelelő koncepcióknak és intézkedéseknek célzottan több generációra ki kellene terjedniük és interkulturális jelleggel kellene rendelkezniük. Ezek rendkívül jelentős mértékben hozzájárulhatnak a befogadó államba történő beilleszkedéshez és az uniós polgárság jogainak ottani gyakorlásához. Ebben a lehető legnagyobb mértékben fel kellene használni az idősebb generációk tapasztalatkincsét. A különböző országokból származó, már sikeresen beilleszkedett bevándorlók a kulturális gyökereik különbözőségének köszönhetően a kölcsönös támogatás innovatív elemeivel és a szolidaritás különböző formáival járulhatnak hozzá e folyamathoz. |
| --- | --- |

2.8

A megfelelő koncepcióknak és intézkedéseknek célzottan több generációra ki kellene terjedniük és interkulturális jelleggel kellene rendelkezniük. Ezek rendkívül jelentős mértékben hozzájárulhatnak a befogadó államba történő beilleszkedéshez és az uniós polgárság jogainak ottani gyakorlásához. Ebben a lehető legnagyobb mértékben fel kellene használni az idősebb generációk tapasztalatkincsét. A különböző országokból származó, már sikeresen beilleszkedett bevándorlók a kulturális gyökereik különbözőségének köszönhetően a kölcsönös támogatás innovatív elemeivel és a szolidaritás különböző formáival járulhatnak hozzá e folyamathoz.

| 2.9 | Amennyiben társadalmi integrációjuk sikertelen, illetve identitásukat és speciális igényeiket nem ismerik el teljes mértékben, az súlyos problémákkal járhat mind a fiatalokra, mind pedig a befogadó társadalomra nézve. A csalódások és az ismét bizonytalanná váló kilátások miatt gyakran megszűnik a befogadó országgal kapcsolatos, eredetileg pozitív hozzáállás, ami akár agresszív, radikális attitűd és magatartásformák kialakulásáig is fajulhat. |
| --- | --- |

2.9

Amennyiben társadalmi integrációjuk sikertelen, illetve identitásukat és speciális igényeiket nem ismerik el teljes mértékben, az súlyos problémákkal járhat mind a fiatalokra, mind pedig a befogadó társadalomra nézve. A csalódások és az ismét bizonytalanná váló kilátások miatt gyakran megszűnik a befogadó országgal kapcsolatos, eredetileg pozitív hozzáállás, ami akár agresszív, radikális attitűd és magatartásformák kialakulásáig is fajulhat.

| 2.10 | Ezért fontos, hogy az az üzenet jusson el ezekhez a fiatalokhoz, hogy „Értékesek vagytok számunkra, örülünk, hogy itt vagytok és segítünk nektek”, elkerülve ezzel, hogy az a benyomás alakuljon ki bennük, hogy „Ti csak problémát jelentetek és zavaró tényezők vagytok”. Nem utolsósorban meg kell akadályozni, hogy a kompetens és motivált fiatalok frusztrációjukat követően elvándoroljanak harmadik országokba, és így az Európai Unió elveszítse őket. |
| --- | --- |

2.10

Ezért fontos, hogy az az üzenet jusson el ezekhez a fiatalokhoz, hogy „Értékesek vagytok számunkra, örülünk, hogy itt vagytok és segítünk nektek”, elkerülve ezzel, hogy az a benyomás alakuljon ki bennük, hogy „Ti csak problémát jelentetek és zavaró tényezők vagytok”. Nem utolsósorban meg kell akadályozni, hogy a kompetens és motivált fiatalok frusztrációjukat követően elvándoroljanak harmadik országokba, és így az Európai Unió elveszítse őket.

3.   A fiatalok előtt álló kihívások és nehézségek egy idegen országban

| 3.1 | Jóllehet léteznek már olyan jó uniós tanácsadási és támogatási rendszerek, amelyek segítik a fiatalokat az EU-n belüli munkakeresésben – ilyenek például a „Mozgásban az ifjúság” program, az EURES, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja –, és a befogadó országok is számos intézkedést vezettek be e téren, e programok azonban túlnyomórészt, ha nem kizárólag, a munkaerőpiacot érintő politikai szempontokra összpontosítanak, vagy munkahelyfüggőek. A fiatalok életének számos egyéb területét, a fiatalok nehézségeit és speciális igényeit messzemenően figyelmen kívül hagyják, illetve nem léteznek, vagy elégtelenek a támogatási lehetőségek. |
| --- | --- |

3.1

Jóllehet léteznek már olyan jó uniós tanácsadási és támogatási rendszerek, amelyek segítik a fiatalokat az EU-n belüli munkakeresésben – ilyenek például a „Mozgásban az ifjúság” program, az EURES, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja –, és a befogadó országok is számos intézkedést vezettek be e téren, e programok azonban túlnyomórészt, ha nem kizárólag, a munkaerőpiacot érintő politikai szempontokra összpontosítanak, vagy munkahelyfüggőek. A fiatalok életének számos egyéb területét, a fiatalok nehézségeit és speciális igényeit messzemenően figyelmen kívül hagyják, illetve nem léteznek, vagy elégtelenek a támogatási lehetőségek.

| 3.2 | Az újonnan érkezettek egyik legfontosabb nehézségét az jelenti a befogadó országban, hogy eleinte nem ismerik ki magukat az állami struktúrák és eljárások között, és nem vagy nem eléggé értik a társadalmi szokásokat és a társadalom kultúráját. Ez a helyzet, amelyet tovább súlyosbít, hogy gyakran még nem beszélik megfelelően az ország nyelvét, rendkívül megnehezíti a jogok gyakorlásához és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, és azzal a veszéllyel jár, hogy emiatt – különösen a munkahelyi életükön kívül – gazdasági és szociális szempontból hátrányos helyzetbe kerülnek. |
| --- | --- |

3.2

Az újonnan érkezettek egyik legfontosabb nehézségét az jelenti a befogadó országban, hogy eleinte nem ismerik ki magukat az állami struktúrák és eljárások között, és nem vagy nem eléggé értik a társadalmi szokásokat és a társadalom kultúráját. Ez a helyzet, amelyet tovább súlyosbít, hogy gyakran még nem beszélik megfelelően az ország nyelvét, rendkívül megnehezíti a jogok gyakorlásához és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, és azzal a veszéllyel jár, hogy emiatt – különösen a munkahelyi életükön kívül – gazdasági és szociális szempontból hátrányos helyzetbe kerülnek.

| 3.3 | A mindennapokban nehézségek merülhetnek fel például a lakáskereséskor, az általános és speciális szolgáltatásokhoz való hozzáféréskor – például az egészségügyi és a szociális szolgáltatások esetében –, valamint a legkülönbözőbb egyéb életszükségleteket tekintve, beleértve például a szabadidős tevékenységeket és a vallásgyakorlást is. Ezek a nehézségek az összes olyan munkavállalót érintik, aki a származási országán kívüli országban tartózkodik. |
| --- | --- |

3.3

A mindennapokban nehézségek merülhetnek fel például a lakáskereséskor, az általános és speciális szolgáltatásokhoz való hozzáféréskor – például az egészségügyi és a szociális szolgáltatások esetében –, valamint a legkülönbözőbb egyéb életszükségleteket tekintve, beleértve például a szabadidős tevékenységeket és a vallásgyakorlást is. Ezek a nehézségek az összes olyan munkavállalót érintik, aki a származási országán kívüli országban tartózkodik.

| 3.4 | Az elszigetelődés veszélye áll fenn, ha nem áll rendelkezésre elegendő lehetőség a társadalmi részvételre, vagy ha az nehézségekbe ütközik. Ez egészen mindennapi élethelyzetekkel kezdődik és egészen addig terjedhet, hogy a beilleszkedni kívánó ember elutasítva, diszkriminálva és a társadalomtól elkülönülve érzi magát, ami komoly pszichikai következményekhez, szociális és érzelmi elmagányosodáshoz vezethet. Ez különösen nehéz ezen fiatalok számára, ugyanis ők nem számíthatnak a régi kapcsolatrendszerük, például a családjuk, a megszokott baráti körük vagy az eredeti kortárscsoportjuk támogatására. |
| --- | --- |

3.4

Az elszigetelődés veszélye áll fenn, ha nem áll rendelkezésre elegendő lehetőség a társadalmi részvételre, vagy ha az nehézségekbe ütközik. Ez egészen mindennapi élethelyzetekkel kezdődik és egészen addig terjedhet, hogy a beilleszkedni kívánó ember elutasítva, diszkriminálva és a társadalomtól elkülönülve érzi magát, ami komoly pszichikai következményekhez, szociális és érzelmi elmagányosodáshoz vezethet. Ez különösen nehéz ezen fiatalok számára, ugyanis ők nem számíthatnak a régi kapcsolatrendszerük, például a családjuk, a megszokott baráti körük vagy az eredeti kortárscsoportjuk támogatására.

| 3.5 | A befogadó ország társadalmába való sikeres beilleszkedéshez nagyon fontos tehát, hogy a fiatalok tevékenyen szerepet vállaljanak az általános társadalmi életben, ehhez pedig – például klubokban, egyesületekben, szövetségekben, pártokban vagy szakszervezetekben – részt vegyenek különböző szociális, politikai, kulturális vagy sporttevékenységekben vagy akár a vallásgyakorlásban. Sokszor azonban különféle akadályok nehezítik azt, hogy a külföldi fiatalok gond nélkül részt vehessenek ezekben, és ráadásul gyakran nincs is senki, aki bevezetné őket ezekbe vagy bátorítaná őket erre. Mindez könnyen azt eredményezheti, hogy a fiatal bevándorlók élete sivárrá válik, aminek szintén katasztrofális következményei vannak. |
| --- | --- |

3.5

A befogadó ország társadalmába való sikeres beilleszkedéshez nagyon fontos tehát, hogy a fiatalok tevékenyen szerepet vállaljanak az általános társadalmi életben, ehhez pedig – például klubokban, egyesületekben, szövetségekben, pártokban vagy szakszervezetekben – részt vegyenek különböző szociális, politikai, kulturális vagy sporttevékenységekben vagy akár a vallásgyakorlásban. Sokszor azonban különféle akadályok nehezítik azt, hogy a külföldi fiatalok gond nélkül részt vehessenek ezekben, és ráadásul gyakran nincs is senki, aki bevezetné őket ezekbe vagy bátorítaná őket erre. Mindez könnyen azt eredményezheti, hogy a fiatal bevándorlók élete sivárrá válik, aminek szintén katasztrofális következményei vannak.

| 3.6 | Ezzel összefüggésben az EGSZB szerint feltétlenül meg kell erősíteni az EURES-hálózatot, amely eddig nemcsak a kereslet és a kínálat összhangba hozásával kapcsolatban, hanem a beilleszkedés és az integráció támogatásának tekintetében is hiányosságokat mutatott. Mivel az EURES-hálózatot a közelmúltban a munkahelyi és szakmai gyakorlatokra is kiterjesztették, ez az aspektus még fontosabbá válik, ugyanis feltehetően egyre több nagyon fiatal ember kapcsolódik be az európai mobilitási folyamatokba. |
| --- | --- |

3.6

Ezzel összefüggésben az EGSZB szerint feltétlenül meg kell erősíteni az EURES-hálózatot, amely eddig nemcsak a kereslet és a kínálat összhangba hozásával kapcsolatban, hanem a beilleszkedés és az integráció támogatásának tekintetében is hiányosságokat mutatott. Mivel az EURES-hálózatot a közelmúltban a munkahelyi és szakmai gyakorlatokra is kiterjesztették, ez az aspektus még fontosabbá válik, ugyanis feltehetően egyre több nagyon fiatal ember kapcsolódik be az európai mobilitási folyamatokba.

| 3.7 | A beilleszkedési programokhoz való egyfajta alapvető hozzájárulás fakadhatna a kiindulási ország és a fogadó ország közötti együttműködésből egy holisztikus megközelítésnek köszönhetően, egy „tudatos migráció” keretében, amely elősegítené a fiatal migráns munkavállalóhoz közelebb álló interkulturális transznacionális hálózatok létrehozását. |
| --- | --- |

3.7

A beilleszkedési programokhoz való egyfajta alapvető hozzájárulás fakadhatna a kiindulási ország és a fogadó ország közötti együttműködésből egy holisztikus megközelítésnek köszönhetően, egy „tudatos migráció” keretében, amely elősegítené a fiatal migráns munkavállalóhoz közelebb álló interkulturális transznacionális hálózatok létrehozását.

4.   Fontos területek, ahol támogatni, segíteni lehet a fiatal migráns munkavállalókat

| 4.1 | A fiatal migráns munkavállalók sokat profitálnak abból, ha a munkahelyi környezeten kívül is segítik őket abban, hogy kapcsolatokat építhessenek ki. Ezt strukturált kommunikációval vagy helyi és regionális rendezvények szervezésével lehet megtenni. Ezek ugyanis elindítják és segítik az egymás közötti tapasztalatcserét, a jogokkal és kötelezettségekkel, nehézségekkel, problémás helyzetekkel, megoldási lehetőségekkel stb. kapcsolatos kölcsönös tájékoztatást. A közösségi média is fontos szerepet játszik az új kapcsolatrendszerek kiépítésében. |
| --- | --- |

4.1

A fiatal migráns munkavállalók sokat profitálnak abból, ha a munkahelyi környezeten kívül is segítik őket abban, hogy kapcsolatokat építhessenek ki. Ezt strukturált kommunikációval vagy helyi és regionális rendezvények szervezésével lehet megtenni. Ezek ugyanis elindítják és segítik az egymás közötti tapasztalatcserét, a jogokkal és kötelezettségekkel, nehézségekkel, problémás helyzetekkel, megoldási lehetőségekkel stb. kapcsolatos kölcsönös tájékoztatást. A közösségi média is fontos szerepet játszik az új kapcsolatrendszerek kiépítésében.

| 4.2 | Mivel a fiatal migráns munkavállalók az esetek túlnyomó többségében rendkívül motiváltak és nyitottak, számos könnyen igénybe vehető lehetőséget és módszert kellene mutatni nekik, hogy saját vállalkozással kapcsolatos projektekben is gondolkozhassanak és a gyakorlatban is megvalósíthassanak ilyeneket. Ebben idősebb és tapasztaltabb személyek segíthetnék őket a befogadó ország társadalmi-gazdasági közegében – elsősorban a piaci esélyeikkel, a technikai és adminisztratív feltételekkel, a finanszírozással, a munkaerő-felvétellel stb. kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

4.2

Mivel a fiatal migráns munkavállalók az esetek túlnyomó többségében rendkívül motiváltak és nyitottak, számos könnyen igénybe vehető lehetőséget és módszert kellene mutatni nekik, hogy saját vállalkozással kapcsolatos projektekben is gondolkozhassanak és a gyakorlatban is megvalósíthassanak ilyeneket. Ebben idősebb és tapasztaltabb személyek segíthetnék őket a befogadó ország társadalmi-gazdasági közegében – elsősorban a piaci esélyeikkel, a technikai és adminisztratív feltételekkel, a finanszírozással, a munkaerő-felvétellel stb. kapcsolatos kérdésekben.

| 4.3 | A fiatal külföldi munkavállalók munkán kívüli tevékenységével és integrációjával kapcsolatos témák széles skálája sokrétű és fontos területet jelent, amellyel viszont többnyire nem foglalkoznak a támogatási és segítségnyújtási intézkedések keretében. Nem elegendő, ha a fiatalok nyelvtanfolyamokon megtanulják a befogadó ország nyelvével kapcsolatos alapszintű ismereteket, illetve a munkahelyen elsajátítják az adott szaknyelvet. |
| --- | --- |

4.3

A fiatal külföldi munkavállalók munkán kívüli tevékenységével és integrációjával kapcsolatos témák széles skálája sokrétű és fontos területet jelent, amellyel viszont többnyire nem foglalkoznak a támogatási és segítségnyújtási intézkedések keretében. Nem elegendő, ha a fiatalok nyelvtanfolyamokon megtanulják a befogadó ország nyelvével kapcsolatos alapszintű ismereteket, illetve a munkahelyen elsajátítják az adott szaknyelvet.

| 4.4 | Ahhoz, hogy az új élethelyzetükben megtalálják a helyüket, személyes igényeiket is kielégítsék, valamint a társadalomnak is aktív tagjai legyenek, ennél jóval többre van szükség. Elsősorban alapos tájékoztatásra, megfelelő orientációra, illetve arra van szükség, hogy a nyelvi ismereteket életszerűen összekössék számos konkrét élethelyzettel, valamint hogy kudarcok és csalódások esetén tartós, megbízható és személyes segítségnyújtást biztosítsanak számukra. |
| --- | --- |

4.4

Ahhoz, hogy az új élethelyzetükben megtalálják a helyüket, személyes igényeiket is kielégítsék, valamint a társadalomnak is aktív tagjai legyenek, ennél jóval többre van szükség. Elsősorban alapos tájékoztatásra, megfelelő orientációra, illetve arra van szükség, hogy a nyelvi ismereteket életszerűen összekössék számos konkrét élethelyzettel, valamint hogy kudarcok és csalódások esetén tartós, megbízható és személyes segítségnyújtást biztosítsanak számukra.

| 4.5 | A tanácsadás és a támogatás többek közt a lakáskeresésnél, lakhatással kapcsolatos problémák esetén, a mindennapok általános szervezése során, pénzügyi és adóügyi kérdéseknél, továbbképzésekre való jelentkezésnél, szociális, kulturális, vallási vagy sporttevékenységekkel kapcsolatos lehetőségeknél, egyéb szabadidős tevékenységgel kapcsolatban, illetve a polgári jogok gyakorlása és politikai szerepvállalás kapcsán lehet döntő jelentőségű. A fenti esetekben más fiatal külföldiek, hosszabb ideje a befogadó országban tartózkodó honfitársak, illetve a befogadó ország személyes indíttatásból támogatást nyújtó idősebb polgárai is komoly segítséget nyújthatnak. |
| --- | --- |

4.5

A tanácsadás és a támogatás többek közt a lakáskeresésnél, lakhatással kapcsolatos problémák esetén, a mindennapok általános szervezése során, pénzügyi és adóügyi kérdéseknél, továbbképzésekre való jelentkezésnél, szociális, kulturális, vallási vagy sporttevékenységekkel kapcsolatos lehetőségeknél, egyéb szabadidős tevékenységgel kapcsolatban, illetve a polgári jogok gyakorlása és politikai szerepvállalás kapcsán lehet döntő jelentőségű. A fenti esetekben más fiatal külföldiek, hosszabb ideje a befogadó országban tartózkodó honfitársak, illetve a befogadó ország személyes indíttatásból támogatást nyújtó idősebb polgárai is komoly segítséget nyújthatnak.

| 4.6 | A támogatási és tanácsadási intézkedések kialakításakor nagyon eltérő problémák megoldása és igények kielégítése között kell különbséget tenni. Először főként inkább jogi, anyagi vagy technikai jellegű kezdeti nehézségekről van szó, amelyeket megfelelő segítséggel viszonylag egyszerűen meg lehet oldani. Sokkal nehezebb azonban megoldást találni a társadalmi beilleszkedés során felmerülő akadályokra. Ezekhez hosszú távú és megbízható, állandó segítségre lehet szükség. |
| --- | --- |

4.6

A támogatási és tanácsadási intézkedések kialakításakor nagyon eltérő problémák megoldása és igények kielégítése között kell különbséget tenni. Először főként inkább jogi, anyagi vagy technikai jellegű kezdeti nehézségekről van szó, amelyeket megfelelő segítséggel viszonylag egyszerűen meg lehet oldani. Sokkal nehezebb azonban megoldást találni a társadalmi beilleszkedés során felmerülő akadályokra. Ezekhez hosszú távú és megbízható, állandó segítségre lehet szükség.

| 4.7 | Nehéz döntési vagy konfliktushelyzetekben nagyon fontos lehet, hogy a fiatal bevándorlók rendelkezzenek kapcsolattartókkal, akikhez egyfajta tutorként, mentorként fordulni tudnak, vagy akár tanácsadókkal az EURES programból, akiktől tanácsot kérhetnek és akikkel bizalmi kapcsolatot tudnak kialakítani. Fontos, hogy az ilyen személyek egyrészt rendelkezzenek interkulturális tapasztalattal, így meglegyen bennük a szükséges megértés, másrészt pedig hogy hatékonyan tudjanak kommunikálni, és képesek legyenek úgy segíteni, hogy annak köszönhetően az érintett is tudjon segíteni önmagán. |
| --- | --- |

4.7

Nehéz döntési vagy konfliktushelyzetekben nagyon fontos lehet, hogy a fiatal bevándorlók rendelkezzenek kapcsolattartókkal, akikhez egyfajta tutorként, mentorként fordulni tudnak, vagy akár tanácsadókkal az EURES programból, akiktől tanácsot kérhetnek és akikkel bizalmi kapcsolatot tudnak kialakítani. Fontos, hogy az ilyen személyek egyrészt rendelkezzenek interkulturális tapasztalattal, így meglegyen bennük a szükséges megértés, másrészt pedig hogy hatékonyan tudjanak kommunikálni, és képesek legyenek úgy segíteni, hogy annak köszönhetően az érintett is tudjon segíteni önmagán.

5.   A támogató intézkedések felelősei és szereplői

| 5.1 | Kétségkívül nagy felelősségük van a szociális partnereknek, illetve maguknak az vállalatoknak, amelyek külföldi fiatalokat foglalkoztatnak. Tanácsadással és konkrétabb segítségnyújtással is szolgálhatnak a munkával kapcsolatos területeken kívül is, ha – elsősorban idősebb – munkatársakat sikerül arra biztatni, hogy egyfajta együttműködő és tanácsadó tutorként vagy mentorként álljanak a fiatal bevándorlók rendelkezésére a munkahelyen, illetve azon kívül is segítsék őket. Komoly és mindenképpen megoldandó problémát jelent az, hogy kis és közepes vállalatok erre külön segítség nélkül nem képesek. Megoldás lehet például, ha az ilyen tevékenységeket integrálják „Az első EURES-állásod” kezdeményezés keretében finanszírozott programokba. |
| --- | --- |

5.1

Kétségkívül nagy felelősségük van a szociális partnereknek, illetve maguknak az vállalatoknak, amelyek külföldi fiatalokat foglalkoztatnak. Tanácsadással és konkrétabb segítségnyújtással is szolgálhatnak a munkával kapcsolatos területeken kívül is, ha – elsősorban idősebb – munkatársakat sikerül arra biztatni, hogy egyfajta együttműködő és tanácsadó tutorként vagy mentorként álljanak a fiatal bevándorlók rendelkezésére a munkahelyen, illetve azon kívül is segítsék őket. Komoly és mindenképpen megoldandó problémát jelent az, hogy kis és közepes vállalatok erre külön segítség nélkül nem képesek. Megoldás lehet például, ha az ilyen tevékenységeket integrálják „Az első EURES-állásod” kezdeményezés keretében finanszírozott programokba.

| 5.2 | A civil szervezetek hagyományosan inkább munkahelyen kívüli problémákkal foglalkoznak és lehetőségeket teremtenek a jobb társadalmi integrációhoz, illetve egy összetartóbb társadalom kialakulásához. Ezeknek a szervezeteknek még inkább tevékenységük látóterébe kell helyezniük a fiatal migráns munkavállalók fontos és a jövő szempontjából meghatározó csoportját. Ehhez pedig – elsősorban a szociális, kulturális, sport- és egyéb szabadidős tevékenységek terén – olyan különböző ajánlatokat kell kidolgozniuk, amelyek speciálisan ezeknek az embereknek a gondjaihoz és igényeihez igazodnak. |
| --- | --- |

5.2

A civil szervezetek hagyományosan inkább munkahelyen kívüli problémákkal foglalkoznak és lehetőségeket teremtenek a jobb társadalmi integrációhoz, illetve egy összetartóbb társadalom kialakulásához. Ezeknek a szervezeteknek még inkább tevékenységük látóterébe kell helyezniük a fiatal migráns munkavállalók fontos és a jövő szempontjából meghatározó csoportját. Ehhez pedig – elsősorban a szociális, kulturális, sport- és egyéb szabadidős tevékenységek terén – olyan különböző ajánlatokat kell kidolgozniuk, amelyek speciálisan ezeknek az embereknek a gondjaihoz és igényeihez igazodnak.

| 5.3 | A munkahelyi környezetben és az azon kívüli területen is nagyon hasznos, ha a fiatal migránsokat összehozzák tapasztalt idősebb emberekkel. Nagyon értékes azoknak az idősebb embereknek a tudása és ítélőképessége, akik készek megosztani tapasztalataikat a fiatalokkal. Ebből nemcsak megfelelő megoldási lehetőségek születnek a problémákra, hanem mindez a társadalmi kohéziót erősítő párbeszéd egyik fontos formáját is jelenti. Ráadásul minden érintett számára igen hasznos. Amennyiben a párbeszéd szereplői még sokféle kulturális háttérrel is rendelkeznek, akkor mindez egy olyan nyitott, sokdimenziós társadalom fontos érzését is adja, amelyben mindenki szerepet vállalhat, és amelynek életében mindenki egyaránt részt vehet. |
| --- | --- |

5.3

A munkahelyi környezetben és az azon kívüli területen is nagyon hasznos, ha a fiatal migránsokat összehozzák tapasztalt idősebb emberekkel. Nagyon értékes azoknak az idősebb embereknek a tudása és ítélőképessége, akik készek megosztani tapasztalataikat a fiatalokkal. Ebből nemcsak megfelelő megoldási lehetőségek születnek a problémákra, hanem mindez a társadalmi kohéziót erősítő párbeszéd egyik fontos formáját is jelenti. Ráadásul minden érintett számára igen hasznos. Amennyiben a párbeszéd szereplői még sokféle kulturális háttérrel is rendelkeznek, akkor mindez egy olyan nyitott, sokdimenziós társadalom fontos érzését is adja, amelyben mindenki szerepet vállalhat, és amelynek életében mindenki egyaránt részt vehet.

| 5.4 | Bár már most is vannak intézményesített segítségnyújtási és támogatási programok, az intézkedések sikere nagyon nagy mértékben függ attól, hogy az illető milyen személyes kapcsolatokat alakít ki. A személyes tapasztalatok, a közvetlen kommunikáció, a személyes szerepvállalás, a mások képességeibe vetett bizalom és a közös élmények mind-mind segítik az ígéretes beilleszkedést az új munkaerőpiacon, illetve különösen az újfajta társadalomban. Komoly feladatot jelent, hogy közvetlen emberi kapcsolatok révén ilyen egyéni és személyre szabott segítséget biztosítsunk. Ezt a feladatot leginkább az önkéntes szerepvállalás strukturált megszervezésével lehet elvégezni. A befogadó ország kultúrájától függ, hogy ki lehet, illetve ki kellene hogy legyen ennek a felelőse. |
| --- | --- |

5.4

Bár már most is vannak intézményesített segítségnyújtási és támogatási programok, az intézkedések sikere nagyon nagy mértékben függ attól, hogy az illető milyen személyes kapcsolatokat alakít ki. A személyes tapasztalatok, a közvetlen kommunikáció, a személyes szerepvállalás, a mások képességeibe vetett bizalom és a közös élmények mind-mind segítik az ígéretes beilleszkedést az új munkaerőpiacon, illetve különösen az újfajta társadalomban. Komoly feladatot jelent, hogy közvetlen emberi kapcsolatok révén ilyen egyéni és személyre szabott segítséget biztosítsunk. Ezt a feladatot leginkább az önkéntes szerepvállalás strukturált megszervezésével lehet elvégezni. A befogadó ország kultúrájától függ, hogy ki lehet, illetve ki kellene hogy legyen ennek a felelőse.

| 5.5 | Fontos, hogy se nemzeti, se európai szinten ne próbáljon senki egységes megoldásokat kialakítani. Emberi igényekről és problémákról van ugyanis szó, amelyekre nem vonatkozik semmilyen egységes szabvány. Az érintett származása, a helyi adottságok és a konkrét személyes helyzet függvényében kell sokrétű, rugalmas és újra meg újra innovatív megoldásokat találni. |
| --- | --- |

5.5

Fontos, hogy se nemzeti, se európai szinten ne próbáljon senki egységes megoldásokat kialakítani. Emberi igényekről és problémákról van ugyanis szó, amelyekre nem vonatkozik semmilyen egységes szabvány. Az érintett származása, a helyi adottságok és a konkrét személyes helyzet függvényében kell sokrétű, rugalmas és újra meg újra innovatív megoldásokat találni.

| 5.6 | A személyes segítségnyújtás egyik nagyon eredményes módja lehet például az ún. „Senior Expert Service”. (1) Ennek keretében nyugdíjasok bocsátják teljesen önkéntes alapon a fiatalabbak rendelkezésére szaktudásukat és szakmai tapasztalataikat -a legkülönbözőbb területekről. Az idősebbek személyes szerepvállalása, tudásuk átadása nagyban elősegíti egymás kölcsönös megértését, az együttműködést és a különböző nemzedékek közötti megbecsülést. Mindez pedig jelentősen hozzájárul a társadalmi kohézió elmélyüléséhez. |
| --- | --- |

5.6

A személyes segítségnyújtás egyik nagyon eredményes módja lehet például az ún. „Senior Expert Service”. (1) Ennek keretében nyugdíjasok bocsátják teljesen önkéntes alapon a fiatalabbak rendelkezésére szaktudásukat és szakmai tapasztalataikat -a legkülönbözőbb területekről. Az idősebbek személyes szerepvállalása, tudásuk átadása nagyban elősegíti egymás kölcsönös megértését, az együttműködést és a különböző nemzedékek közötti megbecsülést. Mindez pedig jelentősen hozzájárul a társadalmi kohézió elmélyüléséhez.

| 5.7 | A sikerrel kecsegtető stratégiákhoz rendszerezetten dokumentálni, értékelni és megfelelően koordinálni kell a meglévő ajánlatokat és a sikeres gyakorlatokat, illetve célzott tájékoztatással fel is kell hívni ezekre a figyelmet. A sikerhez elengedhetetlen, hogy szorosan együttműködjön egymással minden szereplő és felelős szervezeti egység, illetve hogy folyamatosan bevonják az összes érintett és érdekelt szervezeteit. Kiemelt célként kell kezelni a fiatal migráns munkavállalók speciális igényeinek és problémáinak helyes felmérését, célirányos stratégiák és intézkedések kidolgozását, az erőforrások megfelelő felhasználását és az eredmények ellenőrzését. A fiatal migráns munkavállalókat egyenrangú félként be kell vonni valamennyi döntésbe és az értékelésekbe is. |
| --- | --- |

5.7

A sikerrel kecsegtető stratégiákhoz rendszerezetten dokumentálni, értékelni és megfelelően koordinálni kell a meglévő ajánlatokat és a sikeres gyakorlatokat, illetve célzott tájékoztatással fel is kell hívni ezekre a figyelmet. A sikerhez elengedhetetlen, hogy szorosan együttműködjön egymással minden szereplő és felelős szervezeti egység, illetve hogy folyamatosan bevonják az összes érintett és érdekelt szervezeteit. Kiemelt célként kell kezelni a fiatal migráns munkavállalók speciális igényeinek és problémáinak helyes felmérését, célirányos stratégiák és intézkedések kidolgozását, az erőforrások megfelelő felhasználását és az eredmények ellenőrzését. A fiatal migráns munkavállalókat egyenrangú félként be kell vonni valamennyi döntésbe és az értékelésekbe is.

6.   Az Európai Bizottság megállapításai és lehetséges intézkedései

| 6.1 | A fiatal munkavállalók mobilitásában az Európai Unió egyik alapszabadsága ölt testet. A fiatalok élnek azokkal a lehetőségekkel, amelyek a munkavállalási célú migrációval nyílnak meg előttük. Ennek köszönhetően mind a származási, mind pedig a célországban jelentősen csökkenhetnek bizonyos munkaerő-piaci problémák. Jobban kellene dokumentálni, elemezni, illetve jobban meg kellene érteni azoknak a fiataloknak a speciális helyzetét, akik uniós állampolgárként egy másik uniós államban dolgoznak migránsként, ezek az emberek ugyanis Európa jövőjének fontos elemét jelentik. |
| --- | --- |

6.1

A fiatal munkavállalók mobilitásában az Európai Unió egyik alapszabadsága ölt testet. A fiatalok élnek azokkal a lehetőségekkel, amelyek a munkavállalási célú migrációval nyílnak meg előttük. Ennek köszönhetően mind a származási, mind pedig a célországban jelentősen csökkenhetnek bizonyos munkaerő-piaci problémák. Jobban kellene dokumentálni, elemezni, illetve jobban meg kellene érteni azoknak a fiataloknak a speciális helyzetét, akik uniós állampolgárként egy másik uniós államban dolgoznak migránsként, ezek az emberek ugyanis Európa jövőjének fontos elemét jelentik.

| 6.2 | Különösen annak kellene nagyobb figyelmet szentelni, hogy miként lehet a munkaerőpiacon kívül is integrálni a befogadó állam társadalmába a más uniós tagállamból érkezett és munkát talált fiatalokat. Ezeknek a fiataloknak a társadalmi beilleszkedése ugyanis komoly kihívásokkal és nehézségekkel jár. Az Európai Bizottságnak az államhatárokon átnyúlóan fel kellene hívnia a figyelmet az ezzel kapcsolatos kérdésekre, azokat dokumentálnia kellene, valamint elő kellene segítenie a tapasztalatcserét és a párbeszédet. |
| --- | --- |

6.2

Különösen annak kellene nagyobb figyelmet szentelni, hogy miként lehet a munkaerőpiacon kívül is integrálni a befogadó állam társadalmába a más uniós tagállamból érkezett és munkát talált fiatalokat. Ezeknek a fiataloknak a társadalmi beilleszkedése ugyanis komoly kihívásokkal és nehézségekkel jár. Az Európai Bizottságnak az államhatárokon átnyúlóan fel kellene hívnia a figyelmet az ezzel kapcsolatos kérdésekre, azokat dokumentálnia kellene, valamint elő kellene segítenie a tapasztalatcserét és a párbeszédet.

| 6.3 | Ennek megfelelően fel kellene kérni az Európai Bizottságot, hogy megfelelő intézkedések segítségével készítsen dokumentációt olyan bevált gyakorlatokról, amelyekkel sikerült csökkenteni a fiatal migráns munkavállalóknak azokat a speciális nehézségeit, amelyekkel a befogadó ország társadalmi életében való részvétel kapcsán szembesülnek. Ezzel kapcsolatban és egyfajta „vendégfogadási kultúra” fontos részeként kiemelten kell kezelni olyan kultúra- és generációközi intézkedéskoncepciókat, amelyek támogatják ezeket az uniós országokból érkező külföldi fiatalokat, amikor azok megpróbálnak érdemben részesei lenni az adott társadalomnak, illetve részt venni annak életében. |
| --- | --- |

6.3

Ennek megfelelően fel kellene kérni az Európai Bizottságot, hogy megfelelő intézkedések segítségével készítsen dokumentációt olyan bevált gyakorlatokról, amelyekkel sikerült csökkenteni a fiatal migráns munkavállalóknak azokat a speciális nehézségeit, amelyekkel a befogadó ország társadalmi életében való részvétel kapcsán szembesülnek. Ezzel kapcsolatban és egyfajta „vendégfogadási kultúra” fontos részeként kiemelten kell kezelni olyan kultúra- és generációközi intézkedéskoncepciókat, amelyek támogatják ezeket az uniós országokból érkező külföldi fiatalokat, amikor azok megpróbálnak érdemben részesei lenni az adott társadalomnak, illetve részt venni annak életében.

| 6.4 | Fontos lenne, hogy az Európai Bizottság ajánlja a tagállamoknak az ilyen gyakorlatok kreatív átvételét. Ugyanígy a tagállamoknak is meg kellene osztaniuk az Európai Bizottsággal azokat az általuk kipróbált és bevált, innovatív koncepciókat és konkrét intézkedéseket, amelyek – akár állami szervek, akár magánszereplők dolgozták ki azokat – megkönnyítik és elősegítik a más uniós tagállamokból érkező fiatal munkavállalók társadalmi beilleszkedését. A cél, hogy elmélyítsük a különböző konkrét módszerekkel és lehetőségekkel kapcsolatos tapasztalatcserét. |
| --- | --- |

6.4

Fontos lenne, hogy az Európai Bizottság ajánlja a tagállamoknak az ilyen gyakorlatok kreatív átvételét. Ugyanígy a tagállamoknak is meg kellene osztaniuk az Európai Bizottsággal azokat az általuk kipróbált és bevált, innovatív koncepciókat és konkrét intézkedéseket, amelyek – akár állami szervek, akár magánszereplők dolgozták ki azokat – megkönnyítik és elősegítik a más uniós tagállamokból érkező fiatal munkavállalók társadalmi beilleszkedését. A cél, hogy elmélyítsük a különböző konkrét módszerekkel és lehetőségekkel kapcsolatos tapasztalatcserét.

| 6.5 | Egy ilyen európai szintű dokumentáció alapján az Európai Bizottság elemezhetné, hogy hol és miként kell még ezzel kapcsolatban intézkedni. Az Európai Bizottságnak azzal kapcsolatban is ki kellene dolgoznia egy koncepciót, hogy hogyan lehet a már meglévő uniós programokban, platformokban, alapokban és kezdeményezésekben a kipróbált és bevált innovatív gyakorlatok döntő elemeit sikerre vinni és az ilyen uniós eszközökkel támogatni. |
| --- | --- |

6.5

Egy ilyen európai szintű dokumentáció alapján az Európai Bizottság elemezhetné, hogy hol és miként kell még ezzel kapcsolatban intézkedni. Az Európai Bizottságnak azzal kapcsolatban is ki kellene dolgoznia egy koncepciót, hogy hogyan lehet a már meglévő uniós programokban, platformokban, alapokban és kezdeményezésekben a kipróbált és bevált innovatív gyakorlatok döntő elemeit sikerre vinni és az ilyen uniós eszközökkel támogatni.

| 6.6 | Az Európai Bizottságnak figyelnie kellene arra, hogy maguk a fiatalok is megfelelően képviselve legyenek civil szervezeteik révén, hogy ezzel garantálni lehessen, hogy igényeiket és gondjaikat jól felmérjék, megértsék és végül célirányos eszközökkel kezeljék is. |
| --- | --- |

6.6

Az Európai Bizottságnak figyelnie kellene arra, hogy maguk a fiatalok is megfelelően képviselve legyenek civil szervezeteik révén, hogy ezzel garantálni lehessen, hogy igényeiket és gondjaikat jól felmérjék, megértsék és végül célirányos eszközökkel kezeljék is.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.ses-bonn.de/.

1

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/7

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fiatalok foglalkoztathatósága – A képzés és az ágazati igények összehangolása megszorítások idején

2014/C 311/02

Előadó: Dumitru FORNEA

Társelőadó: Tommaso GRIMALDI

2013. július 11-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A fiatalok foglalkoztathatósága – a képzés és az ágazati igények összehangolása megszorítások idején

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága 2014. április 8-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 30-i ülésnapon) 156 szavazattal 2 ellenében elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A fiatalok munkanélkülisége jelentette súlyos válság megköveteli, hogy a kormányok, munkaadók, munkavállalók és a civil társadalom szorosabban együttműködjön a tisztességes (1) és fenntartható munkalehetőségek elősegítése, létrehozatala és fenntartása érdekében. Ez a kérdés politikai és gazdasági kihívássá is vált. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy valódi növekedési stratégia szükséges az EU és a tagállamok szintjén ahhoz, hogy támogathassuk jobb és stabilabb munkahelyek létrehozását a fiatalok számára. Az EGSZB döntő fontosságúnak tartja, hogy a kormányok nagyszabású korrekciós intézkedéseket hozzanak a válság súlyosbodásának megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

1.1

A fiatalok munkanélkülisége jelentette súlyos válság megköveteli, hogy a kormányok, munkaadók, munkavállalók és a civil társadalom szorosabban együttműködjön a tisztességes (1) és fenntartható munkalehetőségek elősegítése, létrehozatala és fenntartása érdekében. Ez a kérdés politikai és gazdasági kihívássá is vált. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy valódi növekedési stratégia szükséges az EU és a tagállamok szintjén ahhoz, hogy támogathassuk jobb és stabilabb munkahelyek létrehozását a fiatalok számára. Az EGSZB döntő fontosságúnak tartja, hogy a kormányok nagyszabású korrekciós intézkedéseket hozzanak a válság súlyosbodásának megakadályozása érdekében.

| 1.2 | Az Európai Tanács 2013. júniusi következetéseivel összhangban az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia mielőbb teljes körűen működhessen. Az oktatásra és képzésre, a fiatalok foglalkoztatására és a tartós munkanélküliség elleni küzdelemre előirányzott nemzeti és európai forrásokat jelentősen növelni kell. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Tanács 2013. júniusi következetéseivel összhangban az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia mielőbb teljes körűen működhessen. Az oktatásra és képzésre, a fiatalok foglalkoztatására és a tartós munkanélküliség elleni küzdelemre előirányzott nemzeti és európai forrásokat jelentősen növelni kell.

| 1.3 | Az EGSZB nyomatékosan ajánlja, hogy a fiatalok munkanélküliségére és foglalkoztathatóságára irányuló, a tagállamok által már elfogadott konkrét cselekvési terveket rendszeresen terjesszék elő értékelésre, a civil társadalom bevonásával. Az EGSZB úgy véli, hogy ezekben a tervekben és programokban konkrét intézkedéseket kellene hozni annak érdekében, hogy a fiatal diplomások munkahelyi ismereteket szerezhessenek, ide értve többek között az irányítási és a csapatmunkával kapcsolatos gyakorlatot, a problémamegoldási és kreatív készségeket, hogy fejleszthessék sokoldalúságukat és munkaerő-piaci lehetőségeiket. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB nyomatékosan ajánlja, hogy a fiatalok munkanélküliségére és foglalkoztathatóságára irányuló, a tagállamok által már elfogadott konkrét cselekvési terveket rendszeresen terjesszék elő értékelésre, a civil társadalom bevonásával. Az EGSZB úgy véli, hogy ezekben a tervekben és programokban konkrét intézkedéseket kellene hozni annak érdekében, hogy a fiatal diplomások munkahelyi ismereteket szerezhessenek, ide értve többek között az irányítási és a csapatmunkával kapcsolatos gyakorlatot, a problémamegoldási és kreatív készségeket, hogy fejleszthessék sokoldalúságukat és munkaerő-piaci lehetőségeiket.

| 1.4 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok és valamennyi érintett hatóság olyan folyamatnak tekintse a foglalkoztathatóságot, amely az egész szakmai életet érinti. A tagállamoknak olyan eszközöket és feltételeket kellene teremteniük és biztosítaniuk, amelyek segítik az embereket abban, hogy frissítsék, fejlesszék és értékeljék foglalkoztathatósági szintjüket. A készségek és képesítések elismerésének és átláthatóságának növelése fontos szerepet tölt be abban, hogy a munkát kereső fiatalok foglalkoztathatósága megfeleljen a munkaerő-piaci igényeknek és mobilitásuknak. Az EGSZB támogatja a készségek, ismeretek és képesítések elismerésének és átláthatóságának fokozására irányuló uniós intézkedéseket és az azokkal kapcsolatos eszközöket, mint például az EKKR, az ESCO, az Europass, valamint a minőségbiztosítási és kreditrendszerek. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok és valamennyi érintett hatóság olyan folyamatnak tekintse a foglalkoztathatóságot, amely az egész szakmai életet érinti. A tagállamoknak olyan eszközöket és feltételeket kellene teremteniük és biztosítaniuk, amelyek segítik az embereket abban, hogy frissítsék, fejlesszék és értékeljék foglalkoztathatósági szintjüket. A készségek és képesítések elismerésének és átláthatóságának növelése fontos szerepet tölt be abban, hogy a munkát kereső fiatalok foglalkoztathatósága megfeleljen a munkaerő-piaci igényeknek és mobilitásuknak. Az EGSZB támogatja a készségek, ismeretek és képesítések elismerésének és átláthatóságának fokozására irányuló uniós intézkedéseket és az azokkal kapcsolatos eszközöket, mint például az EKKR, az ESCO, az Europass, valamint a minőségbiztosítási és kreditrendszerek.

| 1.5 | Az EGSZB meggyőződéssel állítja, hogy a foglalkoztathatóság nem csak az egyén felelőssége. A foglalkoztathatóság olyan kérdés, amellyel valamennyi érintettnek együttesen kell szembenéznie: többek között kormányoknak, szociális partnereknek, egyetemeknek, iskoláknak, helyi önkormányzatoknak, egyéni munkavállalóknak. Erősen ajánlott a vállalatok és oktatási intézmények közötti szoros partnerség, és ennek kapcsán népszerűsíteni kellene a vállalaton belüli, színvonalas képzési programokat a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének és a szakmai gyakorlatok javasolt minőségi keretrendszerének elveivel és módszereivel összhangban. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB meggyőződéssel állítja, hogy a foglalkoztathatóság nem csak az egyén felelőssége. A foglalkoztathatóság olyan kérdés, amellyel valamennyi érintettnek együttesen kell szembenéznie: többek között kormányoknak, szociális partnereknek, egyetemeknek, iskoláknak, helyi önkormányzatoknak, egyéni munkavállalóknak. Erősen ajánlott a vállalatok és oktatási intézmények közötti szoros partnerség, és ennek kapcsán népszerűsíteni kellene a vállalaton belüli, színvonalas képzési programokat a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének és a szakmai gyakorlatok javasolt minőségi keretrendszerének elveivel és módszereivel összhangban.

| 1.6 | A tagállamoknak ösztönzőket kell biztosítaniuk azon egyetemek és kutatás-fejlesztési intézmények számára, amelyek a globalizált piac igényeivel összhangban álló képzéseket kínálnak. Ez hasznos lenne a magas szintű professzionalizmus népszerűsítését tekintve is. |
| --- | --- |

1.6

A tagállamoknak ösztönzőket kell biztosítaniuk azon egyetemek és kutatás-fejlesztési intézmények számára, amelyek a globalizált piac igényeivel összhangban álló képzéseket kínálnak. Ez hasznos lenne a magas szintű professzionalizmus népszerűsítését tekintve is.

| 1.7 | Az oktatási költségvetés csökkentésének az utóbbi időben számos tagállamban tapasztalható tendenciáit aggodalommal szemlélve az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok elegendő forrást irányozzanak elő annak biztosítása érdekében, hogy az oktatási szakemberek mindenki számára minőségi oktatást nyújtsanak. A tanári szakma Európában nem túl vonzó és számos hiányossággal küzd – ez a probléma pedig súlyosbodhat a közeljövőben. (2) Méltányos munkakörülmények, fizetések és nyugdíjak szükségesek ahhoz, hogy a tanítás vonzó karrierlehetőséggé váljon. |
| --- | --- |

1.7

Az oktatási költségvetés csökkentésének az utóbbi időben számos tagállamban tapasztalható tendenciáit aggodalommal szemlélve az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok elegendő forrást irányozzanak elő annak biztosítása érdekében, hogy az oktatási szakemberek mindenki számára minőségi oktatást nyújtsanak. A tanári szakma Európában nem túl vonzó és számos hiányossággal küzd – ez a probléma pedig súlyosbodhat a közeljövőben. (2) Méltányos munkakörülmények, fizetések és nyugdíjak szükségesek ahhoz, hogy a tanítás vonzó karrierlehetőséggé váljon.

| 1.8 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság döntését az Erasmus+ program létrehozásáról, amely a határokon átnyúló szakmai képzést is támogatja, és reméli, hogy a megállapodásnak megfelelően a program haladéktalanul teljes körűen működni fog. Különösen üdvözlendő az a megállapodás, melyet az Európai Parlament és a Tanács kötött a szakmai képesítések elismeréséről. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság döntését az Erasmus+ program létrehozásáról, amely a határokon átnyúló szakmai képzést is támogatja, és reméli, hogy a megállapodásnak megfelelően a program haladéktalanul teljes körűen működni fog. Különösen üdvözlendő az a megállapodás, melyet az Európai Parlament és a Tanács kötött a szakmai képesítések elismeréséről.

| 1.9 | Az EGSZB üdvözli az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó intézkedési keretet, melyről a szociális partnerek 2013 júniusában állapodtak meg Gazdasági és társadalmi válság idején Európának teljes körűen ki kell használnia a különféle társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező lakosaiban rejlő lehetőségeket, ugyanakkor biztosítva a költséghatékonyságot is. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB üdvözli az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó intézkedési keretet, melyről a szociális partnerek 2013 júniusában állapodtak meg Gazdasági és társadalmi válság idején Európának teljes körűen ki kell használnia a különféle társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező lakosaiban rejlő lehetőségeket, ugyanakkor biztosítva a költséghatékonyságot is.

| 1.10 | Az EGSZB újból hangot ad annak a meggyőződésének, hogy a fiatalkori munkanélküliség problémájának kezelésére kidolgozott uniós kezdeményezéseknek olyan konkrét intézkedéseket kell eredményezniük, amelyek az európai ipar előmozdítását és versenyképességének társadalmilag elfogadható és fenntartható módon való fokozását célzó hatékony iparpolitikát támogatnak. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB újból hangot ad annak a meggyőződésének, hogy a fiatalkori munkanélküliség problémájának kezelésére kidolgozott uniós kezdeményezéseknek olyan konkrét intézkedéseket kell eredményezniük, amelyek az európai ipar előmozdítását és versenyképességének társadalmilag elfogadható és fenntartható módon való fokozását célzó hatékony iparpolitikát támogatnak.

| 1.11 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok fordítsanak kiemelt figyelmet az abból adódó kedvezőtlen hatásokra, hogy a fiatalok esetében rendszeresen alkalmaznak ideiglenes munkaszerződéseket. Ez ugyanis fontos következményekkel jár a tagállamok társadalombiztosítási rendszereire (kevesebb járulék) és társadalmi kohéziójára is. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok fordítsanak kiemelt figyelmet az abból adódó kedvezőtlen hatásokra, hogy a fiatalok esetében rendszeresen alkalmaznak ideiglenes munkaszerződéseket. Ez ugyanis fontos következményekkel jár a tagállamok társadalombiztosítási rendszereire (kevesebb járulék) és társadalmi kohéziójára is.

| 1.12 | Az EGSZB úgy véli, hogy a fiatalok foglalkoztathatóságának fejlesztésébe való beruházás létfontosságú az európai gazdaságok és társadalmak jövőjéhez. A jóváhagyott kezdeményezéseknek könnyen hozzáférhetőknek kellene lenniük valamennyi fiatal számára diszkrimináció és nemre való tekintet nélkül, és a befogadásukra irányuló konkrét intézkedésekkel kellene kísérni azokat. A helyi, regionális és tagállami szintű érintett feleket (ideértve a szociális partnereket és az ifjúsági szervezeteket) be kell vonni e kezdeményezések kidolgozásába, végrehajtásába és eredményeik értékelésébe. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB úgy véli, hogy a fiatalok foglalkoztathatóságának fejlesztésébe való beruházás létfontosságú az európai gazdaságok és társadalmak jövőjéhez. A jóváhagyott kezdeményezéseknek könnyen hozzáférhetőknek kellene lenniük valamennyi fiatal számára diszkrimináció és nemre való tekintet nélkül, és a befogadásukra irányuló konkrét intézkedésekkel kellene kísérni azokat. A helyi, regionális és tagállami szintű érintett feleket (ideértve a szociális partnereket és az ifjúsági szervezeteket) be kell vonni e kezdeményezések kidolgozásába, végrehajtásába és eredményeik értékelésébe.

| 1.13 | Folytatni kell konkrét nemzeti és helyi intézkedések kidolgozását a mindenki számára hozzáférhető, egész életen át tartó tanulás biztosítása érdekében, a szociális partnerek és a civil társadalom részvételével és az eredmények rendszeres értékelésével. |
| --- | --- |

1.13

Folytatni kell konkrét nemzeti és helyi intézkedések kidolgozását a mindenki számára hozzáférhető, egész életen át tartó tanulás biztosítása érdekében, a szociális partnerek és a civil társadalom részvételével és az eredmények rendszeres értékelésével.

| 1.14 | A munkahelyi tanulási modellek esetében, mint például a duális oktatási rendszerekben, a képzés jelentős része vállalatoknál zajlik. A fiatal munkavállalók számára lehetőséget kellene biztosítani az iskolai tanulás és a vállalatoknál folytatott munkahelyi képzés váltakozására. Az EGSZB meg van győződve az egyes tagállamokban alkalmazott duális oktatási rendszerek sikeréről. A gyakorlati képzési rendszerek sikeréhez kulcsfontosságú, hogy az állami és a vállalati oldal közös felelősséget vállaljon a jövőbe való befektetésért. |
| --- | --- |

1.14

A munkahelyi tanulási modellek esetében, mint például a duális oktatási rendszerekben, a képzés jelentős része vállalatoknál zajlik. A fiatal munkavállalók számára lehetőséget kellene biztosítani az iskolai tanulás és a vállalatoknál folytatott munkahelyi képzés váltakozására. Az EGSZB meg van győződve az egyes tagállamokban alkalmazott duális oktatási rendszerek sikeréről. A gyakorlati képzési rendszerek sikeréhez kulcsfontosságú, hogy az állami és a vállalati oldal közös felelősséget vállaljon a jövőbe való befektetésért.

| 1.15 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy tegyenek lépéseket a javasolt tevékenységek minőségének és jelentőségének biztosítása érdekében, valamint egy olyan megfelelő keret létrehozása céljából, amely révén minden egyes érintett fél felelőssége, jogai és kötelezettségei egyértelmű megfogalmazást kapnak és a gyakorlatban alkalmazhatók. A munkaadók és szakszervezetek közötti szociális párbeszédet továbbra is fejleszteni kell, és fontos eszközként fel kell használni a jövőbeli munkaerő-piaci perspektívák azonosításához, a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, a munkaerőpiac igényeinek jobban megfelelő képzési gyakorlatok megosztásához, valamint a fiatal nők és férfiak arra való ösztönzéséhez, hogy fejlesszék ismereteiket és képességeiket, hogy azok jobban megfeleljenek az ipar változó igényeinek. |
| --- | --- |

1.15

Az EGSZB azt ajánlja, hogy tegyenek lépéseket a javasolt tevékenységek minőségének és jelentőségének biztosítása érdekében, valamint egy olyan megfelelő keret létrehozása céljából, amely révén minden egyes érintett fél felelőssége, jogai és kötelezettségei egyértelmű megfogalmazást kapnak és a gyakorlatban alkalmazhatók. A munkaadók és szakszervezetek közötti szociális párbeszédet továbbra is fejleszteni kell, és fontos eszközként fel kell használni a jövőbeli munkaerő-piaci perspektívák azonosításához, a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, a munkaerőpiac igényeinek jobban megfelelő képzési gyakorlatok megosztásához, valamint a fiatal nők és férfiak arra való ösztönzéséhez, hogy fejlesszék ismereteiket és képességeiket, hogy azok jobban megfeleljenek az ipar változó igényeinek.

| 1.16 | A jelenlegi gazdasági és szociális válság miatt szűkülnek az európai országok költségvetési lehetőségei, különösen azokéi, amelyek költségvetési kiigazítási programok alanyai – ezt a helyzetet tovább rontja az EU saját költségvetésének csökkentése is. Az oktatásnak a foglalkoztathatósággal kapcsolatos körülmények fejlesztésében betöltött központi szerepére tekintettel az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok növeljék a minőségi oktatásra fordított forrásokat, és ezt ne kiadásnak tekintsék, hanem létfontosságú beruházásnak a válság leküzdése és a mindenki számára jobb jövő építése érdekében. Erre tekintettel az EGSZB támogatja „Az oktatás befektetés! Ne vegyük figyelembe a deficit kiszámításakor!” elnevezésű európai polgári kezdeményezést.
   (3) Az EGSZB figyelmeztet annak veszélyére, hogy az oktatásra és képzésre szánt költségvetés lefaragása miatt a létfontosságú kezdeményezések és javaslatok megmaradnak a szándéknyilatkozat szintjén. Az oktatásnak és képzésnek a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemben betöltött jelentőségét figyelembe véve az EGSZB nyomatékosan ajánlja, hogy az Európai Bizottság 2015-ben szervezzen „európai oktatási és képzési napot”. |
| --- | --- |

1.16

A jelenlegi gazdasági és szociális válság miatt szűkülnek az európai országok költségvetési lehetőségei, különösen azokéi, amelyek költségvetési kiigazítási programok alanyai – ezt a helyzetet tovább rontja az EU saját költségvetésének csökkentése is. Az oktatásnak a foglalkoztathatósággal kapcsolatos körülmények fejlesztésében betöltött központi szerepére tekintettel az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok növeljék a minőségi oktatásra fordított forrásokat, és ezt ne kiadásnak tekintsék, hanem létfontosságú beruházásnak a válság leküzdése és a mindenki számára jobb jövő építése érdekében. Erre tekintettel az EGSZB támogatja „Az oktatás befektetés! Ne vegyük figyelembe a deficit kiszámításakor!” elnevezésű európai polgári kezdeményezést.
   (3) Az EGSZB figyelmeztet annak veszélyére, hogy az oktatásra és képzésre szánt költségvetés lefaragása miatt a létfontosságú kezdeményezések és javaslatok megmaradnak a szándéknyilatkozat szintjén. Az oktatásnak és képzésnek a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemben betöltött jelentőségét figyelembe véve az EGSZB nyomatékosan ajánlja, hogy az Európai Bizottság 2015-ben szervezzen „európai oktatási és képzési napot”.

| 1.17 | Az EGSZB úgy véli, hogy az iparnak és a vállalatoknak be kellene ruházniuk a termelési eszközeikbe, és olyan kommunikációs és bérpolitikát kellene folytatniuk, amely révén növekszik az ipari ágazat vonzereje. A vállalatok és a szakképzési szervezetek közötti párbeszéd fokozása fontos lépést jelenthet a foglalkoztathatóság kérdésével való szembenézés felé, és csökkentheti a keresleti és a kínálati oldal közötti eltéréseket. |
| --- | --- |

1.17

Az EGSZB úgy véli, hogy az iparnak és a vállalatoknak be kellene ruházniuk a termelési eszközeikbe, és olyan kommunikációs és bérpolitikát kellene folytatniuk, amely révén növekszik az ipari ágazat vonzereje. A vállalatok és a szakképzési szervezetek közötti párbeszéd fokozása fontos lépést jelenthet a foglalkoztathatóság kérdésével való szembenézés felé, és csökkentheti a keresleti és a kínálati oldal közötti eltéréseket.

| 1.18 | Minden elfogadott, a fiatalok foglalkoztathatóságának javítására irányuló kezdeményezést megfelelő finanszírozással kell ellátni az ESZA és a strukturális alapok révén. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a strukturális alapok igénybevétele során helyezzenek nagy hangsúlyt a fiatalok foglalkoztatására, ideértve adott esetben a fel nem használt források átprogramozására irányuló intézkedéseket is. |
| --- | --- |

1.18

Minden elfogadott, a fiatalok foglalkoztathatóságának javítására irányuló kezdeményezést megfelelő finanszírozással kell ellátni az ESZA és a strukturális alapok révén. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a strukturális alapok igénybevétele során helyezzenek nagy hangsúlyt a fiatalok foglalkoztatására, ideértve adott esetben a fel nem használt források átprogramozására irányuló intézkedéseket is.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az európai ipar számos, különböző munkaügyi követelményekkel rendelkező vállalatot foglal magában, köztük nagyvállalatokat, kkv-kat és mikrovállalkozásokat. Ezért különböző készségekkel és kapacitásokkal rendelkező munkavállalókra van szüksége. Ezeket a különbségeket is figyelembe kellene venni az oktatási és képzési rendszerek kidolgozása során. A munkaadók és szakszervezetek közötti szociális párbeszédet továbbra is fejleszteni kell, és fontos eszközként fel kell használni a jövőbeli munkaerő-piaci perspektívák azonosításához, a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, a munkaerőpiac igényeinek jobban megfelelő képzési gyakorlatok megosztásához, valamint a fiatal nők és férfiak arra való ösztönzéséhez, hogy fejlesszék ismereteiket és képességeiket, hogy azok jobban megfeleljenek a változó ipar igényeinek. |
| --- | --- |

2.1

Az európai ipar számos, különböző munkaügyi követelményekkel rendelkező vállalatot foglal magában, köztük nagyvállalatokat, kkv-kat és mikrovállalkozásokat. Ezért különböző készségekkel és kapacitásokkal rendelkező munkavállalókra van szüksége. Ezeket a különbségeket is figyelembe kellene venni az oktatási és képzési rendszerek kidolgozása során. A munkaadók és szakszervezetek közötti szociális párbeszédet továbbra is fejleszteni kell, és fontos eszközként fel kell használni a jövőbeli munkaerő-piaci perspektívák azonosításához, a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, a munkaerőpiac igényeinek jobban megfelelő képzési gyakorlatok megosztásához, valamint a fiatal nők és férfiak arra való ösztönzéséhez, hogy fejlesszék ismereteiket és képességeiket, hogy azok jobban megfeleljenek a változó ipar igényeinek.

| 2.2 | Az EU-nak és a tagállamoknak is olyan iparpolitikára van szükségük, amely megkönnyíti a növekedést és a jó minőségű új munkahelyek létrehozatalát. (4) Az Európai Bizottság úgy véli, hogy erős partnerségre van szükség az EU, a tagállamok és az ipar között egy hatékony együttműködési keret biztosítása, valamint a technológiákba és humánerőforrásba való beruházások ösztönzése érdekében, amely versenyelőnyt biztosít az európai ipari ágazatnak globális versenytársaival szemben. E problémának és az ipar terén való foglalkoztathatóság általános kérdésének kezelése érdekében az Európai Bizottság garantálta, (5) hogy az új iparpolitika egyik pillérét az emberekbe és az ismeretekbe való beruházások jelentik majd. |
| --- | --- |

2.2

Az EU-nak és a tagállamoknak is olyan iparpolitikára van szükségük, amely megkönnyíti a növekedést és a jó minőségű új munkahelyek létrehozatalát. (4) Az Európai Bizottság úgy véli, hogy erős partnerségre van szükség az EU, a tagállamok és az ipar között egy hatékony együttműködési keret biztosítása, valamint a technológiákba és humánerőforrásba való beruházások ösztönzése érdekében, amely versenyelőnyt biztosít az európai ipari ágazatnak globális versenytársaival szemben. E problémának és az ipar terén való foglalkoztathatóság általános kérdésének kezelése érdekében az Európai Bizottság garantálta, (5) hogy az új iparpolitika egyik pillérét az emberekbe és az ismeretekbe való beruházások jelentik majd.

| 2.3 | A 2008-ban kezdődött pénzügyi válság számos európai gazdaságnak súlyos károkat okozott, a fellendülés pedig mindeddig igen lassan halad. Az egyik olyan tényező, amely nehezebbé teheti a gazdaság talpra állását, a jövőre nézve pedig még nyugtalanítóbb következményekkel járhat, a fiatalok munkanélküliségének válságos helyzete, amely megköveteli, hogy a kormányok, munkaadók, munkavállalók és a civil társadalom együttműködjön a tisztességes és produktív munkalehetőségek elősegítése, létrehozatala és fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

2.3

A 2008-ban kezdődött pénzügyi válság számos európai gazdaságnak súlyos károkat okozott, a fellendülés pedig mindeddig igen lassan halad. Az egyik olyan tényező, amely nehezebbé teheti a gazdaság talpra állását, a jövőre nézve pedig még nyugtalanítóbb következményekkel járhat, a fiatalok munkanélküliségének válságos helyzete, amely megköveteli, hogy a kormányok, munkaadók, munkavállalók és a civil társadalom együttműködjön a tisztességes és produktív munkalehetőségek elősegítése, létrehozatala és fenntartása érdekében.

| 2.4 | Úgy tűnik, az európai vezetők komolyan vették a válságot, amint azonban az EGSZB hangsúlyozta korábbi véleményeiben, (6) az új kezdeményezések nem fogják segíteni a probléma megoldását, ha nem foglalkoznak annak gyökereivel. Ez a kérdés politikai és gazdasági kihívássá is vált. Nem lenne helyes általánosítani – a helyzet minden bizonnyal nem ugyanolyan minden egyes országban és helyi szinten, sok fiatal európai számára azonban mindennapi küzdelmet jelent tanulmányaik befejezése és finanszírozása, az, hogy ne csak rövid távú munkát vagy szakmai gyakorlatot, hanem tényleges munkát találjanak, saját projektet vagy vállalkozást indítsanak, függetlenül éljenek vagy családot alapítsanak. Bár a munkanélküliség nem új jelenség Európában, a fiatalok munkanélküliségének növekedése a jelenlegi gazdasági válság egyik legláthatóbb hatása, mind a munkahelyek megszüntetésével, mind az új munkahelyek létrehozásának hiányával kapcsolatosan. (7) |
| --- | --- |

2.4

Úgy tűnik, az európai vezetők komolyan vették a válságot, amint azonban az EGSZB hangsúlyozta korábbi véleményeiben, (6) az új kezdeményezések nem fogják segíteni a probléma megoldását, ha nem foglalkoznak annak gyökereivel. Ez a kérdés politikai és gazdasági kihívássá is vált. Nem lenne helyes általánosítani – a helyzet minden bizonnyal nem ugyanolyan minden egyes országban és helyi szinten, sok fiatal európai számára azonban mindennapi küzdelmet jelent tanulmányaik befejezése és finanszírozása, az, hogy ne csak rövid távú munkát vagy szakmai gyakorlatot, hanem tényleges munkát találjanak, saját projektet vagy vállalkozást indítsanak, függetlenül éljenek vagy családot alapítsanak. Bár a munkanélküliség nem új jelenség Európában, a fiatalok munkanélküliségének növekedése a jelenlegi gazdasági válság egyik legláthatóbb hatása, mind a munkahelyek megszüntetésével, mind az új munkahelyek létrehozásának hiányával kapcsolatosan. (7)

| 2.5 | Számos kedvező uniós kezdeményezés (mint az ifjúsági garancia kezdeményezés) kínál munkahelyi képzést és szakmai gyakorlatot. Munkahelyet azonban nem mindig garantálnak. Ez pedig egy jelentős ellentmondásra világít rá: az új munkahelyek általában a gazdasági növekedés következményei. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy valódi növekedési stratégia szükséges az EU és a tagállamok szintjén ahhoz, hogy támogatni lehessen egyre több stabil munkahely létrejöttét a fiatalok számára. Az EGSZB döntő fontosságúnak tartja, hogy a kormányok figyelemre méltó korrekciós intézkedéseket hozzanak a válság súlyosbodásának megakadályozása érdekében. Amint az Európai Bizottság rámutatott, „Európa jövőbeni dinamizmusának és jólétének kulcsa a fiatalok kezében van”
   (8). |
| --- | --- |

2.5

Számos kedvező uniós kezdeményezés (mint az ifjúsági garancia kezdeményezés) kínál munkahelyi képzést és szakmai gyakorlatot. Munkahelyet azonban nem mindig garantálnak. Ez pedig egy jelentős ellentmondásra világít rá: az új munkahelyek általában a gazdasági növekedés következményei. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy valódi növekedési stratégia szükséges az EU és a tagállamok szintjén ahhoz, hogy támogatni lehessen egyre több stabil munkahely létrejöttét a fiatalok számára. Az EGSZB döntő fontosságúnak tartja, hogy a kormányok figyelemre méltó korrekciós intézkedéseket hozzanak a válság súlyosbodásának megakadályozása érdekében. Amint az Európai Bizottság rámutatott, „Európa jövőbeni dinamizmusának és jólétének kulcsa a fiatalok kezében van”
   (8).

| 2.6 | A foglalkoztathatóság fogalmának nincs általánosan elfogadott meghatározása, dinamikus fogalom, és az az általános tendencia figyelhető meg, hogy kontextuális tényezőkre kiterjedően szélesedik ki. A munkaerőpiacról szóló vitákban betöltött jelentősége ellenére a foglalkoztathatóság nehezen mérhető; számos megközelítés létezik a meghatározását illetően. A foglalkoztathatóságra a kínálati és keresleti oldal tényezői is hatással vannak, amelyek gyakran kívül esnek az érintett befolyásán. Gazdasági és társadalmi válság idején Európának teljes körűen ki kell használnia a különféle társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező lakosainak potenciális kreativitását, energiáját és képességeit. Az erős és igen aktív civil társadalmi szervezetek fontos szerepet töltenek be a lehetőségek kibontakoztatásában. |
| --- | --- |

2.6

A foglalkoztathatóság fogalmának nincs általánosan elfogadott meghatározása, dinamikus fogalom, és az az általános tendencia figyelhető meg, hogy kontextuális tényezőkre kiterjedően szélesedik ki. A munkaerőpiacról szóló vitákban betöltött jelentősége ellenére a foglalkoztathatóság nehezen mérhető; számos megközelítés létezik a meghatározását illetően. A foglalkoztathatóságra a kínálati és keresleti oldal tényezői is hatással vannak, amelyek gyakran kívül esnek az érintett befolyásán. Gazdasági és társadalmi válság idején Európának teljes körűen ki kell használnia a különféle társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező lakosainak potenciális kreativitását, energiáját és képességeit. Az erős és igen aktív civil társadalmi szervezetek fontos szerepet töltenek be a lehetőségek kibontakoztatásában.

| 2.7 | A foglalkoztathatóságot nagymértékben meghatározza a nemzeti és helyi önkormányzatok által biztosított oktatás és képzés minősége és relevanciája. Az EGSZB tudomásul veszi ugyan, hogy a helyi önkormányzatok megfelelő egyensúlyra törekednek annak érdekében, hogy biztosíthatók legyenek az előlépések ebben a tekintetben, ugyanakkor úgy véli, hogy a jelenlegi oktatási és képzési rendszerek nem mindig tükrözik következetesen az európai szinten hozott döntéseket. Annak dacára, hogy az Európai Bizottság a nyitott koordinációs módszer keretében felszólította a helyi önkormányzatokat, hogy osszák meg a fiatalok mobilitásával és képzésével kapcsolatos problémákra adott intézményi válaszaikat, javítsák a képzés, a tanúsítás és a korszerűsítés minőségét, adjanak megfelelő választ a munkaerőpiac szükségleteire, teljesítsék a közös célok eredményeket és mutatókat is tartalmazó ütemtervét, valamint elemezzék és használják fel a tanulmányok és kutatások eredményeit, még mindig túl sok intézményi akadály és a tényleges elkötelezettség hiánya áll egy közös európai oktatási és képzési térség megvalósulásának útjában. |
| --- | --- |

2.7

A foglalkoztathatóságot nagymértékben meghatározza a nemzeti és helyi önkormányzatok által biztosított oktatás és képzés minősége és relevanciája. Az EGSZB tudomásul veszi ugyan, hogy a helyi önkormányzatok megfelelő egyensúlyra törekednek annak érdekében, hogy biztosíthatók legyenek az előlépések ebben a tekintetben, ugyanakkor úgy véli, hogy a jelenlegi oktatási és képzési rendszerek nem mindig tükrözik következetesen az európai szinten hozott döntéseket. Annak dacára, hogy az Európai Bizottság a nyitott koordinációs módszer keretében felszólította a helyi önkormányzatokat, hogy osszák meg a fiatalok mobilitásával és képzésével kapcsolatos problémákra adott intézményi válaszaikat, javítsák a képzés, a tanúsítás és a korszerűsítés minőségét, adjanak megfelelő választ a munkaerőpiac szükségleteire, teljesítsék a közös célok eredményeket és mutatókat is tartalmazó ütemtervét, valamint elemezzék és használják fel a tanulmányok és kutatások eredményeit, még mindig túl sok intézményi akadály és a tényleges elkötelezettség hiánya áll egy közös európai oktatási és képzési térség megvalósulásának útjában.

| 2.8 | A munkaadók tisztában vannak a jelenlegi munkavállalók ismereteivel és kapacitásaival, de jobban meg kell ismerniük a gyorsan változó munkahelyek jövőbeli munkavállalóinak ismereteit és kapacitásait is, különösen azért, mert a technológiák fejlődése elengedhetetlenné teszi, hogy a munkavállalók folyamatosan fejlesszék és frissítsék tudásukat. A vállalatok különböző jellegzetességekkel és különböző szükségletekkel rendelkeznek, ezért létfontosságú, hogy az oktatás és szakképzés az átadott ismeretanyagot tekintve rugalmas és alkalmazkodó legyen. Amint az EGSZB SOC/476. számú véleményében hangsúlyozta, sürgősen szükség van jobb és célirányosabb együttműködésre a különféle szintű oktatási intézmények és az ipar között. |
| --- | --- |

2.8

A munkaadók tisztában vannak a jelenlegi munkavállalók ismereteivel és kapacitásaival, de jobban meg kell ismerniük a gyorsan változó munkahelyek jövőbeli munkavállalóinak ismereteit és kapacitásait is, különösen azért, mert a technológiák fejlődése elengedhetetlenné teszi, hogy a munkavállalók folyamatosan fejlesszék és frissítsék tudásukat. A vállalatok különböző jellegzetességekkel és különböző szükségletekkel rendelkeznek, ezért létfontosságú, hogy az oktatás és szakképzés az átadott ismeretanyagot tekintve rugalmas és alkalmazkodó legyen. Amint az EGSZB SOC/476. számú véleményében hangsúlyozta, sürgősen szükség van jobb és célirányosabb együttműködésre a különféle szintű oktatási intézmények és az ipar között.

| 2.9 | Mivel nem csak az oktatás és szakképzés befolyásolja az egyének foglalkoztathatóságát, a csak az oktatásra való összpontosítás túlságosan korlátozó megközelítés. A minőségi képzési rendszereket, az (iskolában vagy vállalatnál történő) munkaalapú tanulást vagy a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és a célzott munkavállalási programokat kulcsfontosságú eszköznek kell tekinteni a fiatal nők és férfiak munkaerőpiacra való bevezetéséhez, de nem szabad a legjobb megoldásnak tartani őket a foglalkoztathatóság problémájára. Fontos annak felismerése, hogy a munkaerőpiacok, éppúgy, mint a gazdasági intézmények, a társadalomba és a kultúrába ágyazódnak, valamint hogy az informális normák és szokások szintén befolyással vannak a munkaerő-piaci gyakorlat alakulására. |
| --- | --- |

2.9

Mivel nem csak az oktatás és szakképzés befolyásolja az egyének foglalkoztathatóságát, a csak az oktatásra való összpontosítás túlságosan korlátozó megközelítés. A minőségi képzési rendszereket, az (iskolában vagy vállalatnál történő) munkaalapú tanulást vagy a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és a célzott munkavállalási programokat kulcsfontosságú eszköznek kell tekinteni a fiatal nők és férfiak munkaerőpiacra való bevezetéséhez, de nem szabad a legjobb megoldásnak tartani őket a foglalkoztathatóság problémájára. Fontos annak felismerése, hogy a munkaerőpiacok, éppúgy, mint a gazdasági intézmények, a társadalomba és a kultúrába ágyazódnak, valamint hogy az informális normák és szokások szintén befolyással vannak a munkaerő-piaci gyakorlat alakulására.

| 2.10 | Az EGSZB szerint azt, amit az oktatás és képzés kérdésében európai szinten megvitattak és jóváhagytak, nem szabad pusztán a jó gyakorlatok megosztására korlátozni. Ebben a tekintetben reméli, hogy a képzési rendszerek választ tudnak majd adni a foglalkoztatás terén fennálló szükségletekre, olyan új szakembereket képezve, akik kezelni tudják a munkaszervezés és a modern társadalom terén jelentkező folyamatos változásokat. Ezért az Oktatás és képzés 2020-ban és a Bruges-i Nyilatkozatban meghatározott határidőkre tekintettel az EGSZB arra szólít fel, hogy értékeljék és gondosan elemezzék a kötelezettségvállalások gyakorlati megvalósulásának módját és a célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

2.10

Az EGSZB szerint azt, amit az oktatás és képzés kérdésében európai szinten megvitattak és jóváhagytak, nem szabad pusztán a jó gyakorlatok megosztására korlátozni. Ebben a tekintetben reméli, hogy a képzési rendszerek választ tudnak majd adni a foglalkoztatás terén fennálló szükségletekre, olyan új szakembereket képezve, akik kezelni tudják a munkaszervezés és a modern társadalom terén jelentkező folyamatos változásokat. Ezért az Oktatás és képzés 2020-ban és a Bruges-i Nyilatkozatban meghatározott határidőkre tekintettel az EGSZB arra szólít fel, hogy értékeljék és gondosan elemezzék a kötelezettségvállalások gyakorlati megvalósulásának módját és a célkitűzések elérését.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A CCMI számos véleményében foglalkozott gazdasági, ipari és szociális kérdésekkel, köztük a foglalkoztathatósággal és az átképzéssel, különösen a jelenlegi válság idején. (9) A javasolt ifjúsági foglalkoztatási garanciához kapcsolódóan, amelyet az Európai Bizottság 2013. júniusban fogadott el, az európai szociális partnerek (10) közzétettek egy keretet a fiatalok foglalkoztatását célzó közös fellépésre, amely az ismeretekre, az iskolából a munkába való átmenetre, a foglalkoztatásra és a vállalkozói tevékenység fejlesztésére összpontosít. |
| --- | --- |

3.1

A CCMI számos véleményében foglalkozott gazdasági, ipari és szociális kérdésekkel, köztük a foglalkoztathatósággal és az átképzéssel, különösen a jelenlegi válság idején. (9) A javasolt ifjúsági foglalkoztatási garanciához kapcsolódóan, amelyet az Európai Bizottság 2013. júniusban fogadott el, az európai szociális partnerek (10) közzétettek egy keretet a fiatalok foglalkoztatását célzó közös fellépésre, amely az ismeretekre, az iskolából a munkába való átmenetre, a foglalkoztatásra és a vállalkozói tevékenység fejlesztésére összpontosít.

| 3.2 | A fiatalok jelentik Európa jelenét és jövőjét, valamint gazdag forrásai társadalmunk dinamizmusának. A fiatalok társadalmi és gazdasági befogadásához azonban számos sikeres átmenet szükséges. Abban a környezetben, amelyben a felnőtt életbe való átmenet bonyolultabbá vált, a mindenki számára elérhető minőségi oktatás és a befogadó munkaerőpiacok a legfőbb eszközei az ilyen átmenetek sikerének. Holisztikus megközelítésre van szükség a fiatalokat célzó dinamikus, nyitott és mobilis munkaerőpiacok elősegítéséhez, olyan intézkedésekkel és megfelelő forrásokkal, amelyek a több és jobb munkahely létrehozására, a magas szintű tanulmányi eredményekre, valamint a szakemberkínálat és -kereslet jobb összehangolására összpontosítanak, többek között a munkahelyen történő tanulás Európa-szerte való elterjesztése révén. |
| --- | --- |

3.2

A fiatalok jelentik Európa jelenét és jövőjét, valamint gazdag forrásai társadalmunk dinamizmusának. A fiatalok társadalmi és gazdasági befogadásához azonban számos sikeres átmenet szükséges. Abban a környezetben, amelyben a felnőtt életbe való átmenet bonyolultabbá vált, a mindenki számára elérhető minőségi oktatás és a befogadó munkaerőpiacok a legfőbb eszközei az ilyen átmenetek sikerének. Holisztikus megközelítésre van szükség a fiatalokat célzó dinamikus, nyitott és mobilis munkaerőpiacok elősegítéséhez, olyan intézkedésekkel és megfelelő forrásokkal, amelyek a több és jobb munkahely létrehozására, a magas szintű tanulmányi eredményekre, valamint a szakemberkínálat és -kereslet jobb összehangolására összpontosítanak, többek között a munkahelyen történő tanulás Európa-szerte való elterjesztése révén.

| 3.3 | A civil szervezetek számos tagállamban (különösen a jelenlegi válság által leginkább sújtott országokban) több ízben hangsúlyozták annak fontosságát, hogy a munkaerő-piaci igények egyéni megközelítését olyan kollektív megközelítéssel kell összekapcsolni (környezet, munkaszervezés és munkakörülmények), amely tekintettel lenne a fiatalok elvárásaira és törekvéseire. Ahhoz, hogy az ilyen intézkedések teljes mértékben hatásosak legyenek, európai finanszírozással és a növekedést fokozó intézkedések révén kell ösztönözni őket, és ezt nem szabad az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében előirányzott 6–8 milliárd euróra korlátozni, hanem jelentősen növelni kell ezt az összeget. |
| --- | --- |

3.3

A civil szervezetek számos tagállamban (különösen a jelenlegi válság által leginkább sújtott országokban) több ízben hangsúlyozták annak fontosságát, hogy a munkaerő-piaci igények egyéni megközelítését olyan kollektív megközelítéssel kell összekapcsolni (környezet, munkaszervezés és munkakörülmények), amely tekintettel lenne a fiatalok elvárásaira és törekvéseire. Ahhoz, hogy az ilyen intézkedések teljes mértékben hatásosak legyenek, európai finanszírozással és a növekedést fokozó intézkedések révén kell ösztönözni őket, és ezt nem szabad az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében előirányzott 6–8 milliárd euróra korlátozni, hanem jelentősen növelni kell ezt az összeget.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének és a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének elvei és munkamódszerei megerősítik az EGSZB meggyőződését, mely szerint a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a vállalatoknál való gyakornokoskodás és a szakmai gyakorlat fontos eszközei annak, hogy a fiatalok ismeretekkel és szakmai tapasztalatokkal gazdagodjanak, ezért a vállalati társadalmi felelősségvállalási stratégiák részét kell, hogy képezzék. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok és az ipar biztosítsák a javasolt tevékenységek minőségét és relevanciáját, valamint hozzanak létre egy olyan megfelelő keretet, amely révén minden egyes érintett fél felelőssége, jogai és kötelezettségei egyértelmű megfogalmazást kapnak és a gyakorlatban alkalmazhatók. |
| --- | --- |

4.1

A tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének és a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének elvei és munkamódszerei megerősítik az EGSZB meggyőződését, mely szerint a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a vállalatoknál való gyakornokoskodás és a szakmai gyakorlat fontos eszközei annak, hogy a fiatalok ismeretekkel és szakmai tapasztalatokkal gazdagodjanak, ezért a vállalati társadalmi felelősségvállalási stratégiák részét kell, hogy képezzék. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok és az ipar biztosítsák a javasolt tevékenységek minőségét és relevanciáját, valamint hozzanak létre egy olyan megfelelő keretet, amely révén minden egyes érintett fél felelőssége, jogai és kötelezettségei egyértelmű megfogalmazást kapnak és a gyakorlatban alkalmazhatók.

| 4.2 | Tekintettel arra, hogy a különböző szintű elismert egyetemi diplomák megszerzése fontos, de már nem elegendő, az EGSZB úgy véli, hogy az ifjúsági garanciával kapcsolatos tervek és programok végrehajtása során konkrét intézkedéseket kell hozni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fiatal diplomások munkahelyi ismeretekkel rendelkezzenek, ideértve többek között az irányítási és a csapatmunkával kapcsolatos gyakorlatot, valamint a problémamegoldási és kreatív készségeket, munkaerő-piaci lehetőségeik fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

4.2

Tekintettel arra, hogy a különböző szintű elismert egyetemi diplomák megszerzése fontos, de már nem elegendő, az EGSZB úgy véli, hogy az ifjúsági garanciával kapcsolatos tervek és programok végrehajtása során konkrét intézkedéseket kell hozni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fiatal diplomások munkahelyi ismeretekkel rendelkezzenek, ideértve többek között az irányítási és a csapatmunkával kapcsolatos gyakorlatot, valamint a problémamegoldási és kreatív készségeket, munkaerő-piaci lehetőségeik fejlesztése érdekében.

| 4.3 | A munkahelyi tanulási modellek esetében, mint például a duális oktatási rendszerekben, a képzés jelentős része vállalatoknál zajlik. A fiatal munkavállalók számára lehetőséget kellene biztosítani az iskolai tanulás és a vállalatoknál folytatott munkahelyi képzés váltakozására. Az EGSZB meg van győződve az egyes tagállamokban alkalmazott duális oktatási rendszerek sikeréről. A gyakorlati képzési rendszerek sikeréhez kulcsfontosságú, hogy az állami és a vállalati oldal közös felelősséget vállaljon a jövőbe való befektetésért. |
| --- | --- |

4.3

A munkahelyi tanulási modellek esetében, mint például a duális oktatási rendszerekben, a képzés jelentős része vállalatoknál zajlik. A fiatal munkavállalók számára lehetőséget kellene biztosítani az iskolai tanulás és a vállalatoknál folytatott munkahelyi képzés váltakozására. Az EGSZB meg van győződve az egyes tagállamokban alkalmazott duális oktatási rendszerek sikeréről. A gyakorlati képzési rendszerek sikeréhez kulcsfontosságú, hogy az állami és a vállalati oldal közös felelősséget vállaljon a jövőbe való befektetésért.

| 4.4 | A tanulás ösztönzésének akkor van értelme, ha annak sikeressége nem kizárólag attól függ, hogy az egyes személyek mennyi erőfeszítésre képesek, és mennyire lenne szükségük. Ennek hiányában azok a csoportok, amelyek már most is hátrányos helyzetben vannak vagy a perifériára szorultak, továbbra is kollektív szegregáció alanyai lesznek. Folytatni kell konkrét nemzeti és helyi intézkedések kidolgozását a mindenki számára hozzáférhető, egész életen át tartó tanulás biztosítása érdekében, a szociális partnerek és a civil társadalom részvételével és az eredmények rendszeres értékelésével. |
| --- | --- |

4.4

A tanulás ösztönzésének akkor van értelme, ha annak sikeressége nem kizárólag attól függ, hogy az egyes személyek mennyi erőfeszítésre képesek, és mennyire lenne szükségük. Ennek hiányában azok a csoportok, amelyek már most is hátrányos helyzetben vannak vagy a perifériára szorultak, továbbra is kollektív szegregáció alanyai lesznek. Folytatni kell konkrét nemzeti és helyi intézkedések kidolgozását a mindenki számára hozzáférhető, egész életen át tartó tanulás biztosítása érdekében, a szociális partnerek és a civil társadalom részvételével és az eredmények rendszeres értékelésével.

| 4.5 | Az oktatási/képzési rendszerek átdolgozása során fontos annak biztosítása, hogy az oktatás vonzó és versenyképes szakma maradhasson. A tanári pálya helyzetének javítása a munkaerőpiac igényeinek fejlődésével is összhangban áll. Magas szinten motivált és jól felkészült tanárokra van szükség ahhoz, hogy ki lehessen elégíteni a társadalom, az ipar és a diákok különféle igényeit. |
| --- | --- |

4.5

Az oktatási/képzési rendszerek átdolgozása során fontos annak biztosítása, hogy az oktatás vonzó és versenyképes szakma maradhasson. A tanári pálya helyzetének javítása a munkaerőpiac igényeinek fejlődésével is összhangban áll. Magas szinten motivált és jól felkészült tanárokra van szükség ahhoz, hogy ki lehessen elégíteni a társadalom, az ipar és a diákok különféle igényeit.

| 4.6 | Az oktatásnak, képzésnek és karrier-tanácsadásnak segítenie kell a fiatal nőket és férfiakat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy jobb képzéshez, képesítéshez és ismeretekhez juthassanak. A karrier-tanácsadási anyagoknak egyértelmű információkat kell tartalmazniuk a munkaerőpiacon elérhető munkahelyekről és karrierkilátásokról. (11) Az EGSZB üdvözölte az Európai Bizottság döntését az Erasmus+ program létrehozásáról, amely a határokon átnyúló szakmai képzést is támogatja, és reméli, hogy a megállapodásnak megfelelően a program 2014-ben teljes körűen működni fog. Különösen üdvözlendő az a megállapodás, melyet az Európai Parlament és a Tanács kötött a szakmai képesítések elismeréséről. |
| --- | --- |

4.6

Az oktatásnak, képzésnek és karrier-tanácsadásnak segítenie kell a fiatal nőket és férfiakat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy jobb képzéshez, képesítéshez és ismeretekhez juthassanak. A karrier-tanácsadási anyagoknak egyértelmű információkat kell tartalmazniuk a munkaerőpiacon elérhető munkahelyekről és karrierkilátásokról. (11) Az EGSZB üdvözölte az Európai Bizottság döntését az Erasmus+ program létrehozásáról, amely a határokon átnyúló szakmai képzést is támogatja, és reméli, hogy a megállapodásnak megfelelően a program 2014-ben teljes körűen működni fog. Különösen üdvözlendő az a megállapodás, melyet az Európai Parlament és a Tanács kötött a szakmai képesítések elismeréséről.

| 4.7 | A tagállamoknak ösztönzőket kell biztosítaniuk azon egyetemek és kutatás-fejlesztési intézmények számára, amelyek a globalizált piac igényeivel összhangban álló képzéseket kínálnak; ez segíthetné a magas szintű professzionalizmus népszerűsítését is. |
| --- | --- |

4.7

A tagállamoknak ösztönzőket kell biztosítaniuk azon egyetemek és kutatás-fejlesztési intézmények számára, amelyek a globalizált piac igényeivel összhangban álló képzéseket kínálnak; ez segíthetné a magas szintű professzionalizmus népszerűsítését is.

| 4.8 | A kötelező képzés bevezetését egyfajta „karrierbiztosításnak” is lehetne tekinteni. A szakmai gyakorlat azonban nem válhat az olcsó vagy fizetés nélküli munka széles körben alkalmazott formájává. Az iparban alkalmazott legjobb gyakorlatokat el kell ismerni, a visszaéléseket pedig nem szabad tolerálni. Minden oktatási vagy képzési időszaknak a megszerzett képesítést elismerő oklevélhez vagy tanúsítványhoz kell vezetnie. |
| --- | --- |

4.8

A kötelező képzés bevezetését egyfajta „karrierbiztosításnak” is lehetne tekinteni. A szakmai gyakorlat azonban nem válhat az olcsó vagy fizetés nélküli munka széles körben alkalmazott formájává. Az iparban alkalmazott legjobb gyakorlatokat el kell ismerni, a visszaéléseket pedig nem szabad tolerálni. Minden oktatási vagy képzési időszaknak a megszerzett képesítést elismerő oklevélhez vagy tanúsítványhoz kell vezetnie.

| 4.9 | A munkaerőpiacra belépő fiatal férfiak és nők közötti különbségekre tekintettel az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fiatalok munkanélküliségének kérdését a nemek közötti egyenlőséget megfelelően szem előtt tartva közelítsük meg, beleértve konkrét intézkedéseket is, ahol szükséges. Az ifjúsági garanciarendszer létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszereknek figyelmet kell fordítaniuk a kérdés középpontjában álló fiatalok különbözőségére és a nemek közötti egyenlőségre is. (12) |
| --- | --- |

4.9

A munkaerőpiacra belépő fiatal férfiak és nők közötti különbségekre tekintettel az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fiatalok munkanélküliségének kérdését a nemek közötti egyenlőséget megfelelően szem előtt tartva közelítsük meg, beleértve konkrét intézkedéseket is, ahol szükséges. Az ifjúsági garanciarendszer létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszereknek figyelmet kell fordítaniuk a kérdés középpontjában álló fiatalok különbözőségére és a nemek közötti egyenlőségre is. (12)

| 4.10 | A foglalkoztathatóság növelése érdekében minden erőfeszítést meg kell tenni azért, hogy figyelembe vegyék a tényleges helyi körülményeket. Minél több politikai intézkedésre kerül sor ennek érdekében, annál nagyobb az esély a foglalkoztathatóság növelésére. A gazdasági fejlődés elősegítését célzó valamennyi intézkedést a helyi körülményekhez kell igazítani, mivel ez az egyetlen út a tartós kiválósághoz. Helyi partnerségek létrehozása hasznos lehet a párbeszéd fokozásához és a fiatalokat sújtó munkanélküliség elleni fellépések számának növeléséhez. Az ugyanazon a területen tevékenykedő helyi intézményeknek, egyetemeknek, ifjúsági szervezeteknek, közhivataloknak és szakképzési testületeknek, szakszervezeteknek és munkaadóknak meg kell találniuk az együttműködés módját az esetleges közös stratégiák meghatározásához. A helyi jellegzetességeket és szükségleteket így jobban el fogják ismerni és nagyobb figyelmet fognak rájuk fordítani a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek kibővítéséhez. |
| --- | --- |

4.10

A foglalkoztathatóság növelése érdekében minden erőfeszítést meg kell tenni azért, hogy figyelembe vegyék a tényleges helyi körülményeket. Minél több politikai intézkedésre kerül sor ennek érdekében, annál nagyobb az esély a foglalkoztathatóság növelésére. A gazdasági fejlődés elősegítését célzó valamennyi intézkedést a helyi körülményekhez kell igazítani, mivel ez az egyetlen út a tartós kiválósághoz. Helyi partnerségek létrehozása hasznos lehet a párbeszéd fokozásához és a fiatalokat sújtó munkanélküliség elleni fellépések számának növeléséhez. Az ugyanazon a területen tevékenykedő helyi intézményeknek, egyetemeknek, ifjúsági szervezeteknek, közhivataloknak és szakképzési testületeknek, szakszervezeteknek és munkaadóknak meg kell találniuk az együttműködés módját az esetleges közös stratégiák meghatározásához. A helyi jellegzetességeket és szükségleteket így jobban el fogják ismerni és nagyobb figyelmet fognak rájuk fordítani a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek kibővítéséhez.

| 4.11 | A tagállamoknak vállalkozói tevékenységről szóló tantárgyakat kell beépíteniük az iskolai tantervekbe, és népszerűsíteniük kell a vállalkozói tevékenységet a munkahelyi képzési modellekben, az Európai Bizottság által indított „Vállalkozás 2020” cselekvési tervvel összhangban. A vállalkozói szellemet a pusztán a vállalkozásindításnál többet tartalmazó átfogó koncepciónak kell tekinteni. Az embereknek már fiatal koruktól kezdve meg kell érteniük és tanulniuk, hogyan válhatnak saját életükben is vállalkozókká. A vállalkozói képzésnek az életre kell felkészítenie az embereket, megtanítva őket a kezdeményezésre, felelősségvállalásra és helyzetelemzésre. Az EGSZB úgy véli, hogy az olyan készségek és kompetenciák fejlesztése, mint a kreativitás, kezdeményezőkészség, állhatatosság és csapatszellem, mindenki számára létfontosságúak, nem csak a vállalkozást indítani kívánó jövendő vállalkozók számára. Ezeknek a készségeknek fel kell készíteniük egy generációt arra, hogy valamennyi ágazatban hatékonyan tudjanak dolgozni, és elő kell mozdítaniuk a sikeres európai gazdasághoz szükséges infrastruktúrát. |
| --- | --- |

4.11

A tagállamoknak vállalkozói tevékenységről szóló tantárgyakat kell beépíteniük az iskolai tantervekbe, és népszerűsíteniük kell a vállalkozói tevékenységet a munkahelyi képzési modellekben, az Európai Bizottság által indított „Vállalkozás 2020” cselekvési tervvel összhangban. A vállalkozói szellemet a pusztán a vállalkozásindításnál többet tartalmazó átfogó koncepciónak kell tekinteni. Az embereknek már fiatal koruktól kezdve meg kell érteniük és tanulniuk, hogyan válhatnak saját életükben is vállalkozókká. A vállalkozói képzésnek az életre kell felkészítenie az embereket, megtanítva őket a kezdeményezésre, felelősségvállalásra és helyzetelemzésre. Az EGSZB úgy véli, hogy az olyan készségek és kompetenciák fejlesztése, mint a kreativitás, kezdeményezőkészség, állhatatosság és csapatszellem, mindenki számára létfontosságúak, nem csak a vállalkozást indítani kívánó jövendő vállalkozók számára. Ezeknek a készségeknek fel kell készíteniük egy generációt arra, hogy valamennyi ágazatban hatékonyan tudjanak dolgozni, és elő kell mozdítaniuk a sikeres európai gazdasághoz szükséges infrastruktúrát.

| 4.12 | Az Európai Bizottság elismeri, hogy „Európában mélyreható, széles körű szemléletváltás szükséges”
   (13) ahhoz, hogy hatékony vállalkozási képzési módszereket vezessenek be az iskolákban. Az EGSZB azt is ajánlja, hogy változtassanak a tanárképzésen, a tagállamok pedig gondoskodjanak a tanárok továbbképzéséről ezen a területen. A politikák eredménye a megfelelő személyzettől függ, akiket képezni és támogatni kell. |
| --- | --- |

4.12

Az Európai Bizottság elismeri, hogy „Európában mélyreható, széles körű szemléletváltás szükséges”
   (13) ahhoz, hogy hatékony vállalkozási képzési módszereket vezessenek be az iskolákban. Az EGSZB azt is ajánlja, hogy változtassanak a tanárképzésen, a tagállamok pedig gondoskodjanak a tanárok továbbképzéséről ezen a területen. A politikák eredménye a megfelelő személyzettől függ, akiket képezni és támogatni kell.

| 4.13 | Korábbi véleményeiben (14) az EGSZB felhívta a figyelmet arra, hogy a határozatlan idejű szerződések szerepének csökkentése milyen következményekkel jár a fiatal nők és férfiak foglalkoztatására, és az ebből eredő kockázatok megfontolását ajánlotta. A fiatalok körében elterjedt határozott idejű szerződések – különösen pályakezdéskor – egy szegmentáltabb munkaerőpiac kialakulásához vezettek. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok fordítsanak különös figyelmet erre a szempontra, ez ugyanis fontos következményekkel jár a tagállamok társadalombiztosítási rendszereire (kevesebb járulék) és társadalmi kohéziójára is. |
| --- | --- |

4.13

Korábbi véleményeiben (14) az EGSZB felhívta a figyelmet arra, hogy a határozatlan idejű szerződések szerepének csökkentése milyen következményekkel jár a fiatal nők és férfiak foglalkoztatására, és az ebből eredő kockázatok megfontolását ajánlotta. A fiatalok körében elterjedt határozott idejű szerződések – különösen pályakezdéskor – egy szegmentáltabb munkaerőpiac kialakulásához vezettek. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok fordítsanak különös figyelmet erre a szempontra, ez ugyanis fontos következményekkel jár a tagállamok társadalombiztosítási rendszereire (kevesebb járulék) és társadalmi kohéziójára is.

| 4.14 | A jelenlegi gazdasági és szociális válság miatt szűkülnek az európai országok költségvetési lehetőségei, különösen azokéi, amelyek költségvetési kiigazítási programok alanyai – ezt a helyzetet tovább rontja az EU saját költségvetésének csökkentése is. Az EGSZB figyelmeztet annak veszélyére, hogy az oktatásra és képzésre szánt költségvetés lefaragása miatt a létfontosságú kezdeményezések és javaslatok megmaradnak a szándéknyilatkozat szintjén. Erre tekintettel az EGSZB támogatja „Az oktatás befektetés! Ne vegyük figyelembe a deficit kiszámításakor!” elnevezésű európai polgári kezdeményezést. |
| --- | --- |

4.14

A jelenlegi gazdasági és szociális válság miatt szűkülnek az európai országok költségvetési lehetőségei, különösen azokéi, amelyek költségvetési kiigazítási programok alanyai – ezt a helyzetet tovább rontja az EU saját költségvetésének csökkentése is. Az EGSZB figyelmeztet annak veszélyére, hogy az oktatásra és képzésre szánt költségvetés lefaragása miatt a létfontosságú kezdeményezések és javaslatok megmaradnak a szándéknyilatkozat szintjén. Erre tekintettel az EGSZB támogatja „Az oktatás befektetés! Ne vegyük figyelembe a deficit kiszámításakor!” elnevezésű európai polgári kezdeményezést.

| 4.15 | Minden a fiatalok foglalkoztathatóságának javítására irányuló kezdeményezést Európa-szerte gyorsan végre kell hajtani, és megfelelő finanszírozással kell ellátni az ESZA és a strukturális alapok révén. Az EGSZB úgy véli, hogy ez létfontosságú beruházást jelent az európai gazdaságok és társadalmak jövőjébe. Ezeknek a kezdeményezéseknek könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük, diszkrimináció nélkül minden fiatal számára. A helyi, regionális és tagállami szintű érintett feleket (ideértve a szociális partnereket és ifjúsági szervezeteket) be kell vonni e kezdeményezések végrehajtásába és eredményeik értékelésébe. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a strukturális alapok igénybevétele során helyezzenek nagy hangsúlyt a fiatalok foglalkoztathatóságára, ideértve adott esetben a fel nem használt források átprogramozására irányuló intézkedéseket is. |
| --- | --- |

4.15

Minden a fiatalok foglalkoztathatóságának javítására irányuló kezdeményezést Európa-szerte gyorsan végre kell hajtani, és megfelelő finanszírozással kell ellátni az ESZA és a strukturális alapok révén. Az EGSZB úgy véli, hogy ez létfontosságú beruházást jelent az európai gazdaságok és társadalmak jövőjébe. Ezeknek a kezdeményezéseknek könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük, diszkrimináció nélkül minden fiatal számára. A helyi, regionális és tagállami szintű érintett feleket (ideértve a szociális partnereket és ifjúsági szervezeteket) be kell vonni e kezdeményezések végrehajtásába és eredményeik értékelésébe. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a strukturális alapok igénybevétele során helyezzenek nagy hangsúlyt a fiatalok foglalkoztathatóságára, ideértve adott esetben a fel nem használt források átprogramozására irányuló intézkedéseket is.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A tisztességes munkalehetőségek fogalmát az ILO tagjai – kormányok, munkaadók és munkavállalók – fogalmazták meg azon elképzelés alapján, hogy a munka az egyéni méltóság, a társadalmi kohézió, a közösségen belüli béke, a demokrácia és a gazdasági növekedés egyik forrása, amely lehetőséget nyújt a minőségi munkahelyek és a vállalatfejlesztés számára. ILO, www.ilo.org.

1

(2)  Ld.: „Key Data on Teachers & School Leaders in Europe” [Alapvető adatok a tanárokról és iskolavezetőkről Európában]. Az Eurydice jelentése, 2013., Európai Bizottság.

2

(3)  Görög polgárok kezdeményezése a DIKTYO („A hálózat”) támogatásával.

3

(4)  Az Európai Bizottság javasolja, hogy 2020-ig az ipari ágazat az EU GDP-jének 16 %-át adja.

4

(5)  Európai Bizottság, 2012. október 10.: „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében”.

5

(6)  HL C 68/11., 2012.3.6., 11–14. o. és HL C 143/94., 2012.5.22., 94–101. o.; HL C 299/97., 2012.10.4., 97–102. o.
  HL C 11., 2013.1.15., 8–15. o., HL C 161, 2013.6.6., 67–72. o.

6

(7)  „Gazdasági válság idején nemcsak hogy a fiatal munkavállalókat veszik fel utolsóként, de tőlük is válnak meg legelőször, mivel a munkaadók számára költségesebb az idősebb munkavállalókat elbocsátani. A fiatal munkavállalók esetében kevéssé valószínű, hogy vállalati képzésben részesültek, kevesebb ismerettel rendelkeznek, és gyakran határozott idejű szerződéssel dolgoznak. [...] Még ha van is munkaviszonyuk, előfordulhat, hogy nem jó munkahelyen vannak. A fejlett világban gyakran határozott idejű szerződéssel foglalkoztatják őket, hogy könnyebb legyen elbocsátani őket, vagy a képzettségüknél alacsonyabb szintű munkával rendelkeznek.” (Világgazdasági Fórum – Youth Unemployment visualization [Kimutatás a fiatalok munkanélküliségéről] 2013) http://www.weforum.org/community/global-agenda-councils/youth-unemployment-visualization-2013.

7

(8)  COM(2013) 447 final, 2013. június.

8

(9)  „Az iparpolitikának határozott szociális dimenziója van, amely minden társadalmi réteget érint: [...] az oktatási-felsőoktatási szektort, a fogyasztókat és a polgárokat. Az iparpolitika mind a szerkezetváltáshoz, mind pedig a változásokra való felkészüléshez kapcsolódik. Naprakész oktatást, képzést és tájékoztatást kell nyújtania, és elő kell mozdítania a technológiát, az innovációt, a kreativitást és a vállalkozást. Ezenkívül a demográfiai változásokat is előre kell jeleznie és megfelelően reagálnia kell rájuk.”HL C 327., 2013.11.12., 82. o.

9

(10)  Az ESZSZ, a Business Europe, az UEAPME és a CEEP, 2013. június 11.

10

(11)  HL C 327., 2013.11.12., 58–64. o.

11

(12)  „Az Európai Bizottság elismeri, hogy a nemek közti egyenlőség az egyik olyan szempont, amelyre a politikai intézkedéseknek tekintettel kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan küzdjenek a fiatalok munkanélkülisége ellen. [...] A fiatal nők esetében gyakrabban fordul elő, mint a fiatal férfiaknál, hogy sem munkaviszonyuk nincs, sem oktatásban vagy képzésben nem vesznek részt. [...] A fiatal férfiak gyakrabban tapasztalnak sikeres (vagyis állandó szerződést eredményező) átmenetet. Ezzel ellentétben a fiatal nők általában inkább részmunkaidős vagy határozott idejű állással rendelkeznek, az ideiglenes, részmunkaidős foglalkoztatás kétszeresen is törékeny helyzetéből indulva. Az ifjúsági garanciarendszer létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszereknek figyelmet kell fordítaniuk a kérdés középpontjában álló fiatalok különbözőségére és a nemek közötti egyenlőségre is.” Andor László foglalkoztatásért, szociális ügyekért és esélyegyenlőségért felelős európai biztos, 2013. május.

12

(13)  Az Európai Bizottság közleménye a „Vállalkozás 2020” cselekvési tervről.

13

(14)  Az EGSZB véleménye a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről, HL C 299., 2012.10.4., 97–102. o.

14

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/15

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós ipari tevékenységek visszahelyezése az újraiparosítás keretében

2014/C 311/03

Előadó: Edgardo Maria IOZIA

Társelőadó: José Custódio LEIRIÃO

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-én az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján úgy határozott, hogy saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az uniós ipari tevékenységek visszahelyezése az újraiparosítás keretében.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága 2014. április 8-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014.április 29-én és 30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 29-i ülésnapon) 139 szavazattal, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az EU gazdasági hanyatlásának megállításához újból fel kell lendíteni az ipart és főként a feldolgozóipart, amely a termelőszerkezet súlypontja. Ennek a saját kezdeményezésű véleménynek az a célja, hogy olyan eszközöket határozzon meg, amelyek hasznosak lehetnek az Európai Unió újraiparosítását célzó európai bizottsági kezdeményezés támogatásához, amelynek keretébe tartozik a tevékenységüket máshova áthelyezett cégek visszatelepítésének témája. Az Európai Bizottság szintén vizsgálatokat kezdett a visszatelepítés tárgykörében. Az EGSZB üdvözli, hogy e vélemény kidolgozásával párhuzamosan az Eurofound megbízást kapott az ahhoz szükséges adatok összegyűjtésére, hogy felmérhető legyen a visszatelepülés jelenségének kiterjedtsége és a lehetséges megoldások. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az EU gazdasági hanyatlásának megállításához újból fel kell lendíteni az ipart és főként a feldolgozóipart, amely a termelőszerkezet súlypontja. Ennek a saját kezdeményezésű véleménynek az a célja, hogy olyan eszközöket határozzon meg, amelyek hasznosak lehetnek az Európai Unió újraiparosítását célzó európai bizottsági kezdeményezés támogatásához, amelynek keretébe tartozik a tevékenységüket máshova áthelyezett cégek visszatelepítésének témája. Az Európai Bizottság szintén vizsgálatokat kezdett a visszatelepítés tárgykörében. Az EGSZB üdvözli, hogy e vélemény kidolgozásával párhuzamosan az Eurofound megbízást kapott az ahhoz szükséges adatok összegyűjtésére, hogy felmérhető legyen a visszatelepülés jelenségének kiterjedtsége és a lehetséges megoldások.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja Antonio Tajani európai bizottsági alelnöknek azt a tervét, hogy dolgozzák ki az EU újraiparosításának a politikáját, az ipar által az európai GDP előállításában képviselt részarányt a mostani 15,1 %-ról legalább 20 %-ra emelve, és a tervnek az alábbi célkitűzéssel való kibővítését javasolja: „Európai szociális paktum az új fenntartható és versenyképes iparért”. Az Európai Bizottság közelmúltbeli közleményében (1) meghatározott néhány prioritást, például az alábbiakat:






  — | az ipar és általában az európai gazdaság versenyképességének növelése érdekében nagyobb figyelmet kell fordítani az ipar versenyképességének támogatására más területeken, különös tekintettel a vállalati szolgáltatások termelékenységére; |
| --- | --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja Antonio Tajani európai bizottsági alelnöknek azt a tervét, hogy dolgozzák ki az EU újraiparosításának a politikáját, az ipar által az európai GDP előállításában képviselt részarányt a mostani 15,1 %-ról legalább 20 %-ra emelve, és a tervnek az alábbi célkitűzéssel való kibővítését javasolja: „Európai szociális paktum az új fenntartható és versenyképes iparért”. Az Európai Bizottság közelmúltbeli közleményében (1) meghatározott néhány prioritást, például az alábbiakat:

—

az ipar és általában az európai gazdaság versenyképességének növelése érdekében nagyobb figyelmet kell fordítani az ipar versenyképességének támogatására más területeken, különös tekintettel a vállalati szolgáltatások termelékenységére;

| — | a szükséges infrastruktúrák fejlesztésével maximalizálni kell a belső piacban rejlő potenciált, stabil és leegyszerűsített jogszabályi keretet nyújtva; |
| --- | --- |

—

a szükséges infrastruktúrák fejlesztésével maximalizálni kell a belső piacban rejlő potenciált, stabil és leegyszerűsített jogszabályi keretet nyújtva;

| — | az innovációt, a készségeket és a vállalkozói szellemet támogató nemzeti és uniós eszközökkel szinergiában határozottan meg kell valósítani a regionális fejlesztés eszközeit. |
| --- | --- |

—

az innovációt, a készségeket és a vállalkozói szellemet támogató nemzeti és uniós eszközökkel szinergiában határozottan meg kell valósítani a regionális fejlesztés eszközeit.

| 1.3 | Az EGSZB ajánlásaiban kéri az Európai Uniót, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet ezekről a kérdésekről, és az alábbiakat kéri:






  — | politikák kidolgozása az innováció és a termelékenység ösztönzésére a versenyelőny megteremtése érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.3

Az EGSZB ajánlásaiban kéri az Európai Uniót, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet ezekről a kérdésekről, és az alábbiakat kéri:

—

politikák kidolgozása az innováció és a termelékenység ösztönzésére a versenyelőny megteremtése érdekében;

| — | új banki eszközök meghatározása a finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás megkönnyítésére és a szükséges beruházások felgyorsítására; |
| --- | --- |

—

új banki eszközök meghatározása a finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás megkönnyítésére és a szükséges beruházások felgyorsítására;

| — | olyan intézkedések támogatása, amelyek az európai feldolgozóipari ágazatoknak az értéklánc valamennyi szakaszában való részvételét biztosítják; |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések támogatása, amelyek az európai feldolgozóipari ágazatoknak az értéklánc valamennyi szakaszában való részvételét biztosítják;

| — | az újraiparosítást és az ipari tevékenységek visszatelepítését olyan fenntartható európai iparpolitikába kellene beépíteni, amely a beruházásokra, a technológiákra, a vállalkozásokra, az oktatásra, az innovációra, a kutatásra, az energiaárakra, az infrastruktúrákra, a kereskedelemre stb. összpontosít; |
| --- | --- |

—

az újraiparosítást és az ipari tevékenységek visszatelepítését olyan fenntartható európai iparpolitikába kellene beépíteni, amely a beruházásokra, a technológiákra, a vállalkozásokra, az oktatásra, az innovációra, a kutatásra, az energiaárakra, az infrastruktúrákra, a kereskedelemre stb. összpontosít;

| — | koherens, állandó és biztos szabályozás bevezetése; |
| --- | --- |

—

koherens, állandó és biztos szabályozás bevezetése;

| — | a belső piac hatékony működésének biztosítása; |
| --- | --- |

—

a belső piac hatékony működésének biztosítása;

| — | az európai ipar versenyképességi és beruházási ciklusaival összhangban lévő környezetvédelmi szabályozás kidolgozása; |
| --- | --- |

—

az európai ipar versenyképességi és beruházási ciklusaival összhangban lévő környezetvédelmi szabályozás kidolgozása;

| — | az infrastruktúrák korszerűsítése; |
| --- | --- |

—

az infrastruktúrák korszerűsítése;

| — | a vállalkozások pénzügyi szükségleteinek finanszírozása; |
| --- | --- |

—

a vállalkozások pénzügyi szükségleteinek finanszírozása;

| — | az európai energiapolitika támogatása; |
| --- | --- |

—

az európai energiapolitika támogatása;

| — | képzettséget igénylő álláshelyek biztosítása az európai piacon; |
| --- | --- |

—

képzettséget igénylő álláshelyek biztosítása az európai piacon;

| — | a feldolgozóipar kapacitás- és kompetenciabeli hiányosságai elleni fellépés. |
| --- | --- |

—

a feldolgozóipar kapacitás- és kompetenciabeli hiányosságai elleni fellépés.

| — | a humán erőforrások kezelésére szolgáló hatékony rendszer kidolgozása, amely ösztönzi a szakmai aktivitást és kompetenciákat, valamint az innovációt, és főként az olyan civil társadalmi szereplők kreatív potenciálját aknázza ki, mint pl. a tudományos és mérnöki területen dolgozó tisztviselőket egyesítő nemzeti és európai szervezetek. |
| --- | --- |

—

a humán erőforrások kezelésére szolgáló hatékony rendszer kidolgozása, amely ösztönzi a szakmai aktivitást és kompetenciákat, valamint az innovációt, és főként az olyan civil társadalmi szereplők kreatív potenciálját aknázza ki, mint pl. a tudományos és mérnöki területen dolgozó tisztviselőket egyesítő nemzeti és európai szervezetek.

A tagállamoktól a következőket kéri:

| — | új ipari körzetek és létesítmények létrehozása, illetve azon körzetek és létesítmények technológiailag korszerű módon való megújítása, amelyek a feldolgozóipar kitelepülése miatt korlátozták a tevékenységüket; |
| --- | --- |

—

új ipari körzetek és létesítmények létrehozása, illetve azon körzetek és létesítmények technológiailag korszerű módon való megújítása, amelyek a feldolgozóipar kitelepülése miatt korlátozták a tevékenységüket;

| — | a termelési eszközök és folyamatok korszerűsítése vagy megújítása, hogy ezek összhangban legyenek a fenntartható fejlesztési politika új követelményeivel; |
| --- | --- |

—

a termelési eszközök és folyamatok korszerűsítése vagy megújítása, hogy ezek összhangban legyenek a fenntartható fejlesztési politika új követelményeivel;

| — | kiegyensúlyozottabb és állandóbb adórendszer bevezetése a hazai fogyasztás ösztönzésére és a közvetlen külföldi beruházások vonzása céljából; |
| --- | --- |

—

kiegyensúlyozottabb és állandóbb adórendszer bevezetése a hazai fogyasztás ösztönzésére és a közvetlen külföldi beruházások vonzása céljából;

| — | szakosodott információs központok kialakítása az áttelepítési és visszatelepítési folyamatokról való tájékoztatás érdekében. |
| --- | --- |

—

szakosodott információs központok kialakítása az áttelepítési és visszatelepítési folyamatokról való tájékoztatás érdekében.

| 1.4 | Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja, hogy az iparpolitika integrált legyen, egyértelműbb célkitűzései legyenek európai, tagállami, regionális és helyi szinten, és képes legyen valamennyi (csúcstechnológiai és egyéb) gyáripari ágazatba beruházásokat vonzani. E politikáknak a kutatási, innovációs és fejlesztési tevékenységeket egyaránt magában foglaló, átfogó értékláncra kellene összpontosulniuk. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja, hogy az iparpolitika integrált legyen, egyértelműbb célkitűzései legyenek európai, tagállami, regionális és helyi szinten, és képes legyen valamennyi (csúcstechnológiai és egyéb) gyáripari ágazatba beruházásokat vonzani. E politikáknak a kutatási, innovációs és fejlesztési tevékenységeket egyaránt magában foglaló, átfogó értékláncra kellene összpontosulniuk.

| 1.5 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy Európa újraiparosítására feltétlenül ambiciózus, ugyanakkor a 2020-as határidőig megvalósítható, realisztikus célokat kell kitűzni. A kihelyezett termelőtevékenységek visszatelepítésének kedvező politikák hozzájárulhatnak a javasolt célok eléréséhez. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy Európa újraiparosítására feltétlenül ambiciózus, ugyanakkor a 2020-as határidőig megvalósítható, realisztikus célokat kell kitűzni. A kihelyezett termelőtevékenységek visszatelepítésének kedvező politikák hozzájárulhatnak a javasolt célok eléréséhez.

| 1.6 | A termelés Kínából a nyugati területekre történő visszahelyezése hajtóerőinek a következőket tekinthetjük:






  — | az előrejelzéseknél magasabb offshore-költségek; |
| --- | --- | --- |

1.6

A termelés Kínából a nyugati területekre történő visszahelyezése hajtóerőinek a következőket tekinthetjük:

—

az előrejelzéseknél magasabb offshore-költségek;

| — | a termelékenység növekedése, a költségek csökkenése és a kapacitás javulása, amelyet számos nyugati országbeli nemzeti vállalkozás a folyamatos fejlesztési programok követésével ért el; |
| --- | --- |

—

a termelékenység növekedése, a költségek csökkenése és a kapacitás javulása, amelyet számos nyugati országbeli nemzeti vállalkozás a folyamatos fejlesztési programok követésével ért el;

| — | a termelés és a tervezés lokalizálásának vágya a jobb nemzeti szintű együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

—

a termelés és a tervezés lokalizálásának vágya a jobb nemzeti szintű együttműködés érdekében;

| — | a termékek növekvő összetettsége és a csomagolások megváltoztatásának szükségessége a vásárlók preferenciáinak kielégítésére; |
| --- | --- |

—

a termékek növekvő összetettsége és a csomagolások megváltoztatásának szükségessége a vásárlók preferenciáinak kielégítésére;

| — | az energiaköltségek csökkenése az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

—

az energiaköltségek csökkenése az Egyesült Államokban;

| — | a növekedést célzó határozottabb kormányzati kezdeményezések az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

—

a növekedést célzó határozottabb kormányzati kezdeményezések az Egyesült Államokban;

| — | a túltermelés szükségessége a konténerek megtöltése miatt; |
| --- | --- |

—

a túltermelés szükségessége a konténerek megtöltése miatt;

| — | késedelmes termékszállítás a bizonytalan kézbesítés, az egyenetlen minőség és a vámeljárások miatt; |
| --- | --- |

—

késedelmes termékszállítás a bizonytalan kézbesítés, az egyenetlen minőség és a vámeljárások miatt;

| — | a szállítási költségek növekedése a félig üres hajók miatt; |
| --- | --- |

—

a szállítási költségek növekedése a félig üres hajók miatt;

| — | nagy készletek a tranzitban lévő áruk, a ciklusok, a biztonsági készletek, a bizonytalan kézbesítési idők és a minőségellenőrzések miatt; |
| --- | --- |

—

nagy készletek a tranzitban lévő áruk, a ciklusok, a biztonsági készletek, a bizonytalan kézbesítési idők és a minőségellenőrzések miatt;

| — | a rendkívüli költségek növekedése; |
| --- | --- |

—

a rendkívüli költségek növekedése;

| — | a helyi forrásokhoz képest sokkal nagyobb hiányosságok; további anyag- és toleranciaellenőrzések; elégedetlenebb vásárlók; |
| --- | --- |

—

a helyi forrásokhoz képest sokkal nagyobb hiányosságok; további anyag- és toleranciaellenőrzések; elégedetlenebb vásárlók;

| — | a fogadó ország és a származási ország költségei közötti eltérések csökkenése (a munkaerő és a szállítás költségei); |
| --- | --- |

—

a fogadó ország és a származási ország költségei közötti eltérések csökkenése (a munkaerő és a szállítás költségei);

| — | működési tényezők, például: a működési rugalmasság csökkenése, rendelések, a teljesítés helyére vonatkozó merevség, büntetések a késedelmet szenvedő megrendelések miatt; |
| --- | --- |

—

működési tényezők, például: a működési rugalmasság csökkenése, rendelések, a teljesítés helyére vonatkozó merevség, büntetések a késedelmet szenvedő megrendelések miatt;

| — | a megrendeléseknek el kell érniük egy minimális nagyságot a konténerek mérete miatt; |
| --- | --- |

—

a megrendeléseknek el kell érniük egy minimális nagyságot a konténerek mérete miatt;

| — | korlátozott válasz a vásárlók igényeire a gyártási hely és a fejlesztési központok közötti fizikai távolság miatt; |
| --- | --- |

—

korlátozott válasz a vásárlók igényeire a gyártási hely és a fejlesztési központok közötti fizikai távolság miatt;

| — | termelés és kézbesítés, a termék élettartamára gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

—

termelés és kézbesítés, a termék élettartamára gyakorolt hatás;

| — | az ellátási lánc megnövekedett koordinációs költségei; |
| --- | --- |

—

az ellátási lánc megnövekedett koordinációs költségei;

| — | minőségi problémák (a termék silány minősége); |
| --- | --- |

—

minőségi problémák (a termék silány minősége);

| — | a kompetenciák hozzáférhetősége (a jól felkészült technikusok és kvalifikált dolgozók hiánya a fogadó országban); |
| --- | --- |

—

a kompetenciák hozzáférhetősége (a jól felkészült technikusok és kvalifikált dolgozók hiánya a fogadó országban);

| — | magas munkanélküliségi arány a származási országban; |
| --- | --- |

—

magas munkanélküliségi arány a származási országban;

| — | az árfolyamhoz kötődő kockázatok; |
| --- | --- |

—

az árfolyamhoz kötődő kockázatok;

| 1.7 | A gyáripari ágazatok csak akkor lehetnek versenyképesek a mai piacokon, ha folyamatos és rugalmas beszállításra támaszkodhatnak. A termelés visszahelyezése az egyik út, amelyet a vállalatok követhetnek a fenti igény kielégítésére. Az EGSZB szerint a tevékenységük európai visszatelepítése és/vagy kiterjesztése mellett döntő gyáripari cégeket támogató legfontosabb politikák kedvező környezetet alakítanak ki a beruházó vállalatok számára, szakmai ismereteket és versenyképes energiaköltségeket biztosítanak, továbbá gondoskodnak a finanszírozási forrásokhoz és a piacokhoz való hozzáférésről. |
| --- | --- |

1.7

A gyáripari ágazatok csak akkor lehetnek versenyképesek a mai piacokon, ha folyamatos és rugalmas beszállításra támaszkodhatnak. A termelés visszahelyezése az egyik út, amelyet a vállalatok követhetnek a fenti igény kielégítésére. Az EGSZB szerint a tevékenységük európai visszatelepítése és/vagy kiterjesztése mellett döntő gyáripari cégeket támogató legfontosabb politikák kedvező környezetet alakítanak ki a beruházó vállalatok számára, szakmai ismereteket és versenyképes energiaköltségeket biztosítanak, továbbá gondoskodnak a finanszírozási forrásokhoz és a piacokhoz való hozzáférésről.

| 1.8 | Az Európai Bizottság kiemelte, hogy „2008 és 2012 között az uniós kiskereskedelmi villamosenergia-árak átlagosan évi 3,5 %-kal növekedtek, a gázárak pedig 1 %-kal. Ennek eredményeképpen az uniós ipari villamosenergia-árak a Nemzetközi Energia Ügynökség adatai szerint kétszer magasabbak az egyesült államokbeli és az oroszországi áraknál, és 20 %-kal meghaladják a kínai árakat (2). A gáz esetében még nagyobb az áreltérés: az uniós gáz háromszor-négyszer olyan drága az uniós ipar számára, mint az egyesült államokbeli, oroszországi és indiai versenytársak számára elérhető gáz, 12 %-kal drágább, mint Kínában, de még mindig olcsóbb, mint Japánban. Az ipari felhasználók által ténylegesen kifizetett árak azonban tagállamról tagállamra változnak.” (3) |
| --- | --- |

1.8

Az Európai Bizottság kiemelte, hogy „2008 és 2012 között az uniós kiskereskedelmi villamosenergia-árak átlagosan évi 3,5 %-kal növekedtek, a gázárak pedig 1 %-kal. Ennek eredményeképpen az uniós ipari villamosenergia-árak a Nemzetközi Energia Ügynökség adatai szerint kétszer magasabbak az egyesült államokbeli és az oroszországi áraknál, és 20 %-kal meghaladják a kínai árakat (2). A gáz esetében még nagyobb az áreltérés: az uniós gáz háromszor-négyszer olyan drága az uniós ipar számára, mint az egyesült államokbeli, oroszországi és indiai versenytársak számára elérhető gáz, 12 %-kal drágább, mint Kínában, de még mindig olcsóbb, mint Japánban. Az ipari felhasználók által ténylegesen kifizetett árak azonban tagállamról tagállamra változnak.” (3)

| 1.9 | Az EGSZB, amely részletesen foglalkozott a nagy energiafogyasztású iparágak Európán belüli helyzetével, (4) és egy sor intézkedést javasolt, illetve ajánlást fogalmazott meg Európán belüli fennmaradásuk lehetővé tétele érdekében, ezt az alkalmat is megragadja, hogy felszólítsa az európai intézményeket: alakítsanak ki közös energiapolitikát, és foglalkozzanak az olyan versenyképességi tényezőkkel, mint a tőke és az energia. Arra kéri a szociális partnereket, hogy erősítsék meg együttműködésüket egy olyan fejlesztési paktum keretében, amely figyelembe veszi az európai szociális modell sajátosságait, biztosítja annak védelmét, és szavatolja Lisszaboni Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását a szociális piacgazdaság jegyében. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB, amely részletesen foglalkozott a nagy energiafogyasztású iparágak Európán belüli helyzetével, (4) és egy sor intézkedést javasolt, illetve ajánlást fogalmazott meg Európán belüli fennmaradásuk lehetővé tétele érdekében, ezt az alkalmat is megragadja, hogy felszólítsa az európai intézményeket: alakítsanak ki közös energiapolitikát, és foglalkozzanak az olyan versenyképességi tényezőkkel, mint a tőke és az energia. Arra kéri a szociális partnereket, hogy erősítsék meg együttműködésüket egy olyan fejlesztési paktum keretében, amely figyelembe veszi az európai szociális modell sajátosságait, biztosítja annak védelmét, és szavatolja Lisszaboni Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását a szociális piacgazdaság jegyében.

| 1.10 | A szakpolitikák közti összhang jelentős következményekkel jár. Először is azt jelenti, hogy a jövőbeli fejlődés az alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaság felé való átmenetben rejlik, ez pedig összhangot igényel a kutatás, a szabályozás és a támogatási programok terén. A második következmény a társadalmilag fenntartható fejlődésre és így a versenyképesség és a foglalkoztatás közti kapcsolatra vonatkozik, vagyis arra, hogy magas képzettségi szintű és inkluzív álláshely biztosítandó mindenki számára, ami minőségi fejlődést képes előidézni és ezáltal a versenyképességgel kapcsolatos értéktöbbletet teremt. |
| --- | --- |

1.10

A szakpolitikák közti összhang jelentős következményekkel jár. Először is azt jelenti, hogy a jövőbeli fejlődés az alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaság felé való átmenetben rejlik, ez pedig összhangot igényel a kutatás, a szabályozás és a támogatási programok terén. A második következmény a társadalmilag fenntartható fejlődésre és így a versenyképesség és a foglalkoztatás közti kapcsolatra vonatkozik, vagyis arra, hogy magas képzettségi szintű és inkluzív álláshely biztosítandó mindenki számára, ami minőségi fejlődést képes előidézni és ezáltal a versenyképességgel kapcsolatos értéktöbbletet teremt.

| 1.11 | Az EGSZB úgy véli, hogy a vállalkozások és a bankok közti jobb kapcsolat, ha a reálgazdaságra fókuszálnak, kedvező szinergiákhoz vezethet, és általa kiaknázhatóak lennének a külső piacokon való jelenlétükből eredő versenyelőnyök. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB úgy véli, hogy a vállalkozások és a bankok közti jobb kapcsolat, ha a reálgazdaságra fókuszálnak, kedvező szinergiákhoz vezethet, és általa kiaknázhatóak lennének a külső piacokon való jelenlétükből eredő versenyelőnyök.

| 1.12 | Az európai cégeknek mindenekelőtt az innovációra, a minőségre és a megbízhatóságra, valamint termékeik hatékonyságára és funkcionalitására kellene összpontosítaniuk. Meg kell határozniuk ökológiai lábnyomukat, és termelőfolyamataikat a vállalati társadalmi felelősségvállalásra kell alapozniuk. A cégek versenyképességének biztosítása érdekében azonban ugyanilyen fontos, hogy kontroll alatt tartsák a költségtényezőket – különösen a bér- és energiaköltségeket –, és meghozzák az ehhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.12

Az európai cégeknek mindenekelőtt az innovációra, a minőségre és a megbízhatóságra, valamint termékeik hatékonyságára és funkcionalitására kellene összpontosítaniuk. Meg kell határozniuk ökológiai lábnyomukat, és termelőfolyamataikat a vállalati társadalmi felelősségvállalásra kell alapozniuk. A cégek versenyképességének biztosítása érdekében azonban ugyanilyen fontos, hogy kontroll alatt tartsák a költségtényezőket – különösen a bér- és energiaköltségeket –, és meghozzák az ehhez szükséges intézkedéseket.

| 1.13 | Termelési rendszereink, infrastruktúránk és gazdaságaink fenntarthatóvá válása és a demográfiai változásokhoz való alkalmazkodása, az új nemzedékek képzése és az európai munkaerőnek a nemzetközi munkamegosztáshoz való igazodása mind óriási beruházásokat igényel ahhoz, hogy európai szinten koherens és koordinált módon valósulhasson meg. |
| --- | --- |

1.13

Termelési rendszereink, infrastruktúránk és gazdaságaink fenntarthatóvá válása és a demográfiai változásokhoz való alkalmazkodása, az új nemzedékek képzése és az európai munkaerőnek a nemzetközi munkamegosztáshoz való igazodása mind óriási beruházásokat igényel ahhoz, hogy európai szinten koherens és koordinált módon valósulhasson meg.

| 1.14 | A széles és változatos európai feldolgozóipari bázis megtartása fontos az olyan képességek megőrzéséhez, amelyek ha egyszer elvesznek, nehezen fejleszthetők ki újra. Tágasabb összefüggésben, egyes iparágakban bizonyos feldolgozóipari kompetenciák jelentősen elősegíthetnék az új termékek kifejlesztését. |
| --- | --- |

1.14

A széles és változatos európai feldolgozóipari bázis megtartása fontos az olyan képességek megőrzéséhez, amelyek ha egyszer elvesznek, nehezen fejleszthetők ki újra. Tágasabb összefüggésben, egyes iparágakban bizonyos feldolgozóipari kompetenciák jelentősen elősegíthetnék az új termékek kifejlesztését.

| 1.15 | Megerősítendő és megőrzendő az európai kapacitás a kutatás és az innováció terén, amely fenntartható, tartós és folyamatos fejlődést biztosít, ehhez pedig intelligens, hatékony és eredményes szabályozás szükséges a lehető legjobb feltételek biztosítása, a technológiai vezető szerep fenntartása, magas színvonalú kutatás-fejlesztési és gyáripari álláshelyek létrehozása, valamint a biztonság és a fenntarthatóság előmozdítása érdekében (5). |
| --- | --- |

1.15

Megerősítendő és megőrzendő az európai kapacitás a kutatás és az innováció terén, amely fenntartható, tartós és folyamatos fejlődést biztosít, ehhez pedig intelligens, hatékony és eredményes szabályozás szükséges a lehető legjobb feltételek biztosítása, a technológiai vezető szerep fenntartása, magas színvonalú kutatás-fejlesztési és gyáripari álláshelyek létrehozása, valamint a biztonság és a fenntarthatóság előmozdítása érdekében (5).

A tevékenységük áthelyezését fontolgató cégeknek tudniuk kellene, hogy pontosan mit keresnek, és hogy az EU területén hogyan érhetik el céljaikat. Megbízható adatokra, információkra és tanácsokra van szükségük ahhoz, hogy mérlegelhessék az előnyöket-hátrányokat, a valós költségekkel együtt. Az EU és a tagállamok jelentős országokban működő képviseleteinek, továbbá a helyi és regionális önkormányzatoknak fokozniuk kellene az általuk nyújtott támogatást. Így meg lehetne vizsgálni, hogy a szóban forgó cél elérhető lenne-e az Unión belül.

| 1.16 | A visszatelepítésre ösztönző főbb tényezőket a 1.6. pont ismerteti. |
| --- | --- |

1.16

A visszatelepítésre ösztönző főbb tényezőket a 1.6. pont ismerteti.

| 1.17 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság felveszi a visszatelepítési folyamatot az iparpolitika napirendjére az ipari tevékenység felgyorsításának, az új álláshelyek létrehozásának és a feldolgozóipar Európa jövőbeli motorjává válásának tényezőjeként. A közelmúltban a Eurofound-dal kötött egyezmény a helyes irányba tett első kis lépésként értelmezhető. |
| --- | --- |

1.17

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság felveszi a visszatelepítési folyamatot az iparpolitika napirendjére az ipari tevékenység felgyorsításának, az új álláshelyek létrehozásának és a feldolgozóipar Európa jövőbeli motorjává válásának tényezőjeként. A közelmúltban a Eurofound-dal kötött egyezmény a helyes irányba tett első kis lépésként értelmezhető.

2.   Bevezetés

| 2.1 | „Többé nem engedhetjük, hogy az iparunk elhagyja Európát. Mutatóink teljesen egyértelműek: az európai ipar képes a növekedés előmozdítására és a munkahelyteremtésre. Mára megteremtettük Európa fenntartható újraiparosításának, az új technológiák terén megkívánt beruházások fokozásának, valamint a bizalom légköre és a vállalkozói szellem helyreállításának a feltételeit. Együttműködve és a bizalmat visszaszerezve újra haza tudjuk telepíteni az ipart Európába.” (6) |
| --- | --- |

2.1

„Többé nem engedhetjük, hogy az iparunk elhagyja Európát. Mutatóink teljesen egyértelműek: az európai ipar képes a növekedés előmozdítására és a munkahelyteremtésre. Mára megteremtettük Európa fenntartható újraiparosításának, az új technológiák terén megkívánt beruházások fokozásának, valamint a bizalom légköre és a vállalkozói szellem helyreállításának a feltételeit. Együttműködve és a bizalmat visszaszerezve újra haza tudjuk telepíteni az ipart Európába.” (6)

| 2.2 | Az elmúlt években a gyáripari tevékenység Európából harmadik országokba való fokozatos áthelyeződésének és az ipar lépésről lépésre történő megszűnésének lehettünk tanúi, aminek következtében az ágazatnak az európai GDP-hez történő hozzájárulása néhány év alatt 20 %-ról 15 %-ra csökkent. Az EU gyáriparában 2008 óta 3,5 millió álláshely szűnt meg. |
| --- | --- |

2.2

Az elmúlt években a gyáripari tevékenység Európából harmadik országokba való fokozatos áthelyeződésének és az ipar lépésről lépésre történő megszűnésének lehettünk tanúi, aminek következtében az ágazatnak az európai GDP-hez történő hozzájárulása néhány év alatt 20 %-ról 15 %-ra csökkent. Az EU gyáriparában 2008 óta 3,5 millió álláshely szűnt meg.

| 2.3 | Az offshoring, vagyis az arra irányuló döntés, hogy a termelést idegen országokba helyezzék át, a hetvenes évektől kezdve az egyik legelterjedtebb stratégiát jelenti a főbb nyugati iparosodott országok gyáripari cégei számára. Az ilyen vezetési döntéseket gyakran kíséri a gyáripari tevékenység kiszervezése (az ún. outsourcing), amely elősegíti olyan gazdasági jelenségek kialakulását, mint a Global factory, az International supply chain és a Global commodity chains (ez utóbbiakat később Global value chains-nek hívták). (7) |
| --- | --- |

2.3

Az offshoring, vagyis az arra irányuló döntés, hogy a termelést idegen országokba helyezzék át, a hetvenes évektől kezdve az egyik legelterjedtebb stratégiát jelenti a főbb nyugati iparosodott országok gyáripari cégei számára. Az ilyen vezetési döntéseket gyakran kíséri a gyáripari tevékenység kiszervezése (az ún. outsourcing), amely elősegíti olyan gazdasági jelenségek kialakulását, mint a Global factory, az International supply chain és a Global commodity chains (ez utóbbiakat később Global value chains-nek hívták). (7)

| 2.4 | Az a folyamat, amelynek során a „vagyoni eszközök áthelyeződnek” az OECD-országokból a nagy és népes, közepes jövedelmű országokba, nagyrészt Kína és India felé megy végbe, de más országok is részt vesznek benne, így Brazília és Dél-Afrika. Az Egyesült Államokat és uniós országokat (Németország, Olaszország, Franciaország, Egyesült Királyság, Spanyolország és Hollandia) is magában foglaló, 20 legjelentősebb termelőországban igen nagy mértékben visszaesett a gyáripari tevékenység 1990 óta. Az USA-ban 1987 óta 21 %-kal, kevesebb mint 11 %-ra esett vissza a gyáripari, magántulajdonos általi foglalkoztatás aránya. (8) |
| --- | --- |

2.4

Az a folyamat, amelynek során a „vagyoni eszközök áthelyeződnek” az OECD-országokból a nagy és népes, közepes jövedelmű országokba, nagyrészt Kína és India felé megy végbe, de más országok is részt vesznek benne, így Brazília és Dél-Afrika. Az Egyesült Államokat és uniós országokat (Németország, Olaszország, Franciaország, Egyesült Királyság, Spanyolország és Hollandia) is magában foglaló, 20 legjelentősebb termelőországban igen nagy mértékben visszaesett a gyáripari tevékenység 1990 óta. Az USA-ban 1987 óta 21 %-kal, kevesebb mint 11 %-ra esett vissza a gyáripari, magántulajdonos általi foglalkoztatás aránya. (8)

| 2.5 | „Az euróövezet országainak válságellenes politikáit felül kell vizsgálni, mivel esetleg tovább bonyolíthatják a helyzetet”. „Ha a jelenlegi válság oka az euróövezet gazdaságai közti növekvő különbségekben rejlik, akkor ki kell igazítanunk a megszorítási politikánkat. E politika egyedül nem oldhatja meg az európai versenyképesség hiányának a problémáját, sőt, súlyosbíthatja a helyzetet (9). |
| --- | --- |

2.5

„Az euróövezet országainak válságellenes politikáit felül kell vizsgálni, mivel esetleg tovább bonyolíthatják a helyzetet”. „Ha a jelenlegi válság oka az euróövezet gazdaságai közti növekvő különbségekben rejlik, akkor ki kell igazítanunk a megszorítási politikánkat. E politika egyedül nem oldhatja meg az európai versenyképesség hiányának a problémáját, sőt, súlyosbíthatja a helyzetet (9).

| 2.6 | A gazdasági válság és az államadósság fennmaradása néhány erősen gyáripari jellegű országban a másodlagos ipari tevékenységek csökkenését idézte elő. Az energia magas költsége csökkentette a beruházási kedvet és egyes esetekben a tevékenység áthelyezéséhez vezetett, különösen a nagy energiaigényű szektorokban (például az acélgyártásban). |
| --- | --- |

2.6

A gazdasági válság és az államadósság fennmaradása néhány erősen gyáripari jellegű országban a másodlagos ipari tevékenységek csökkenését idézte elő. Az energia magas költsége csökkentette a beruházási kedvet és egyes esetekben a tevékenység áthelyezéséhez vezetett, különösen a nagy energiaigényű szektorokban (például az acélgyártásban).

| 2.7 | Az Európai Uniónak a kulcsfontosságú technológiák (KET) alkalmazására és az automatizálásra kellene fókuszálnia. Egyéb olyan tényezők, mint a tiszta és korszerű termelés, az intelligens hálózatokba történő beruházások, valamint az energiahatékonyság és a fenntartható mobilitás jelentős szerepet játszanak az európai ipar jövője szempontjából, például a rövid távon való munkahelyteremtés lehetőségét illetően. |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Uniónak a kulcsfontosságú technológiák (KET) alkalmazására és az automatizálásra kellene fókuszálnia. Egyéb olyan tényezők, mint a tiszta és korszerű termelés, az intelligens hálózatokba történő beruházások, valamint az energiahatékonyság és a fenntartható mobilitás jelentős szerepet játszanak az európai ipar jövője szempontjából, például a rövid távon való munkahelyteremtés lehetőségét illetően.

3.   Európai iparpolitika és újraiparosítás

| 3.1 | Az Európai Unió jelenlegi iparpolitikájának célkitűzése a hatályos jogszabályi keret javítása és a vállalkozások versenyképesebbé tétele oly módon, hogy megőrizhető legyen utóbbiak katalizátor szerepe az európai fenntartható növekedés és foglalkoztatás terén. A Szerződés (EUMSZ) 173. cikke képezi az EU iparpolitikájának jogszabályi alapját. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Unió jelenlegi iparpolitikájának célkitűzése a hatályos jogszabályi keret javítása és a vállalkozások versenyképesebbé tétele oly módon, hogy megőrizhető legyen utóbbiak katalizátor szerepe az európai fenntartható növekedés és foglalkoztatás terén. A Szerződés (EUMSZ) 173. cikke képezi az EU iparpolitikájának jogszabályi alapját.

Az újraiparosítás alatt egy sor olyan kezdeményezés és program értendő, amely támogatja a gazdasági-termelési fejlődést az ipari, társadalmi-gazdasági és környezeti válság által érintett térségekben. Európának most minden eddiginél inkább szüksége van arra, hogy reálgazdasága elősegítse a növekedés és a munkahelyteremtés újbóli megindulását az újraiparosodás új szakaszán keresztül. Az ipar számottevő húzóhatással bír. Számítások szerint, ha száz álláshely létrejön ebben az ágazatban, az lehetővé teszi ugyanennyi posztnak más szektorokban való létrejöttét. (10) Az Európai Bizottság 2014. január 22-én elfogadott „Az európai ipar újjáéledéséért” c. közleményében arra hívta fel a tagállamokat, hogy ismerjék el az ipar központi szerepét a munkahely-teremtésben és a növekedés előmozdításában, és rendszeresebben építsék be a versenyképességhez kötődő szempontokat valamennyi politikai kérdéskörbe. (11)

| 3.2 | 2012-ben az Európai Bizottság stratégiát fogadott el Európa újraiparosítására azzal a céllal, hogy növeljék a gyáriparnak az európai gazdaságban való részarányát, a GDP-hez tett hozzájárulását 2020-ig 15 %-ról 20 %-ra növelve. E kezdeményezés négy pilléren alapul: fokozott beruházás az innovációba, szorosan a vállalkozások igényeihez kapcsolódó képzés, továbbá a finanszírozási forrásokhoz és a piacokhoz való jobb hozzáférés. (12) |
| --- | --- |

3.2

2012-ben az Európai Bizottság stratégiát fogadott el Európa újraiparosítására azzal a céllal, hogy növeljék a gyáriparnak az európai gazdaságban való részarányát, a GDP-hez tett hozzájárulását 2020-ig 15 %-ról 20 %-ra növelve. E kezdeményezés négy pilléren alapul: fokozott beruházás az innovációba, szorosan a vállalkozások igényeihez kapcsolódó képzés, továbbá a finanszírozási forrásokhoz és a piacokhoz való jobb hozzáférés. (12)

| 3.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Uniónak egységes stratégiát kellene kidolgoznia: olyan európai iparpolitikát, amely meghatározza a stratégiai ágazatokat, hogy megerősítse a teljes gyáripari láncot, a kész- és félkész termékek szakaszát is beleértve. Az EGSZB véleményt (13) dolgozott ki az acéliparról szóló cselekvési tervről kiadott európai bizottsági közleményről (14), amelyben konkrét és sürgős intézkedéseket jelöl meg a feldolgozóipari ágazatok egyik fő elemének támogatását illetően: kiváló minőségű alaptermékek, amelyek valódi értéktöbbletet jelentenek az ún. downstream iparágak számára, így különösen a gépgyártás, az elektronika és a mérnöki iparág, a finommechanika, a gépjárműipar, az építőipar és a hajóépítő-ipar tekintetében, hogy csak a legfontosabbakat említsük. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az Uniónak egységes stratégiát kellene kidolgoznia: olyan európai iparpolitikát, amely meghatározza a stratégiai ágazatokat, hogy megerősítse a teljes gyáripari láncot, a kész- és félkész termékek szakaszát is beleértve. Az EGSZB véleményt (13) dolgozott ki az acéliparról szóló cselekvési tervről kiadott európai bizottsági közleményről (14), amelyben konkrét és sürgős intézkedéseket jelöl meg a feldolgozóipari ágazatok egyik fő elemének támogatását illetően: kiváló minőségű alaptermékek, amelyek valódi értéktöbbletet jelentenek az ún. downstream iparágak számára, így különösen a gépgyártás, az elektronika és a mérnöki iparág, a finommechanika, a gépjárműipar, az építőipar és a hajóépítő-ipar tekintetében, hogy csak a legfontosabbakat említsük.

| 3.4 | Az EGSZB már számos, az ipari szerkezetváltásról szóló véleményben javasolt megoldásokat arra, hogy az európai ipar ismét elfoglalhassa az őt megillető helyet. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az ipar újbóli fellendülése alapvető fontosságú a gazdasági fejlődés, a növekedés és a jólét, vagyis az európai szociális modell alapjai szempontjából. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB már számos, az ipari szerkezetváltásról szóló véleményben javasolt megoldásokat arra, hogy az európai ipar ismét elfoglalhassa az őt megillető helyet. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az ipar újbóli fellendülése alapvető fontosságú a gazdasági fejlődés, a növekedés és a jólét, vagyis az európai szociális modell alapjai szempontjából.

| 3.5 | A feldolgozóipar továbbra is a gazdasági növekedés motorja: azokban a régiókban, ahol az ipar relatív súlya nőtt, a GDP nagyobb mértékben növekedett. Ennek egyik magyarázata az, hogy a termékek és eljárások terén bevezetett innováció révén a gyáripar más ágazatok termelékenységét is növelheti: a szolgáltatások informatizációjára soha sem került volna sor a számítógépgyártás nélkül. Emellett az innováció alapját képező kutatás és a fejlesztés a gyáriparban konkretizálódik. (15)
   (16) |
| --- | --- |

3.5

A feldolgozóipar továbbra is a gazdasági növekedés motorja: azokban a régiókban, ahol az ipar relatív súlya nőtt, a GDP nagyobb mértékben növekedett. Ennek egyik magyarázata az, hogy a termékek és eljárások terén bevezetett innováció révén a gyáripar más ágazatok termelékenységét is növelheti: a szolgáltatások informatizációjára soha sem került volna sor a számítógépgyártás nélkül. Emellett az innováció alapját képező kutatás és a fejlesztés a gyáriparban konkretizálódik. (15)
   (16)

| 3.6 | A rendelkezésre álló európai finanszírozási eszközöket növelték. A Horizont 2020 kutatási, fejlesztési és innovációs program eszközeit 54-ről 80 milliárd euróra növelték. Az európai strukturális és befektetési alapok (ESI) keretében legalább 100 milliárd euró áll a tagállamok rendelkezésére az innovációba történő befektetések finanszírozása céljából, összhangban az iparpolitika prioritásaival. A COSME, a vállalkozások és kkv-k európai versenyképességi programja 2014-tól 2020-ig 2,3 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik. A SPIRE (Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency) az új, 2013 decemberében aláírt köz-magán partnerség része a Horizont 2020-nak, és összesen 900 millió eurós közösségi költségvetéssel rendelkezik az elkövetkezendő 7 évre (17). |
| --- | --- |

3.6

A rendelkezésre álló európai finanszírozási eszközöket növelték. A Horizont 2020 kutatási, fejlesztési és innovációs program eszközeit 54-ről 80 milliárd euróra növelték. Az európai strukturális és befektetési alapok (ESI) keretében legalább 100 milliárd euró áll a tagállamok rendelkezésére az innovációba történő befektetések finanszírozása céljából, összhangban az iparpolitika prioritásaival. A COSME, a vállalkozások és kkv-k európai versenyképességi programja 2014-tól 2020-ig 2,3 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik. A SPIRE (Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency) az új, 2013 decemberében aláírt köz-magán partnerség része a Horizont 2020-nak, és összesen 900 millió eurós közösségi költségvetéssel rendelkezik az elkövetkezendő 7 évre (17).

| 3.7 | „A nanotechnológia, a mikro- és nanoelektronika a félvezetők területén is, a fejlettebb anyagok, a biotechnológiák és a fotonika, a robotika és a 3D nyomtatás mind olyan ágazatok, amelyek látványosan fejlődnek az Európai Unióban. Ezeknek a technológiáknak a birtoklása lehetőséget nyújt a tudásalapú és alacsony szén-dioxid kibocsátás által jellemzett gazdaság felé történő átmenet kezelésére“.” (18) |
| --- | --- |

3.7

„A nanotechnológia, a mikro- és nanoelektronika a félvezetők területén is, a fejlettebb anyagok, a biotechnológiák és a fotonika, a robotika és a 3D nyomtatás mind olyan ágazatok, amelyek látványosan fejlődnek az Európai Unióban. Ezeknek a technológiáknak a birtoklása lehetőséget nyújt a tudásalapú és alacsony szén-dioxid kibocsátás által jellemzett gazdaság felé történő átmenet kezelésére“.” (18)

| 3.8 | Az versenyképesség és a fenntarthatóság növelése céljából az újraiparosításról szóló jelentéstervezetében (19) az Európai Parlament kiemeli a következőket: Európa jövőbeni ipari ereje (Az ipar újjászületése a fenntartható Európa érdekében) (RISE) stratégiában rejlik, amely technológiai, üzleti és társadalmi innovációra törekszik a harmadik ipari forradalom, többek között az alacs ony szén-dioxidkibocsátásra irányuló modernizációs offenzíva céljából; |
| --- | --- |

3.8

Az versenyképesség és a fenntarthatóság növelése céljából az újraiparosításról szóló jelentéstervezetében (19) az Európai Parlament kiemeli a következőket: Európa jövőbeni ipari ereje (Az ipar újjászületése a fenntartható Európa érdekében) (RISE) stratégiában rejlik, amely technológiai, üzleti és társadalmi innovációra törekszik a harmadik ipari forradalom, többek között az alacs ony szén-dioxidkibocsátásra irányuló modernizációs offenzíva céljából;

| 3.9 | A közös jövő az „európai korszerű ipari régióban” rejlik, de ez valódi és teljes körű modernizációs offenzívát tesz szükségessé legalább négy szinten: a technológiai és termelési innováció megerősítése a kutatásba és versenyképességbe történő befektetésekkel; a közigazgatás késedelmeinek, átláthatatlanságának és nehézkességének csökkentése; a kkv-k életének megkönnyítése; a megfelelő informatikai infrastruktúrák és úthálózatok újraindítása (Connecting Europe Facility, Ten-T, Ten-E és digitális menetrend); a tőke hozzáférhető áramlása, amely hozzájárul a magánforrások ösztönzéséhez és vonzásához, valamint középtávon befektetési célkitűzéseket jelenthet. |
| --- | --- |

3.9

A közös jövő az „európai korszerű ipari régióban” rejlik, de ez valódi és teljes körű modernizációs offenzívát tesz szükségessé legalább négy szinten: a technológiai és termelési innováció megerősítése a kutatásba és versenyképességbe történő befektetésekkel; a közigazgatás késedelmeinek, átláthatatlanságának és nehézkességének csökkentése; a kkv-k életének megkönnyítése; a megfelelő informatikai infrastruktúrák és úthálózatok újraindítása (Connecting Europe Facility, Ten-T, Ten-E és digitális menetrend); a tőke hozzáférhető áramlása, amely hozzájárul a magánforrások ösztönzéséhez és vonzásához, valamint középtávon befektetési célkitűzéseket jelenthet.

4.   A termelés visszahelyezése

| 4.1 | A termelés visszahelyezése (reshoring) olyan önkéntes vállalati stratégia, amely egy előzőleg (a vállalaton belül vagy azon kívül) kihelyezett gyártási tevékenység részbeni vagy teljes visszahelyezését jelenti a származási országba (back-shoring) vagy a származási ország régiójába. (20) Az offshoring valamely vállalat termelésének, vagy a termelés egy részének áthelyezése egy európai országból egy külső országba. |
| --- | --- |

4.1

A termelés visszahelyezése (reshoring) olyan önkéntes vállalati stratégia, amely egy előzőleg (a vállalaton belül vagy azon kívül) kihelyezett gyártási tevékenység részbeni vagy teljes visszahelyezését jelenti a származási országba (back-shoring) vagy a származási ország régiójába. (20) Az offshoring valamely vállalat termelésének, vagy a termelés egy részének áthelyezése egy európai országból egy külső országba.

| 4.2 | Az utóbbi években számos iparág döntött úgy, hogy termelési láncának egy részét az Európai Unión kívülre helyezi át, kezdetben a feltörekvő piacokhoz közeledve, később többnyire az alacsonyabb munkaerő-költség, és a források közelsége ösztönzésére. E tendencia ahhoz a helyzethez vezetett, hogy ma az 500 millió fős európai piac nagy mértékben fogyaszt nem európai ipari termékeket. Mely tényezők befolyásolhatják ezen vállalkozások termelésének visszahelyezését? Nemzeti és európai szinten ezen vállalkozások egy részének visszahelyezése nem elhanyagolható előnyökkel járna az új munkahelyek teremtése, a know-how elvesztésének csökkentése és a „made in” eredetjelzés megerősödése szempontjából. Tekintettel arra a számos dinamikára és alapvető tényezőre, amelyek befolyásolják az áthelyezés és/vagy visszahelyezés melletti döntést, hasznos lenne akár nemzeti szinten, akár az egyes vállalkozások szintjén elvégezni az előnyök és hátrányok részletes elemzését. |
| --- | --- |

4.2

Az utóbbi években számos iparág döntött úgy, hogy termelési láncának egy részét az Európai Unión kívülre helyezi át, kezdetben a feltörekvő piacokhoz közeledve, később többnyire az alacsonyabb munkaerő-költség, és a források közelsége ösztönzésére. E tendencia ahhoz a helyzethez vezetett, hogy ma az 500 millió fős európai piac nagy mértékben fogyaszt nem európai ipari termékeket. Mely tényezők befolyásolhatják ezen vállalkozások termelésének visszahelyezését? Nemzeti és európai szinten ezen vállalkozások egy részének visszahelyezése nem elhanyagolható előnyökkel járna az új munkahelyek teremtése, a know-how elvesztésének csökkentése és a „made in” eredetjelzés megerősödése szempontjából. Tekintettel arra a számos dinamikára és alapvető tényezőre, amelyek befolyásolják az áthelyezés és/vagy visszahelyezés melletti döntést, hasznos lenne akár nemzeti szinten, akár az egyes vállalkozások szintjén elvégezni az előnyök és hátrányok részletes elemzését.

| 4.3 | Az offshoring folyamat Európából Ázsia felé tovább folytatódik. A 2007–2009-es időszakban az 50-nél több főt foglalkoztató vállalkozások mintegy 40 %-a valamilyen módon átcsoportosította a termelését, főként a magas energiafogyasztású vállalkozások. Ezzel ellentétben Közép- és Kelet-Európában bizonyos számú vállalkozás megőrizte gyári tevékenységének egy jelentős százalékát. |
| --- | --- |

4.3

Az offshoring folyamat Európából Ázsia felé tovább folytatódik. A 2007–2009-es időszakban az 50-nél több főt foglalkoztató vállalkozások mintegy 40 %-a valamilyen módon átcsoportosította a termelését, főként a magas energiafogyasztású vállalkozások. Ezzel ellentétben Közép- és Kelet-Európában bizonyos számú vállalkozás megőrizte gyári tevékenységének egy jelentős százalékát.

| 4.4 | Az európai vállalkozások a válság folytatódása miatt igen óvatosak, és kerülik az újabb befektetések tervezését, illetve a jelenlegi beszállítók lecserélését. |
| --- | --- |

4.4

Az európai vállalkozások a válság folytatódása miatt igen óvatosak, és kerülik az újabb befektetések tervezését, illetve a jelenlegi beszállítók lecserélését.

| 4.5 | Az Európai Unióban bizonyos tényezők negatívan befolyásolják a termelés visszahelyezésének folyamatát. Ezek a következők:






  — | az igen erős euró; |
| --- | --- | --- |

4.5

Az Európai Unióban bizonyos tényezők negatívan befolyásolják a termelés visszahelyezésének folyamatát. Ezek a következők:

—

az igen erős euró;

| — | az alacsony termelékenység; |
| --- | --- |

—

az alacsony termelékenység;

| — | magasabb szociális költségek azokhoz az országokhoz képest, ahol sokkal alacsonyabbak a munkaköltségek és nem létezik szociális védelem; |
| --- | --- |

—

magasabb szociális költségek azokhoz az országokhoz képest, ahol sokkal alacsonyabbak a munkaköltségek és nem létezik szociális védelem;

| — | növekvő energiaköltségek; |
| --- | --- |

—

növekvő energiaköltségek;

| — | a pozitív megoldások hiánya |
| --- | --- |

—

a pozitív megoldások hiánya

Lehetőségként felmerül olyan specifikus kezdeményezések létrehozása, melyek a termelés hátrányosabb helyzetű területekre történő visszahelyezésére irányulnak.

| 4.6 | Az Egyesült Államokba történő termelésvisszahelyezés tendenciája |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Az amerikai vállalkozások fokozatosan visszahelyezik a termelésüket. A változás azt tükrözi, hogy a gyors bérnövekedés évei után és egyéb tényezők miatt Kína elvesztette alacsony költségű termelési központként betöltött versenyelőnyét. A visszahelyezés egyik ösztönző eleme az energiaárak csökkenése volt az Egyesült Államokban. |
| --- | --- |

4.6.1

Az amerikai vállalkozások fokozatosan visszahelyezik a termelésüket. A változás azt tükrözi, hogy a gyors bérnövekedés évei után és egyéb tényezők miatt Kína elvesztette alacsony költségű termelési központként betöltött versenyelőnyét. A visszahelyezés egyik ösztönző eleme az energiaárak csökkenése volt az Egyesült Államokban.

| 4.6.2 | Kínában a közelmúltbeli tendencia okai a következők: a munkaköltségek, az energiaárak, az innovációra gyakorolt hatás, a szellemi tulajdon lopása, és a valamennyi költséget és kockázatot elismerő és beszámító összköltség-elemzés technikájának nagyobb mértékű használata. A TCO (Total Cost of Ownership) használatával az elemző vállalkozások segítenek valamennyi offshore-művelethez kapcsolódó költség valódi beazonosításában. |
| --- | --- |

4.6.2

Kínában a közelmúltbeli tendencia okai a következők: a munkaköltségek, az energiaárak, az innovációra gyakorolt hatás, a szellemi tulajdon lopása, és a valamennyi költséget és kockázatot elismerő és beszámító összköltség-elemzés technikájának nagyobb mértékű használata. A TCO (Total Cost of Ownership) használatával az elemző vállalkozások segítenek valamennyi offshore-művelethez kapcsolódó költség valódi beazonosításában.

| 4.6.3 | A visszahelyezési tevékenység által érintett ipari ágazatok a szerszám- és gépkocsigyártás, az elsődleges fémek, a gépek, a fémgyártmányok, a robotika, az orvosi és tudományos műszerek, az egészségügy, a számítógépek és az elektronika, a vegyipari termékek, a műanyagok, a csomagolóanyagok stb. |
| --- | --- |

4.6.3

A visszahelyezési tevékenység által érintett ipari ágazatok a szerszám- és gépkocsigyártás, az elsődleges fémek, a gépek, a fémgyártmányok, a robotika, az orvosi és tudományos műszerek, az egészségügy, a számítógépek és az elektronika, a vegyipari termékek, a műanyagok, a csomagolóanyagok stb.

| 4.6.4 | A visszahelyezés logikája minden gyártó cégre érvényes, döntéseiktől függően. Mivel a vállalkozások átfogóbb költségelemzést fogadnak el, ráébrednek arra, hogy az offshoringhoz kapcsolódó „rejtett költségek” mellett a munkaköltség növekedése gyakran megszünteti a versenyelőnyt. |
| --- | --- |

4.6.4

A visszahelyezés logikája minden gyártó cégre érvényes, döntéseiktől függően. Mivel a vállalkozások átfogóbb költségelemzést fogadnak el, ráébrednek arra, hogy az offshoringhoz kapcsolódó „rejtett költségek” mellett a munkaköltség növekedése gyakran megszünteti a versenyelőnyt.

| 4.6.5 | Létezik egy olyan mozgalom, amely bevonja az Egyesült Államok kormányát és számos szövetséget egy új márkajelzés, a Made in America, Again létrehozásába, melynek célkitűzése, hogy amerikai termékek és berendezések beszerzésére motiválja a vásárlókat. Egy másik nemzeti szintű kezdeményezés a Reshore now, melynek célja a vállalkozások visszatelepítése amerikai területre (21). |
| --- | --- |

4.6.5

Létezik egy olyan mozgalom, amely bevonja az Egyesült Államok kormányát és számos szövetséget egy új márkajelzés, a Made in America, Again létrehozásába, melynek célkitűzése, hogy amerikai termékek és berendezések beszerzésére motiválja a vásárlókat. Egy másik nemzeti szintű kezdeményezés a Reshore now, melynek célja a vállalkozások visszatelepítése amerikai területre (21).

| 4.6.6 | A visszatelepített vállalkozásokra általában a készletek 50 %-os csökkentése jellemző, de vannak olyan esetek, amikor a készletek csökkenése háromtól hatos osztót mutat. A készletek csökkentésének okai a következők: jobb fizetési feltételek, kisebb tárolási mennyiség, rövidebb és biztonságosabb kézbesítési idők. |
| --- | --- |

4.6.6

A visszatelepített vállalkozásokra általában a készletek 50 %-os csökkentése jellemző, de vannak olyan esetek, amikor a készletek csökkenése háromtól hatos osztót mutat. A készletek csökkentésének okai a következők: jobb fizetési feltételek, kisebb tárolási mennyiség, rövidebb és biztonságosabb kézbesítési idők.

| 4.6.7 | A MIT felmérésében azt is megkérdezte a vállalkozásoktól, hogy milyen kormányintézkedésekkel lehetne változást elérni. A fontossági sorrendben első öt intézkedés, amelyet az Egyesült Államok kormánya az amerikai vállalkozások visszahelyezésének ösztönzésére tehet, a következő:






  1. | az adók csökkentése (68,3 %); |
| --- | --- | --- |

4.6.7

A MIT felmérésében azt is megkérdezte a vállalkozásoktól, hogy milyen kormányintézkedésekkel lehetne változást elérni. A fontossági sorrendben első öt intézkedés, amelyet az Egyesült Államok kormánya az amerikai vállalkozások visszahelyezésének ösztönzésére tehet, a következő:

1.

az adók csökkentése (68,3 %);

| 2. | adójóváírások (65,9 %); |
| --- | --- |

2.

adójóváírások (65,9 %);

| 3. | K+F ösztönzők (60,0 %); |
| --- | --- |

3.

K+F ösztönzők (60,0 %);

| 4. | jobb oktatás/képzés biztosítása az elvárt kompetenciák elérésére (43,8 %); |
| --- | --- |

4.

jobb oktatás/képzés biztosítása az elvárt kompetenciák elérésére (43,8 %);

| 5. | jobb infrastruktúrák biztosítása (38,0 %). |
| --- | --- |

5.

jobb infrastruktúrák biztosítása (38,0 %).

| 4.6.8 | A Boston Consulting Group szerint az első három tényező, amely befolyásolja a visszahelyezés melletti döntést, a következő: (i) munkaerő-költség, (ii) a vásárlók közelsége, (iii) a termék minősége. A további tényezőkhöz tartozik a képzett munkaerőhöz való hozzáférés, a szállítási költségek, a kézbesítési idők, és az üzletkötés könnyűsége. Az Egyesült Államok a mutatók szerint is a fejlett világ alacsony költségű gyártójává válhat, emiatt az Egyesült Államok egyre vonzóbbnak tűnik. |
| --- | --- |

4.6.8

A Boston Consulting Group szerint az első három tényező, amely befolyásolja a visszahelyezés melletti döntést, a következő: (i) munkaerő-költség, (ii) a vásárlók közelsége, (iii) a termék minősége. A további tényezőkhöz tartozik a képzett munkaerőhöz való hozzáférés, a szállítási költségek, a kézbesítési idők, és az üzletkötés könnyűsége. Az Egyesült Államok a mutatók szerint is a fejlett világ alacsony költségű gyártójává válhat, emiatt az Egyesült Államok egyre vonzóbbnak tűnik.

| 4.7 | Mit mutatnak a termelés visszahelyezéséről szóló tanulmányok, illetve vizsgálatok az EU-ban? Az európai termelésvisszahelyzésről csak korlátozottan állnak rendelkezésre vizsgálatok vagy tanulmányok. Egy a német vállalkozások delokalizációjáról szóló tanulmány arra az eredményre jutott, hogy ezeknek a vállalkozásoknak egyhatod és egynegyed közötti részét 4 éven belül visszahelyezik; olyan francia IT vállalkozások, amelyek IT tevékenységeket helyeztek ki, előre nem látható költségekre, a minőségre és logisztikai problémákra panaszkodtak. Egy termelésüket 2008 és 2009 között kihelyező, Egyesült Királyságbeli gyáripari vállalatokról szóló tanulmány azt mutatja, hogy e vállalkozások 14 %-a már visszahelyezte a tevékenységét. (22) Az Európai Bizottság COM(2010) 614 Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása című közleményében megemlíti a reshoring ötletét, bár a szót ilyen formában nem használja. |
| --- | --- |

4.7

Mit mutatnak a termelés visszahelyezéséről szóló tanulmányok, illetve vizsgálatok az EU-ban? Az európai termelésvisszahelyzésről csak korlátozottan állnak rendelkezésre vizsgálatok vagy tanulmányok. Egy a német vállalkozások delokalizációjáról szóló tanulmány arra az eredményre jutott, hogy ezeknek a vállalkozásoknak egyhatod és egynegyed közötti részét 4 éven belül visszahelyezik; olyan francia IT vállalkozások, amelyek IT tevékenységeket helyeztek ki, előre nem látható költségekre, a minőségre és logisztikai problémákra panaszkodtak. Egy termelésüket 2008 és 2009 között kihelyező, Egyesült Királyságbeli gyáripari vállalatokról szóló tanulmány azt mutatja, hogy e vállalkozások 14 %-a már visszahelyezte a tevékenységét. (22) Az Európai Bizottság COM(2010) 614 Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása című közleményében megemlíti a reshoring ötletét, bár a szót ilyen formában nem használja.

5.   A Brüsszelben és Bergamóban tartott nyilvános meghallgatás eredményei

| 5.1 | Az EGSZB által Brüsszelben és Bergamóban szervezett nyilvános meghallgatásokon a kihelyezésre és a visszahelyezésre vonatkozó gyakorlatokat mutattak be, lehetséges jövőbeni forgatókönyvekkel a gyáripar különböző ágazataiban, Európa újraiparosítási folyamatának keretében. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB által Brüsszelben és Bergamóban szervezett nyilvános meghallgatásokon a kihelyezésre és a visszahelyezésre vonatkozó gyakorlatokat mutattak be, lehetséges jövőbeni forgatókönyvekkel a gyáripar különböző ágazataiban, Európa újraiparosítási folyamatának keretében.

| 5.2 | A világgazdaságot főként olyan piaci erők irányítják, amelyek jelentősen befolyásolják a termelő tevékenységüket kihelyező és/vagy visszahelyező vállalkozások kiválasztását. |
| --- | --- |

5.2

A világgazdaságot főként olyan piaci erők irányítják, amelyek jelentősen befolyásolják a termelő tevékenységüket kihelyező és/vagy visszahelyező vállalkozások kiválasztását.

| 5.3 | Az Egyesült Királyságban végzett tanulmány rámutat arra, hogy a siker kulcsa nem mindig az alacsony munkaerő-költségű országokba való vállalatáthelyezés. Az értéklánc és az ellátási lánc struktúrája szerves részét képezi ennek a sikernek. Bár a legfőbb téma a költség, ezt nemcsak a munkaköltség határozza meg, hanem a logisztika és a menedzsment költsége is. A tanulmány megerősíti, hogy az a három fő ok, ami miatt a vállalkozások visszatértek a következő: a költségmegtakarítás kevesebb volt a vártnál (50 %), minőségi problémák (43 %), a piac közelsége (36 %). Az egyéb indokok között szerepel a szoros kézbesítés határidők betartásának képessége, a beszállítók láthatósága és stabilitása és a szellemi tulajdon védelme. |
| --- | --- |

5.3

Az Egyesült Királyságban végzett tanulmány rámutat arra, hogy a siker kulcsa nem mindig az alacsony munkaerő-költségű országokba való vállalatáthelyezés. Az értéklánc és az ellátási lánc struktúrája szerves részét képezi ennek a sikernek. Bár a legfőbb téma a költség, ezt nemcsak a munkaköltség határozza meg, hanem a logisztika és a menedzsment költsége is. A tanulmány megerősíti, hogy az a három fő ok, ami miatt a vállalkozások visszatértek a következő: a költségmegtakarítás kevesebb volt a vártnál (50 %), minőségi problémák (43 %), a piac közelsége (36 %). Az egyéb indokok között szerepel a szoros kézbesítés határidők betartásának képessége, a beszállítók láthatósága és stabilitása és a szellemi tulajdon védelme.

| 5.4 | A piachoz és a vásárlókhoz való hozzáférés továbbra is a döntés egyik kulcstényezője. Néhány ágazatban földrajzi korlátok vannak a külföldi piacok kiszolgálás előtt, mint például a helyi igények, amelyek így szükségessé teszik a saját termelés kihelyezését és a helyi piacon való jelenlétet. |
| --- | --- |

5.4

A piachoz és a vásárlókhoz való hozzáférés továbbra is a döntés egyik kulcstényezője. Néhány ágazatban földrajzi korlátok vannak a külföldi piacok kiszolgálás előtt, mint például a helyi igények, amelyek így szükségessé teszik a saját termelés kihelyezését és a helyi piacon való jelenlétet.

| 5.5 | A vállalkozások számára alapvető jelentőséggel bír az infrastruktúrákhoz, az energiához és a közlekedéshez való hozzáférés. Napjainkban vannak olyan országok, amelyek modern és elérhető infrastuktúrákkal rendelkeznek, és versenyképesek az európaiakkal. Komolyan fontolóra kellene venni a jövőbeni befektetéseket ebbe a szektorba. |
| --- | --- |

5.5

A vállalkozások számára alapvető jelentőséggel bír az infrastruktúrákhoz, az energiához és a közlekedéshez való hozzáférés. Napjainkban vannak olyan országok, amelyek modern és elérhető infrastuktúrákkal rendelkeznek, és versenyképesek az európaiakkal. Komolyan fontolóra kellene venni a jövőbeni befektetéseket ebbe a szektorba.

| 5.6 | Igen fontos és nem alábecsülendő a szakmai képzés és oktatás szerepe. A fejlődő országok sokat fektettek be és fektetnek be fiataljaik oktatásába, ami versenyt hoz létre a mi fiataljainkkal. Ez utóbbiak kivándorolnak, mert nincs számukra elég képzettségüknek megfelelő munkalehetőség Európában. Az EGSZB éppen véleményt készít az oktatás, a szakmai képzés és a vállalatok közötti kapcsolatokról. |
| --- | --- |

5.6

Igen fontos és nem alábecsülendő a szakmai képzés és oktatás szerepe. A fejlődő országok sokat fektettek be és fektetnek be fiataljaik oktatásába, ami versenyt hoz létre a mi fiataljainkkal. Ez utóbbiak kivándorolnak, mert nincs számukra elég képzettségüknek megfelelő munkalehetőség Európában. Az EGSZB éppen véleményt készít az oktatás, a szakmai képzés és a vállalatok közötti kapcsolatokról.

| 5.7 | Az ETUC (Európai Szakszervezetek Szövetsége) 2013. november 7-én elfogadta az Investment plan for good jobs and a sustainable future című dokumentumot melynek célja, hogy beszámoljon a kontinensen tapasztalható növekedésről, akár 11 millió munkahelyet hozzon létre, és arra motiválja a multinacionális vállalatokat, hogy Európába helyezzék át termelésüket a dinamikus kereslet miatt. |
| --- | --- |

5.7

Az ETUC (Európai Szakszervezetek Szövetsége) 2013. november 7-én elfogadta az Investment plan for good jobs and a sustainable future című dokumentumot melynek célja, hogy beszámoljon a kontinensen tapasztalható növekedésről, akár 11 millió munkahelyet hozzon létre, és arra motiválja a multinacionális vállalatokat, hogy Európába helyezzék át termelésüket a dinamikus kereslet miatt.

| 5.8 | A nagy iparágak áthelyezése közvetett módon érintette a kkv-kat, mivel csökkentek az alkatrészek gyártására irányuló megrendelések. Az autógyártás például saját termelését fejlődő országokba helyezte át, főként azért, mert ezeken a piacokon egyre nagyobb a kereslet. Az autógyártás70  000–85  000 munkahelyet érintő csökkentésre számít. |
| --- | --- |

5.8

A nagy iparágak áthelyezése közvetett módon érintette a kkv-kat, mivel csökkentek az alkatrészek gyártására irányuló megrendelések. Az autógyártás például saját termelését fejlődő országokba helyezte át, főként azért, mert ezeken a piacokon egyre nagyobb a kereslet. Az autógyártás70  000–85  000 munkahelyet érintő csökkentésre számít.

| 5.9 | A kohászati termékek ágazata nagy keresletre számít, amelynek jó kétharmada 2025-ig a fejlődő országokból származik majd. Emiatt az ágazatnak általános kapcsolati hálózatot kell kialakítania és biztosítania kell piaci jelenlétét. Az európai kohászati és mérnöki iparágak a fejlődő országok piacaira települnek át, nemcsak a költségek miatt, hanem azért is, hogy találkozzanak a kereslettel az „in country for country” stratégia alapján, garantálják a termékekkel és szolgáltatásokkal való ellátást a helyi ipar és fogyasztók számára. |
| --- | --- |

5.9

A kohászati termékek ágazata nagy keresletre számít, amelynek jó kétharmada 2025-ig a fejlődő országokból származik majd. Emiatt az ágazatnak általános kapcsolati hálózatot kell kialakítania és biztosítania kell piaci jelenlétét. Az európai kohászati és mérnöki iparágak a fejlődő országok piacaira települnek át, nemcsak a költségek miatt, hanem azért is, hogy találkozzanak a kereslettel az „in country for country” stratégia alapján, garantálják a termékekkel és szolgáltatásokkal való ellátást a helyi ipar és fogyasztók számára.

| 5.10 | A Bergamóban tartott nyilvános meghallgatás során a következő következtetéseket vonták le (23):






  — | a kihelyezésnek nincs vége; |
| --- | --- | --- |

5.10

A Bergamóban tartott nyilvános meghallgatás során a következő következtetéseket vonták le (23):

—

a kihelyezésnek nincs vége;

| — | a visszahelyezés és a termelés eredeti helyszínhez való közelítése két lehetőség, de nem csak ezek léteznek; |
| --- | --- |

—

a visszahelyezés és a termelés eredeti helyszínhez való közelítése két lehetőség, de nem csak ezek léteznek;

| — | a visszahelyezett munkakörök nem mindig ugyanazok, mint a kihelyezettek (eltérő számok, eltérő munkaprofilok); |
| --- | --- |

—

a visszahelyezett munkakörök nem mindig ugyanazok, mint a kihelyezettek (eltérő számok, eltérő munkaprofilok);

| — | a vállalkozóknak a termelés összköltségét kellene figyelembe venniük, nem csak a munkaköltséget (befektetések a forgótőkébe, az elromlott részek ellenőrzése); |
| --- | --- |

—

a vállalkozóknak a termelés összköltségét kellene figyelembe venniük, nem csak a munkaköltséget (befektetések a forgótőkébe, az elromlott részek ellenőrzése);

| — | a szakszervezeteknek a „termékegységenkénti munkaköltséget” kellene figyelembe venniük ahelyett, hogy a „ledolgozott órák szerinti munkaköltséget” vennék alapul (a termék/folyamat innovációja, a munka szervezése); |
| --- | --- |

—

a szakszervezeteknek a „termékegységenkénti munkaköltséget” kellene figyelembe venniük ahelyett, hogy a „ledolgozott órák szerinti munkaköltséget” vennék alapul (a termék/folyamat innovációja, a munka szervezése);

| — | a politikai felelősöknek minden olyan elemet figyelembe kell venniük, amelyek befolyásolják az üzleti tevékenységet. |
| --- | --- |

—

a politikai felelősöknek minden olyan elemet figyelembe kell venniük, amelyek befolyásolják az üzleti tevékenységet.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 14 final.

1

(2)  Ezeket az árakat nem korrigálják minőségi eltérések, mivel az EU-ban megbízhatóbb a villamosenergia-szolgáltatás, és kevesebb az áramszünet, mint az említett országokban.

2

(3)  COM(2014) 14 final.

3

(4)  http://dm.eesc.europa.eu/eesc/2011/_layouts/download.aspx?SourceURL=10001999/1857/ces1857-2011_ac/ces1857-2011_ac_hu.doc

4

(5)  INT/451 – Kutatás és fejlesztés: a versenyképesség támogatása. HL C 277., 2009.11.17., 1. o.

5

(6)  Industrial revolution brings industry back to Europe, 2012. december 10. – Tajani biztos.

6

Industrial revolution brings industry back to Europe

(7)  A „Centro Europa Ricerche” intézet jelentése a nemzetközivé válás témájában, 3/2013. szám, 57. o.

7

(8)  The Mechanics Behind Manufacturing Job Losses, William T. Gavin – Economic Synopses, 2013, 20. sz.

8

The Mechanics Behind Manufacturing Job Losses

(9)  Lectio Magistralis. London School of Economics. 2013. december 3.

9

(10)  http://www.labanconota.it/finanza/globalizzazione-delocalizzazione-reindustrializzazione.html.

10

(11)  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/.

11

(12)  Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében. Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése (COM(2012) 582 final), 2012. október 10.

12

Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében. Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése

(13)  Jóváhagyás alatt. CCMI/117 – Az európai acélipar cselekvési terve.

13

Az európai acélipar cselekvési terve.

(14)  COM(2013) 407 final.

14

(15)  Industria motore di ricchezza? (Az ipar mint a gazdagság motorja?) La risposta positiva delle regioni europee (Az európai régiók által adott pozitív válasz) (Scenari industriali – Centro studi Confindustria, giugno 2011).

15

Industria motore di ricchezza? (Az ipar mint a gazdagság motorja?) La risposta positiva delle regioni europee (Az európai régiók által adott pozitív válasz)

(16)  4. fejezet, A „manufacturing imperative” in the EU: the role of industrial policy. European Competitiveness Report 2013, Towards Knowledge Driven Reindustrialisation (2013. évi európai versenyképességi jelentés – a tudásalapú újraiparosítás felé)

16

A „manufacturing imperative” in the EU: the role of industrial policy.

(17)  http://ec.europa.eu/research/press/2013/pdf/ppp/spire_factsheet.pdf.

17

(18)  5. fejezet A kulcsfontosságú generikus technológiákon alapuló európai uniós termelés és kereskedelem. European Competitiveness Report 2013, Towards Knowledge Driven Reindustrialisation (2013. évi európai versenyképességi jelentés – a tudásalapú újraiparosítás felé)

18

(19)  Előadó: Reinhard BÜTIKOFER PR\936863IT.doc PE510.843v01-00 2013/2006(INI).

19

(20)  Uni-Club MoRe Back-reshoring Research Group

20

(21)  http://www.reshorenow.org.

21

(22)  Leibl, P., Morefield, R. and Pfeiffer, R. (2011), A study of the effects of backshoring in the EU, Proceedings of the 13th International Conference of American Society of Business and Behavioural Sciences http://asbbs.org/files/2010/ASBBS_%20Proceedings_13th_Intl_Meeting.pdf.

22

A study of the effects of backshoring in the EU

th

(23)  Uni-Club MoRe Back-reshoring Research Group

23

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/25

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Ipari szerkezetváltás az európai gyógyszeripari ágazatban

2014/C 311/04

Előadó: Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE

Társelőadó: Enrico GIBELLIERI

2013. szeptember 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése értelmében saját kezdeményezésű véleményt készít a következő tárgyban:

Ipari szerkezetváltás az európai gyógyszeripari ágazatban

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2014. április 8-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 29-i ülésnapon) 195 szavazattal 4 ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A gyógyszeripar az egyik legfontosabb és legstratégiaibb ágazat Európa jövője szempontjából. Európa a gyógyszeripari innováció egyik globális központjaként komoly múlttal és a tartós siker számos előfeltételével is rendelkezik. Ahhoz azonban, hogy a jövőben sikeres legyen, elengedhetetlen az innováció európai egészségügyi rendszerekben történő megfelelő alkalmazását támogató szakpolitikai környezet. |
| --- | --- |

1.1

A gyógyszeripar az egyik legfontosabb és legstratégiaibb ágazat Európa jövője szempontjából. Európa a gyógyszeripari innováció egyik globális központjaként komoly múlttal és a tartós siker számos előfeltételével is rendelkezik. Ahhoz azonban, hogy a jövőben sikeres legyen, elengedhetetlen az innováció európai egészségügyi rendszerekben történő megfelelő alkalmazását támogató szakpolitikai környezet.

| 1.2 | Amellett, hogy a csúcstechnológiai ágazatok közül a gyógyszeriparnak van a legmagasabb munkavállalónkénti hozzáadott értéke, kutatás-fejlesztési intenzitása és kereskedelmi többlete, a népesség egészségét elősegítő termékei révén egyedülállóan széles körű hozzájárulást nyújt a gazdasági növekedéshez. Az ágazatban nemcsak sok embernek munkát adó nagyvállalatok, hanem kis- és középvállalkozások is működnek, melyek tiszta bevétele mérettől függően igen eltérő. Egyetemekkel és egyéb intézményekkel való nemzetközi partnerségei integrált élettudományi „rendszert” alkotnak. |
| --- | --- |

1.2

Amellett, hogy a csúcstechnológiai ágazatok közül a gyógyszeriparnak van a legmagasabb munkavállalónkénti hozzáadott értéke, kutatás-fejlesztési intenzitása és kereskedelmi többlete, a népesség egészségét elősegítő termékei révén egyedülállóan széles körű hozzájárulást nyújt a gazdasági növekedéshez. Az ágazatban nemcsak sok embernek munkát adó nagyvállalatok, hanem kis- és középvállalkozások is működnek, melyek tiszta bevétele mérettől függően igen eltérő. Egyetemekkel és egyéb intézményekkel való nemzetközi partnerségei integrált élettudományi „rendszert” alkotnak.

| 1.3 | Az élesedő globális versenyre való tekintettel az EGSZB úgy véli, hogy ideje szorgalmazni egy új európai élettudományi stratégiát, amely átfogóbb megközelítést biztosíthat az ágazatnak, garantálva, hogy minden érdekcsoport a továbbiakban is hasznot leljen ebben az egyedülálló ágazatban. |
| --- | --- |

1.3

Az élesedő globális versenyre való tekintettel az EGSZB úgy véli, hogy ideje szorgalmazni egy új európai élettudományi stratégiát, amely átfogóbb megközelítést biztosíthat az ágazatnak, garantálva, hogy minden érdekcsoport a továbbiakban is hasznot leljen ebben az egyedülálló ágazatban.

| 1.4 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az új élettudományi stratégia tartalmazza az alábbi három elemet:






  — | szociálpolitikai ajánlások – hangsúlyt fektetve arra, hogy az ágazat hogyan járul hozzá az európai népesség öregedése, a krónikus betegségek kezelése, valamint az egészségügyi ellátásban mutatkozó egyenlőtlenségek szükséges csökkentése jelentette kihívások kezeléséhez; |
| --- | --- | --- |

1.4

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az új élettudományi stratégia tartalmazza az alábbi három elemet:

—

szociálpolitikai ajánlások – hangsúlyt fektetve arra, hogy az ágazat hogyan járul hozzá az európai népesség öregedése, a krónikus betegségek kezelése, valamint az egészségügyi ellátásban mutatkozó egyenlőtlenségek szükséges csökkentése jelentette kihívások kezeléséhez;

| — | tudománypolitikai ajánlások – komoly erőfeszítéseket kell tenni az összehangoltabb, stratégiaibb, összeurópai kutatás megszervezésére; valamint |
| --- | --- |

—

tudománypolitikai ajánlások – komoly erőfeszítéseket kell tenni az összehangoltabb, stratégiaibb, összeurópai kutatás megszervezésére; valamint

| — | gazdaságpolitikai ajánlások – nyíltabban elismerve, hogy az egészségügyi, többek közt gyógyszeripari beruházások minden társadalmi csoport számára hasznosak. Az EGSZB azt ajánlja, hogy minden tagállam dolgozzon ki az ágazattal együtt olyan megállapodásokat, melyek minden európai fogyasztó (azaz beteg) számára egyenlő hozzáférést biztosíthatnak a korszerű gyógyszerekhez. |
| --- | --- |

—

gazdaságpolitikai ajánlások – nyíltabban elismerve, hogy az egészségügyi, többek közt gyógyszeripari beruházások minden társadalmi csoport számára hasznosak. Az EGSZB azt ajánlja, hogy minden tagállam dolgozzon ki az ágazattal együtt olyan megállapodásokat, melyek minden európai fogyasztó (azaz beteg) számára egyenlő hozzáférést biztosíthatnak a korszerű gyógyszerekhez.

| 1.5 | Növelni kellene az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) szerepét és függetlenségét. |
| --- | --- |

1.5

Növelni kellene az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) szerepét és függetlenségét.

| 1.6 | Európának arra kellene törekednie, hogy a határain átnyúló partnerségek révén megerősítse és megszilárdítsa a világ gyógyszeriparában betöltött vezető pozícióját. |
| --- | --- |

1.6

Európának arra kellene törekednie, hogy a határain átnyúló partnerségek révén megerősítse és megszilárdítsa a világ gyógyszeriparában betöltött vezető pozícióját.

| 1.7 | Lépéseket kellene tenni annak érdekében, hogy Európa-szerte csökkenjenek a gyógyszerekhez való hozzáférés egyenlőtlenségei. |
| --- | --- |

1.7

Lépéseket kellene tenni annak érdekében, hogy Európa-szerte csökkenjenek a gyógyszerekhez való hozzáférés egyenlőtlenségei.

| 1.8 | A tudománypolitikai ajánlásokat illetően Európának továbbra is követnie kellene összehangolt stratégiáját az orvostudomány és az élettudomány terén, és nagyobb figyelmet kellene fordítania az alapvető orvosbiológiai kutatás, oktatás és képzés kiválóságára, hogy az Európa 2020 stratégiát támogatva tudományos vezető szerephez jusson, és előmozdítsa a globális versenyképességet. |
| --- | --- |

1.8

A tudománypolitikai ajánlásokat illetően Európának továbbra is követnie kellene összehangolt stratégiáját az orvostudomány és az élettudomány terén, és nagyobb figyelmet kellene fordítania az alapvető orvosbiológiai kutatás, oktatás és képzés kiválóságára, hogy az Európa 2020 stratégiát támogatva tudományos vezető szerephez jusson, és előmozdítsa a globális versenyképességet.

| 1.9 | Az Európai Bizottságnak a szellemi tulajdonjogokra is ki kellene térnie a gyógyszeriparra vonatkozó iparpolitikáról szóló, a közeljövőben esedékes közleményében. |
| --- | --- |

1.9

Az Európai Bizottságnak a szellemi tulajdonjogokra is ki kellene térnie a gyógyszeriparra vonatkozó iparpolitikáról szóló, a közeljövőben esedékes közleményében.

| 1.10 | A gyógyszeripari ágazat hozzájárul az Európa 2020 stratégiához, mely az intelligens, fenntartható és befogadó növekedés megvalósulását célozza, nagy hangsúlyt fektetve a színvonalas munkahelyek teremtésére és a szegénység visszaszorítására. Mindez úgy érhető el, ha hatékonyabban beruházunk az oktatásba, a kutatásba és az innovációba, az innovatív termékek és szolgáltatások számára húzóerőt jelentő keresletoldali politikákba, és a társadalmi és területi kohéziót biztosító, színvonalas munkahelyeket kínáló gazdaság előmozdításába. |
| --- | --- |

1.10

A gyógyszeripari ágazat hozzájárul az Európa 2020 stratégiához, mely az intelligens, fenntartható és befogadó növekedés megvalósulását célozza, nagy hangsúlyt fektetve a színvonalas munkahelyek teremtésére és a szegénység visszaszorítására. Mindez úgy érhető el, ha hatékonyabban beruházunk az oktatásba, a kutatásba és az innovációba, az innovatív termékek és szolgáltatások számára húzóerőt jelentő keresletoldali politikákba, és a társadalmi és területi kohéziót biztosító, színvonalas munkahelyeket kínáló gazdaság előmozdításába.

| 1.11 | E kezdeményezéseket érdemi ágazati szociális párbeszéddel és több érdekelt részvételén alapuló megközelítéssel kell támogatni. |
| --- | --- |

1.11

E kezdeményezéseket érdemi ágazati szociális párbeszéddel és több érdekelt részvételén alapuló megközelítéssel kell támogatni.

| 1.12 | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul vezessen be stratégiát a gyógyszeripari ágazat számára, amely az értéklánc (kutatás és fejlesztés, gyártás, értékesítés és terjesztés) teljes hosszában biztosítja az európai gyógyszeripar sikeres működését. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul vezessen be stratégiát a gyógyszeripari ágazat számára, amely az értéklánc (kutatás és fejlesztés, gyártás, értékesítés és terjesztés) teljes hosszában biztosítja az európai gyógyszeripar sikeres működését.

2.   A gyógyszeripar múltja és jelenlegi helyzete

| 2.1 | Az Európában működő gyógyszeriparból komoly haszna származik az Európai Uniónak, nemcsak gazdasági szempontból, hanem a színvonalas foglalkoztatás, a tudományos bázisba való befektetés és a népesség egészsége szempontjából is. Az elmúlt hatvan év során Európa óriási előrelépéseket tett a várható élettartam és az egészségi állapot javítása terén. Ez jelentős mértékben az innovatív gyógyszerek használatának köszönhető. Európa most új kihívásokkal áll szemben. |
| --- | --- |

2.1

Az Európában működő gyógyszeriparból komoly haszna származik az Európai Uniónak, nemcsak gazdasági szempontból, hanem a színvonalas foglalkoztatás, a tudományos bázisba való befektetés és a népesség egészsége szempontjából is. Az elmúlt hatvan év során Európa óriási előrelépéseket tett a várható élettartam és az egészségi állapot javítása terén. Ez jelentős mértékben az innovatív gyógyszerek használatának köszönhető. Európa most új kihívásokkal áll szemben.

| 2.2 | Az egészségügyi ellátáshoz továbbra sem egyenlő a hozzáférés, és a krónikus és degeneratív betegségek miatt egyre többen élnek hosszabb ideig valamilyen fogyatékossággal vagy betegséggel. Ez kedvezőtlenül hat az egészségügyi ellátás költségeire és a termelékenységre. |
| --- | --- |

2.2

Az egészségügyi ellátáshoz továbbra sem egyenlő a hozzáférés, és a krónikus és degeneratív betegségek miatt egyre többen élnek hosszabb ideig valamilyen fogyatékossággal vagy betegséggel. Ez kedvezőtlenül hat az egészségügyi ellátás költségeire és a termelékenységre.

| 2.3 | Az európai fogyasztókat gyógyszeripari termékekkel ellátó biztonságos és jól működő ellátási lánc biztosítása kiemelt feladat. Az európai szabályozási keret elméletileg biztosítja, hogy a betegek a gyógyszer gyártási helyétől függetlenül mindenütt azonos minőségi előírásoknak megfelelő terméket kapjanak. Ennek ellenére fontos mérföldkőnek számít majd, ha végrehajtják a hamisított gyógyszerekről szóló irányelvet, miáltal biztonságosabbá válik az ellátási lánc – és megszűnik a hamisított termékek veszélye –, mivel Európában minden doboz gyógyszer kóddal és sorozatszámmal lesz ellátva, ami javítja az alapvetően fontos nyomonkövethetőséget. |
| --- | --- |

2.3

Az európai fogyasztókat gyógyszeripari termékekkel ellátó biztonságos és jól működő ellátási lánc biztosítása kiemelt feladat. Az európai szabályozási keret elméletileg biztosítja, hogy a betegek a gyógyszer gyártási helyétől függetlenül mindenütt azonos minőségi előírásoknak megfelelő terméket kapjanak. Ennek ellenére fontos mérföldkőnek számít majd, ha végrehajtják a hamisított gyógyszerekről szóló irányelvet, miáltal biztonságosabbá válik az ellátási lánc – és megszűnik a hamisított termékek veszélye –, mivel Európában minden doboz gyógyszer kóddal és sorozatszámmal lesz ellátva, ami javítja az alapvetően fontos nyomonkövethetőséget.

| 2.4 | Az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA) 1995-ben hozták létre nagyjából az Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatalának (FDA) mintájára, de az arra jellemző központosítás nélkül. Az EMA-t az EU és a gyógyszeripar finanszírozza, és közvetett támogatást kap a tagállamoktól, célja pedig a meglévő országos gyógyszerszabályozó hatóságok munkájának harmonizálása (de nem átvétele). E hatóságok hálózati jelleggel továbbra is együttműködnek az EMA-val. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA) 1995-ben hozták létre nagyjából az Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatalának (FDA) mintájára, de az arra jellemző központosítás nélkül. Az EMA-t az EU és a gyógyszeripar finanszírozza, és közvetett támogatást kap a tagállamoktól, célja pedig a meglévő országos gyógyszerszabályozó hatóságok munkájának harmonizálása (de nem átvétele). E hatóságok hálózati jelleggel továbbra is együttműködnek az EMA-val.

3.   Szerkezetváltás a gyógyszeripari ágazatban

| 3.1 | Átlagosan több mint 12 évig tart, míg egy olyan új gyógyszert kifejlesztenek, amely megfelel a szabályozók által szabott minőségi, hatékonysági és biztonsági előírásoknak. Minden olyan gyógyszer esetében, amely behozza a fejlesztési költségeit, mintegy 25  000 vegyületet próbálnak ki, ezek közül átlagosan 25 jut el a klinikai vizsgálatok szakaszába, és ötöt engedélyeznek. A „rostálás” az innovációs folyamat szerves része. A magánszektorbeli gyógyszergyárak által vállalt nagyon kockázatos és jelentős előzetes beruházásokra való tekintettel a gyógyszer-technológiák ideiglenesen bizonyos fokú piaci kizárólagosságot kapnak, például szabadalmak révén. |
| --- | --- |

3.1

Átlagosan több mint 12 évig tart, míg egy olyan új gyógyszert kifejlesztenek, amely megfelel a szabályozók által szabott minőségi, hatékonysági és biztonsági előírásoknak. Minden olyan gyógyszer esetében, amely behozza a fejlesztési költségeit, mintegy 25  000 vegyületet próbálnak ki, ezek közül átlagosan 25 jut el a klinikai vizsgálatok szakaszába, és ötöt engedélyeznek. A „rostálás” az innovációs folyamat szerves része. A magánszektorbeli gyógyszergyárak által vállalt nagyon kockázatos és jelentős előzetes beruházásokra való tekintettel a gyógyszer-technológiák ideiglenesen bizonyos fokú piaci kizárólagosságot kapnak, például szabadalmak révén.

| 3.2 | A gyógyszerészeti innovációkat az új tudományos, elsősorban biológiai felfedezések inspirálják. A genomika, a proteomika és a nanotechnológia fejlődése, valamint a pontosabb biológiai markerek felfedezése nagy lehetőségeket kínál az orvosok rendelkezésére álló gyógyszerek továbbfejlesztésére. A gyógyszeripari szerkezetátalakítást az alábbi tényezők hajtják: az alapellátásbeli „nagyágyúktól” a specializáltabb termékek felé történő elmozdulás, a generikus gyógyszerek támasztotta élesedő verseny, valamint a K+F termelékenységével kapcsolatos állandó kihívások. Szintén állandó kihívást jelent a K+F-kiadások fenntartása, miközben ott a nyomás a részvényesek részéről, akik rövid távú hasznot várnak. |
| --- | --- |

3.2

A gyógyszerészeti innovációkat az új tudományos, elsősorban biológiai felfedezések inspirálják. A genomika, a proteomika és a nanotechnológia fejlődése, valamint a pontosabb biológiai markerek felfedezése nagy lehetőségeket kínál az orvosok rendelkezésére álló gyógyszerek továbbfejlesztésére. A gyógyszeripari szerkezetátalakítást az alábbi tényezők hajtják: az alapellátásbeli „nagyágyúktól” a specializáltabb termékek felé történő elmozdulás, a generikus gyógyszerek támasztotta élesedő verseny, valamint a K+F termelékenységével kapcsolatos állandó kihívások. Szintén állandó kihívást jelent a K+F-kiadások fenntartása, miközben ott a nyomás a részvényesek részéről, akik rövid távú hasznot várnak.

| 3.3 | Az ágazat közvetlenül 7 00  000 különféle tudományos és technológiai területekre szakosodott személyt (70 %-ban nőket) foglalkoztat, közvetve pedig ennél háromszor, négyszer többet. Színvonalas munkahelyeket kínál. Alkalmazottai jól képzettek, és az ágazat egy dolgozóra eső hozzáadott értéke bármely más csúcstechnológiai ágazatnál nagyobb. Más ágazatokkal összevetve a gyógyszergyárak ellenállóbbak az erőteljes növekedési és csökkenési szakaszokkal jellemezhető rövid makrogazdasági ciklusokkal szemben. Ez az ellenálló képesség fontos Európa számára. |
| --- | --- |

3.3

Az ágazat közvetlenül 7 00  000 különféle tudományos és technológiai területekre szakosodott személyt (70 %-ban nőket) foglalkoztat, közvetve pedig ennél háromszor, négyszer többet. Színvonalas munkahelyeket kínál. Alkalmazottai jól képzettek, és az ágazat egy dolgozóra eső hozzáadott értéke bármely más csúcstechnológiai ágazatnál nagyobb. Más ágazatokkal összevetve a gyógyszergyárak ellenállóbbak az erőteljes növekedési és csökkenési szakaszokkal jellemezhető rövid makrogazdasági ciklusokkal szemben. Ez az ellenálló képesség fontos Európa számára.

| 3.4 | A gyógyszerek életciklusa elegáns keretet nyújt ahhoz, hogy egyszerre biztosítsuk a hasznos új technológiák folyamatos megjelenését és az ésszerű mértékű költségvetési fenntarthatóságot. Három szakaszról beszélhetünk:






  1) | K+F – a magánvállalatok kockázatot vállalnak új gyógyszerek piacra dobása érdekében, |
| --- | --- | --- |

3.4

A gyógyszerek életciklusa elegáns keretet nyújt ahhoz, hogy egyszerre biztosítsuk a hasznos új technológiák folyamatos megjelenését és az ésszerű mértékű költségvetési fenntarthatóságot. Három szakaszról beszélhetünk:

1)

K+F – a magánvállalatok kockázatot vállalnak új gyógyszerek piacra dobása érdekében,

| 2) | A szabadalmaztatott termékek piaca – ahhoz, hogy a vállalatok visszanyerjék a beruházás költségeit, fontos, hogy az egészségügyi rendszerek megfelelően alkalmazzák az új technológiákat, és hogy megfelelő árat fizessenek, amely tükrözi a gyógyszer értékét és az adott egészségügyi rendszer megfizethetőségét, |
| --- | --- |

2)

A szabadalmaztatott termékek piaca – ahhoz, hogy a vállalatok visszanyerjék a beruházás költségeit, fontos, hogy az egészségügyi rendszerek megfelelően alkalmazzák az új technológiákat, és hogy megfelelő árat fizessenek, amely tükrözi a gyógyszer értékét és az adott egészségügyi rendszer megfizethetőségét,

| 3) | A szabadalom nélküli (generikus és bioszimiláris) termékek piaca – a gyógyszerek piaci kizárólagosságának lejárta után a konkurens termékek lenyomják az árakat, és így új gyógyszerek finanszírozására fordítható megtakarítások keletkeznek az egészségügyi ellátórendszerekben. |
| --- | --- |

3)

A szabadalom nélküli (generikus és bioszimiláris) termékek piaca – a gyógyszerek piaci kizárólagosságának lejárta után a konkurens termékek lenyomják az árakat, és így új gyógyszerek finanszírozására fordítható megtakarítások keletkeznek az egészségügyi ellátórendszerekben.

| 3.5 | Az utóbbi években a fenti „életciklus” nyomás alá került. A K+F-szakasz hosszabb, költségesebb és kockázatosabb lett. A szabályozó hatóságok mellett az egészségügyi rendszerek kifizetői is több adatot igényelnek, ezért a gyógyszergyárak a korábbinál több időt kénytelenek arra fordítani, hogy nagyobb számú vizsgálatot végezzenek több hasonló gyógymóddal történő összehasonlítás érdekében. A szabadalmaztatott piaci szakasz során a kifizetők igényesebbé és kritikusabbá váltak, és mind több bizonyítékot követelnek nemcsak a biztonságról és a hatásról, hanem a költséghatékonyságról is. |
| --- | --- |

3.5

Az utóbbi években a fenti „életciklus” nyomás alá került. A K+F-szakasz hosszabb, költségesebb és kockázatosabb lett. A szabályozó hatóságok mellett az egészségügyi rendszerek kifizetői is több adatot igényelnek, ezért a gyógyszergyárak a korábbinál több időt kénytelenek arra fordítani, hogy nagyobb számú vizsgálatot végezzenek több hasonló gyógymóddal történő összehasonlítás érdekében. A szabadalmaztatott piaci szakasz során a kifizetők igényesebbé és kritikusabbá váltak, és mind több bizonyítékot követelnek nemcsak a biztonságról és a hatásról, hanem a költséghatékonyságról is.

| 3.6 | Az új tudományos eredményeknek köszönhetően az új gyógymódok jobban testre szabhatók bizonyos jellemzőkkel bíró betegek számára. |
| --- | --- |

3.6

Az új tudományos eredményeknek köszönhetően az új gyógymódok jobban testre szabhatók bizonyos jellemzőkkel bíró betegek számára.

| 3.7 | A gyógyszergyárak költségeit visszahozni képes piac mérete a korábbi generációkhoz képest csökkent, miközben a fejlesztési költségek nőttek, és tovább nőnek. |
| --- | --- |

3.7

A gyógyszergyárak költségeit visszahozni képes piac mérete a korábbi generációkhoz képest csökkent, miközben a fejlesztési költségek nőttek, és tovább nőnek.

| 3.8 | Végezetül a kormányok – teljesen jogosan – igyekeztek maximalizálni a szabadalom nélküli gyógyszerek piacának gazdasági hatékonyságát. A régebbi gyógyszerekkel olcsóbb kezelést eredményező árverseny fontos módszer a kormányok számára a forrásaik kezelésére. A megfelelő egyensúlyra azonban mindenképpen törekedni kell. |
| --- | --- |

3.8

Végezetül a kormányok – teljesen jogosan – igyekeztek maximalizálni a szabadalom nélküli gyógyszerek piacának gazdasági hatékonyságát. A régebbi gyógyszerekkel olcsóbb kezelést eredményező árverseny fontos módszer a kormányok számára a forrásaik kezelésére. A megfelelő egyensúlyra azonban mindenképpen törekedni kell.

| 3.9 | Miközben a régebbi gyógyszerek racionális használata ésszerű elvárás, az újabb és innovatív gyógyszerek használata létfontosságú. Európában jelentős eltérések vannak a betegek innovatív gyógymódokhoz való hozzáférési lehetőségei terén. Ez nemcsak azt jelenti, hogy sok beteg nem jut hozzá a legjobb kezeléshez, hanem az európai gyógyszeripar életképességét is aláássa. |
| --- | --- |

3.9

Miközben a régebbi gyógyszerek racionális használata ésszerű elvárás, az újabb és innovatív gyógyszerek használata létfontosságú. Európában jelentős eltérések vannak a betegek innovatív gyógymódokhoz való hozzáférési lehetőségei terén. Ez nemcsak azt jelenti, hogy sok beteg nem jut hozzá a legjobb kezeléshez, hanem az európai gyógyszeripar életképességét is aláássa.

| 3.10 | Az Európai Bizottság becslése szerint a 65 év feletti európai lakosok száma 2050-re 75 %-kal fog növekedni. Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjasok egészségügyi és nyugdíjellátását fizető dolgozó népesség aránya még nagyobb problémát jelent majd. A dolgozókra háruló teher csökkentése érdekében fontos, hogy a munkaképes korú lakosság minél nagyobb aránya kellően ép és egészséges legyen. |
| --- | --- |

3.10

Az Európai Bizottság becslése szerint a 65 év feletti európai lakosok száma 2050-re 75 %-kal fog növekedni. Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjasok egészségügyi és nyugdíjellátását fizető dolgozó népesség aránya még nagyobb problémát jelent majd. A dolgozókra háruló teher csökkentése érdekében fontos, hogy a munkaképes korú lakosság minél nagyobb aránya kellően ép és egészséges legyen.

| 3.11 | A jó egészségügyi ellátás három nagy előnyt hozhat: egyes, jelenleg egyáltalán nem dolgozó embereket a munkaerőpiacra terelhet, csökkentheti a munkahelyi hiányzást, valamint segíthet azon a problémán is, hogy vannak, akik valamely betegség vagy fogyatékosság ellenére is bemennek dolgozni, ezek a dolgozók a jobb ellátás révén termelékenyebbek lehetnek. |
| --- | --- |

3.11

A jó egészségügyi ellátás három nagy előnyt hozhat: egyes, jelenleg egyáltalán nem dolgozó embereket a munkaerőpiacra terelhet, csökkentheti a munkahelyi hiányzást, valamint segíthet azon a problémán is, hogy vannak, akik valamely betegség vagy fogyatékosság ellenére is bemennek dolgozni, ezek a dolgozók a jobb ellátás révén termelékenyebbek lehetnek.

| 3.12 | Kereskedelmi mérleg szempontjából a gyógyszeripar a vezető csúcstechnológiai ágazat (2011-ben 48,3 milliárd eurós többlettel), és a nettó értékesítésekhez viszonyított legmagasabb K+F-beruházási aránnyal is büszkélkedhet. Ezen ágazat szereplői képviselik világszinten az összes vállalati K+F-kiadások 19,1 %-át. A magánvállalatok évi mintegy 100 milliárd dollárt költenek kutatás-fejlesztésre, az európaiak körülbelül 30 milliárd eurót. E kiadások tetemes része a klinikai kísérletekre megy el, ez alatt pedig nemcsak magukat a kísérleteket kell érteni, hanem a forgalmazást követő vizsgálatokat is, melyek a termék piacra dobását követően is kötelezőek. |
| --- | --- |

3.12

Kereskedelmi mérleg szempontjából a gyógyszeripar a vezető csúcstechnológiai ágazat (2011-ben 48,3 milliárd eurós többlettel), és a nettó értékesítésekhez viszonyított legmagasabb K+F-beruházási aránnyal is büszkélkedhet. Ezen ágazat szereplői képviselik világszinten az összes vállalati K+F-kiadások 19,1 %-át. A magánvállalatok évi mintegy 100 milliárd dollárt költenek kutatás-fejlesztésre, az európaiak körülbelül 30 milliárd eurót. E kiadások tetemes része a klinikai kísérletekre megy el, ez alatt pedig nemcsak magukat a kísérleteket kell érteni, hanem a forgalmazást követő vizsgálatokat is, melyek a termék piacra dobását követően is kötelezőek.

| 3.13 | Sok európai beteg jelenleg nem érzékeli az új gyógyszerek előnyeit. Ez nemcsak az európaiak egészségét és termelékenységét fogja vissza, hanem Európa sem tudja kiaknázni gazdasági értékteremtési potenciálját. Egy új tanulmányban, melyet az IMSHealth készített egy a litván elnökség által szervezett egészségügyi konferenciára, új adatok szerepelnek a gyógyszerekhez való Európán belüli hozzáférés eltéréseiről. A szegényebb országok fogyasztói vannak a legrosszabb helyzetben. |
| --- | --- |

3.13

Sok európai beteg jelenleg nem érzékeli az új gyógyszerek előnyeit. Ez nemcsak az európaiak egészségét és termelékenységét fogja vissza, hanem Európa sem tudja kiaknázni gazdasági értékteremtési potenciálját. Egy új tanulmányban, melyet az IMSHealth készített egy a litván elnökség által szervezett egészségügyi konferenciára, új adatok szerepelnek a gyógyszerekhez való Európán belüli hozzáférés eltéréseiről. A szegényebb országok fogyasztói vannak a legrosszabb helyzetben.

| 3.14 | E helyzet orvoslásához az EU-nak olyan szakpolitikai környezetet kell teremtenie, ahol az új gyógymódok árát az országok fizetőképességének és keresletének a függvényében lehet megállapítani. A gyógyszerek annyiban eltérnek bármely más terméktől, hogy a társadalom elvárja, hogy minden beteg hozzájusson a szükséges gyógyszerekhez. Az európai politikaalkotóknak aktív vitát kell folytatniuk azt biztosítandó, hogy az európai egységes piac maximálisan az európai polgárok érdekeit szolgálja.
  A gyógyszerkiadásokat mesterségesen limitálják, ami a lakosság rosszabb egészségi állapotához vezet. Azokban az országokban, amelyek a pénzügyi válság következtében jelentősen csökkentették gyógyszerkiadásaikat, illetve a pénzügyi terheket egy harmadik féltől a polgárokra hárították, az egészségügyi eredmények azonnal romlottak, és a rossz gyógyszerellátás ellensúlyaként megnőtt más, drága ellátási formák igénybevétele. |
| --- | --- |

3.14

E helyzet orvoslásához az EU-nak olyan szakpolitikai környezetet kell teremtenie, ahol az új gyógymódok árát az országok fizetőképességének és keresletének a függvényében lehet megállapítani. A gyógyszerek annyiban eltérnek bármely más terméktől, hogy a társadalom elvárja, hogy minden beteg hozzájusson a szükséges gyógyszerekhez. Az európai politikaalkotóknak aktív vitát kell folytatniuk azt biztosítandó, hogy az európai egységes piac maximálisan az európai polgárok érdekeit szolgálja.

A gyógyszerkiadásokat mesterségesen limitálják, ami a lakosság rosszabb egészségi állapotához vezet. Azokban az országokban, amelyek a pénzügyi válság következtében jelentősen csökkentették gyógyszerkiadásaikat, illetve a pénzügyi terheket egy harmadik féltől a polgárokra hárították, az egészségügyi eredmények azonnal romlottak, és a rossz gyógyszerellátás ellensúlyaként megnőtt más, drága ellátási formák igénybevétele.

4.   Egy új európai élettudományi stratégia felé

| 4.1 | Bár Európában a fenntartható növekedés számos előfeltétele megvan, az USA fokozatosan átveszi a vezető szerepet a biológiai-gyógyszerészeti kutatás terén. |
| --- | --- |

4.1

Bár Európában a fenntartható növekedés számos előfeltétele megvan, az USA fokozatosan átveszi a vezető szerepet a biológiai-gyógyszerészeti kutatás terén.

| 4.2 | A globális gyógyszeripar nagyrészt az EU-ban és az USA-ban összpontosul, és segíthet a méltányossági kérdések megoldásában, miáltal a két blokk megvédheti eddigi és jövőbeli gyógyszeripari beruházásait. Ennek érdekében fontos, hogy mind a gazdasági, mind pedig a szociális dimenziót, valamint a fogyasztói igényeket megfelelően figyelembe vegyék a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) keretében folytatott tárgyalások során. |
| --- | --- |

4.2

A globális gyógyszeripar nagyrészt az EU-ban és az USA-ban összpontosul, és segíthet a méltányossági kérdések megoldásában, miáltal a két blokk megvédheti eddigi és jövőbeli gyógyszeripari beruházásait. Ennek érdekében fontos, hogy mind a gazdasági, mind pedig a szociális dimenziót, valamint a fogyasztói igényeket megfelelően figyelembe vegyék a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) keretében folytatott tárgyalások során.

| 4.3 | Ahogy a közepes jövedelmű országoknak egyre javul a pénzügyi helyzete, vállalniuk kellene e növekvő globális piac innovációs költségeiből rájuk eső részt. Jelenleg nemcsak hogy ez nem teljesül, még egy olyan erősödő tendencia is tapasztalható, hogy egyes országok, például India kötelezővé teszik az engedélyeztetést, illetve más stratégiákat alkalmaznak – Koreában például szélsőséges az árnyomás. A jövőbeli kihívások és lehetőségek megválaszolása és kiaknázása érdekében következtetéseinket a hozzájuk kapcsolódó ajánlásokkal három fő szempont – szociális, tudományos és gazdasági – köré csoportosítottuk. |
| --- | --- |

4.3

Ahogy a közepes jövedelmű országoknak egyre javul a pénzügyi helyzete, vállalniuk kellene e növekvő globális piac innovációs költségeiből rájuk eső részt. Jelenleg nemcsak hogy ez nem teljesül, még egy olyan erősödő tendencia is tapasztalható, hogy egyes országok, például India kötelezővé teszik az engedélyeztetést, illetve más stratégiákat alkalmaznak – Koreában például szélsőséges az árnyomás. A jövőbeli kihívások és lehetőségek megválaszolása és kiaknázása érdekében következtetéseinket a hozzájuk kapcsolódó ajánlásokkal három fő szempont – szociális, tudományos és gazdasági – köré csoportosítottuk.

| 4.4 | A szociálpolitikai ajánlások terén a középpontban az európai lakosság egészségi állapotának javítása áll, figyelembe véve a demográfiai változásokat és a krónikus betegségek miatti kihívásokat. Az egészség a gazdasági prosperitás előfeltétele.
  Európa-szerte óriási egyenlőtlenségek vannak az egészség terén, mind az egyes országok között, mind azokon belül. Ha ezeket sürgősen nem orvosolják, a helyzet a népesség öregedésével tovább romlik. |
| --- | --- |

4.4

A szociálpolitikai ajánlások terén a középpontban az európai lakosság egészségi állapotának javítása áll, figyelembe véve a demográfiai változásokat és a krónikus betegségek miatti kihívásokat. Az egészség a gazdasági prosperitás előfeltétele.

Európa-szerte óriási egyenlőtlenségek vannak az egészség terén, mind az egyes országok között, mind azokon belül. Ha ezeket sürgősen nem orvosolják, a helyzet a népesség öregedésével tovább romlik.

| 4.5 | A jobb gyógyszerhasználat és a gyógyszer-innováció kulcsszerepet játszhat abban, hogy Európa meg tudjon birkózni ezekkel a kihívásokkal. A korai felismerés, a legjobban bevált klinikai kezelési modell alkalmazása és az orvosi előírások betartásának javítása olyan alapvető feladatok, melyek esetében az ágazat és az egészségügyi szolgáltatók összefoghatnak az eredmények javítása érdekében. Komolyan meg kell fontolni egy olyan környezet kialakítását, ahol az ágazat az egyes országok fizetőképessége alapján tudja meghatározni az árakat, anélkül hogy kockáztatná az ellátási láncok sérülését. |
| --- | --- |

4.5

A jobb gyógyszerhasználat és a gyógyszer-innováció kulcsszerepet játszhat abban, hogy Európa meg tudjon birkózni ezekkel a kihívásokkal. A korai felismerés, a legjobban bevált klinikai kezelési modell alkalmazása és az orvosi előírások betartásának javítása olyan alapvető feladatok, melyek esetében az ágazat és az egészségügyi szolgáltatók összefoghatnak az eredmények javítása érdekében. Komolyan meg kell fontolni egy olyan környezet kialakítását, ahol az ágazat az egyes országok fizetőképessége alapján tudja meghatározni az árakat, anélkül hogy kockáztatná az ellátási láncok sérülését.

| 4.6 | Az uniós strukturális alapokból elérhető finanszírozást hatékonyabban kellene felhasználni az egészségügyi infrastruktúra minőségi fejlesztésének támogatására. |
| --- | --- |

4.6

Az uniós strukturális alapokból elérhető finanszírozást hatékonyabban kellene felhasználni az egészségügyi infrastruktúra minőségi fejlesztésének támogatására.

| 4.7 | Az európai kormányoknak célul kellene kitűzniük egy olyan európai keret létrehozását, amely értékeli egyrészt a krónikus betegségek kezelési programjait a holisztikus kezelésre vonatkozó referenciaértékek és „a maguk nemében a legjobb kezelési modellek” meghatározásával, másrészt az olcsó és az innovatív gyógyszereknek a kezelési modellben való megfelelő alkalmazását. Egy olyan platform kiépítésével, amely krónikus betegségekre irányuló másodlagos megelőző programok kialakítását célzó nagy szervezeti partnerségeket szolgál, számos érdekelt fél, köztük kormányok, beteg- és orvosszövetségek, szociális partnerek és egyéb civiltársadalmi intézmények hozzájárulhatnak a krónikus betegségek sikeres kezeléséhez. Ennek kapcsán az Európai Bizottság krónikus betegségekkel kapcsolatos együttes fellépése fontos lépés a cél elérése felé. |
| --- | --- |

4.7

Az európai kormányoknak célul kellene kitűzniük egy olyan európai keret létrehozását, amely értékeli egyrészt a krónikus betegségek kezelési programjait a holisztikus kezelésre vonatkozó referenciaértékek és „a maguk nemében a legjobb kezelési modellek” meghatározásával, másrészt az olcsó és az innovatív gyógyszereknek a kezelési modellben való megfelelő alkalmazását. Egy olyan platform kiépítésével, amely krónikus betegségekre irányuló másodlagos megelőző programok kialakítását célzó nagy szervezeti partnerségeket szolgál, számos érdekelt fél, köztük kormányok, beteg- és orvosszövetségek, szociális partnerek és egyéb civiltársadalmi intézmények hozzájárulhatnak a krónikus betegségek sikeres kezeléséhez. Ennek kapcsán az Európai Bizottság krónikus betegségekkel kapcsolatos együttes fellépése fontos lépés a cél elérése felé.

| 4.8 | Az Európa-szerte folytatott orvosbiológiai alapkutatás megszervezését, irányítását és finanszírozását jelenleg mind tagállami, mind pedig európai szinten egy sor egymástól független és összehangolatlan programon keresztül végzik. Néhány kiváló európai kezdeményezés ellenére a valóságban túl erős a verseny a tagállamok között, és nem fordítanak kellő energiát egy koherens európai stratégia kialakítására. Ennek eredménye a más és más minőségellenőrzési kritériumok alkalmazása, ugyanazon tevékenységek párhuzamos végzése és a pénzforrások pazarlása. Így Európa fokozatosan lemarad az USA mögött az orvosbiológiai kutatás számos területén, ez pedig csökkenti a versenyképességét. |
| --- | --- |

4.8

Az Európa-szerte folytatott orvosbiológiai alapkutatás megszervezését, irányítását és finanszírozását jelenleg mind tagállami, mind pedig európai szinten egy sor egymástól független és összehangolatlan programon keresztül végzik. Néhány kiváló európai kezdeményezés ellenére a valóságban túl erős a verseny a tagállamok között, és nem fordítanak kellő energiát egy koherens európai stratégia kialakítására. Ennek eredménye a más és más minőségellenőrzési kritériumok alkalmazása, ugyanazon tevékenységek párhuzamos végzése és a pénzforrások pazarlása. Így Európa fokozatosan lemarad az USA mögött az orvosbiológiai kutatás számos területén, ez pedig csökkenti a versenyképességét.

| 4.9 | Az alap- és transzlációs kutatás megerősítése, valamint világszínvonalú kiválósági központok létrehozása Európában alapvető annak biztosításához, hogy Európa vonzó maradjon a K+F-ben és a gyártásban érdekelt befektetők szemében. Mivel Európa következetesen elmarad a K+F-beruházásoknak a GDP 3 %-ára kitűzött célszintjétől, ismét középpontba kell helyezni az alaptudományokat és az oktatást. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezéshez vagy a Horizont 2020-hoz hasonló kezdeményezések segíthetnek előmozdítani a nyílt innováció és az együttműködés kultúráját, valamint létrehozni egy olyan finanszírozási eszközt, amely a megcélzott beruházásokat ösztönzi. |
| --- | --- |

4.9

Az alap- és transzlációs kutatás megerősítése, valamint világszínvonalú kiválósági központok létrehozása Európában alapvető annak biztosításához, hogy Európa vonzó maradjon a K+F-ben és a gyártásban érdekelt befektetők szemében. Mivel Európa következetesen elmarad a K+F-beruházásoknak a GDP 3 %-ára kitűzött célszintjétől, ismét középpontba kell helyezni az alaptudományokat és az oktatást. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezéshez vagy a Horizont 2020-hoz hasonló kezdeményezések segíthetnek előmozdítani a nyílt innováció és az együttműködés kultúráját, valamint létrehozni egy olyan finanszírozási eszközt, amely a megcélzott beruházásokat ösztönzi.

| 4.10 | Ami a gazdaságpolitikai ajánlásokat illeti, az EU-nak elő kellene segítenie egy „növekedési és stabilitási keret” bevezetését az európai élettudományi rendszerben, hogy az stabilabbá és mindenki számára kiszámíthatóbbá váljon. Egy ilyen, az ágazati szociális párbeszéd által támogatott keret célja az volna, hogy ösztönözze az értékes új innovációk átvételét, eközben ügyelve arra, hogy a kormányok továbbra is kiszámítható módon tudják kezelni a forrásokat. Tagállami szinten kellene bevezetni, hogy figyelembe vegye a demográfiai különbségeket, a valódi keresletet, az inflációt, a technológiai fejlődést stb. Emellett szociális dimenzióval is fel kell ruházni. |
| --- | --- |

4.10

Ami a gazdaságpolitikai ajánlásokat illeti, az EU-nak elő kellene segítenie egy „növekedési és stabilitási keret” bevezetését az európai élettudományi rendszerben, hogy az stabilabbá és mindenki számára kiszámíthatóbbá váljon. Egy ilyen, az ágazati szociális párbeszéd által támogatott keret célja az volna, hogy ösztönözze az értékes új innovációk átvételét, eközben ügyelve arra, hogy a kormányok továbbra is kiszámítható módon tudják kezelni a forrásokat. Tagállami szinten kellene bevezetni, hogy figyelembe vegye a demográfiai különbségeket, a valódi keresletet, az inflációt, a technológiai fejlődést stb. Emellett szociális dimenzióval is fel kell ruházni.

| 4.11 | A legtöbb országban a gyógyszerkiadások aránytalanul megsínylették a költségvetési konszolidációs programok megtakarításait, annak ellenére, hogy bizonyított hasznuk lekörözi az egészségügyi ágazat más területeinek kiadásaiét. Ez kiszámíthatatlan környezetet teremt az ágazat számára, zavarba ejtő jelzést közvetít Európa innováció iránti elkötelezettségéről, és még veszélyeztetheti is a tagállamok arra való képességét, hogy ösztönözzék az egészségügyi ellátás hatékonyabbá tételét a gyógyszerek és más technológiák megfelelő használatával. |
| --- | --- |

4.11

A legtöbb országban a gyógyszerkiadások aránytalanul megsínylették a költségvetési konszolidációs programok megtakarításait, annak ellenére, hogy bizonyított hasznuk lekörözi az egészségügyi ágazat más területeinek kiadásaiét. Ez kiszámíthatatlan környezetet teremt az ágazat számára, zavarba ejtő jelzést közvetít Európa innováció iránti elkötelezettségéről, és még veszélyeztetheti is a tagállamok arra való képességét, hogy ösztönözzék az egészségügyi ellátás hatékonyabbá tételét a gyógyszerek és más technológiák megfelelő használatával.

| 4.12 | Az egészségügy-finanszírozás fenntartható megközelítésének támogatása az európai gazdasági szereplők és főként a fogyasztók egyik kiemelt témája. A gyógyszerkiadások fenntarthatóbb megközelítésének kialakítása biztosíthatja, hogy a forrásokat a legnagyobb hasznot hozó területek kapják. Fontos megállapítani, milyen lehetőségek vannak a gyógyszergazdálkodás javítására. A lakosság egészsége érdekében minden tagállamban garantálni kellene egy minimumszintet az egészségügyi ellátás és a gyógyszerek finanszírozására. |
| --- | --- |

4.12

Az egészségügy-finanszírozás fenntartható megközelítésének támogatása az európai gazdasági szereplők és főként a fogyasztók egyik kiemelt témája. A gyógyszerkiadások fenntarthatóbb megközelítésének kialakítása biztosíthatja, hogy a forrásokat a legnagyobb hasznot hozó területek kapják. Fontos megállapítani, milyen lehetőségek vannak a gyógyszergazdálkodás javítására. A lakosság egészsége érdekében minden tagállamban garantálni kellene egy minimumszintet az egészségügyi ellátás és a gyógyszerek finanszírozására.

| 4.13 | Ennek figyelembe kellene vennie a népesség öregedése által befolyásolt, reális növekedési várakozásokat, a valódi innovációt és a hosszú távú egészségügyi költséghatékonysággal kapcsolatos megfontolásokat is. Egy ilyen keret enyhítené az egészségügyi finanszírozás terén az elmúlt három-öt évben megfigyelt káros hatású fluktuációkat, és elterjesztené a távlati tervezés kultúráját az egészségügyi rendszer valamennyi szereplője körében. |
| --- | --- |

4.13

Ennek figyelembe kellene vennie a népesség öregedése által befolyásolt, reális növekedési várakozásokat, a valódi innovációt és a hosszú távú egészségügyi költséghatékonysággal kapcsolatos megfontolásokat is. Egy ilyen keret enyhítené az egészségügyi finanszírozás terén az elmúlt három-öt évben megfigyelt káros hatású fluktuációkat, és elterjesztené a távlati tervezés kultúráját az egészségügyi rendszer valamennyi szereplője körében.

| 4.14 | Az Európai Bizottság nemrégiben elindított Tajani-kezdeményezése révén jelentős előrelépések és eredmények születtek a következők terén: etika és átláthatóság, a gyógyszerekhez való hozzáférés, a ritka betegségek kezelésére használt gyógyszerek és a vény nélkül kapható gyógyszerek a kis országokban, a bioszimiláris gyógyszerek, valamint a gyártók és a társadalombiztosítók közti gyógyszer-támogatási megállapodások, amelyeket az EGSZB támogat. |
| --- | --- |

4.14

Az Európai Bizottság nemrégiben elindított Tajani-kezdeményezése révén jelentős előrelépések és eredmények születtek a következők terén: etika és átláthatóság, a gyógyszerekhez való hozzáférés, a ritka betegségek kezelésére használt gyógyszerek és a vény nélkül kapható gyógyszerek a kis országokban, a bioszimiláris gyógyszerek, valamint a gyártók és a társadalombiztosítók közti gyógyszer-támogatási megállapodások, amelyeket az EGSZB támogat.

| 4.15 | Az EGSZB úgy tudja, hogy az Európai Bizottság új, fontos közleményt tervez kiadni a gyógyszeripari ágazatra vonatkozó iparpolitikáról. Az időpont megfelelő, és az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy olyan ambiciózus menetrendet határozzon meg, amely az értéklánc (kutatás és fejlesztés, gyártás, értékesítés és terjesztés) teljes hosszában biztosítja az európai gyógyszeripar sikeres működését. |
| --- | --- |

4.15

Az EGSZB úgy tudja, hogy az Európai Bizottság új, fontos közleményt tervez kiadni a gyógyszeripari ágazatra vonatkozó iparpolitikáról. Az időpont megfelelő, és az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy olyan ambiciózus menetrendet határozzon meg, amely az értéklánc (kutatás és fejlesztés, gyártás, értékesítés és terjesztés) teljes hosszában biztosítja az európai gyógyszeripar sikeres működését.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/31

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kényszermunka elleni küzdelem Európában és a világban: Milyen szerep hárul az EU-ra? – Az EGSZB hozzájárulása a 2014. évi ILO-konferenciához (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 311/05

Előadó: Béatrice OUIN

2013. decemberi 11-i plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A kényszermunka elleni küzdelem Európában és a világban: Milyen szerep hárul az EU-ra? – Az EGSZB hozzájárulása a 2014. évi ILO-konferenciához

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2014. április 10-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 30-i ülésnapon) 167 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Egy civilizált társadalomban nincs helye az emberkereskedelemnek. Mégis egyre terjed, a munkaerőpiac egyes ágazataiban pedig mindennapossá vált a kényszermunka, komoly piacot teremtve a szervezett bűnözésnek. A kényszermunka elleni küzdelem fokozásáról szóló vita felkerült a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2014 júniusában tartandó, 103. ülésének napirendjére. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) első ezzel kapcsolatos egyezményei (azaz az 1930-ban elfogadott 29. sz. és az 1957-ben elfogadott 105. sz. egyezmény) óta ugyanis sokat változott a kényszermunka jellege. Míg régebben főként az állam írta elő az ilyen munkát, napjainkban elsősorban a magángazdaságban találkozunk vele – méghozzá egyre gyakrabban, aminek hátterében a globalizáció, a migráció, az informális gazdaság és a globalizált bűnözői hálózatok állnak. Az Európai Unió irányelvet fogadott el az emberkereskedelem elleni küzdelemről, amely a kényszermunkát is figyelembe veszi. (1) Ez év júniusában az államok és az ILO szociális partnerei várhatóan egy új nemzetközi eszközt fogadnak el. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ezzel összefüggésben készen áll javaslatok megfogalmazására, melyeket Európának az uniós határokon belül és kívül szerzett tapasztalataira alapoz, különös tekintettel arra a szerepre, amelyet a civil társadalom játszik – és még nagyobb mértékben játszhatna – az alapvető jogok tényleges érvényesítésének érdekében. A munkaerőpiac megfigyelőközpontja kapja azt a feladatot, hogy kövesse nyomon az emberkereskedelemről szóló irányelv, valamint a kényszermunka elleni küzdelemre irányuló ILO-dokumentumok alkalmazását.

| 1.1 | Ajánlások |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az Európai Unió számára:
  Az ILO-ban közös álláspontot kellene elfogadni annak érdekében, hogy az emberkereskedelem megakadályozásáról és leküzdéséről, illetve az áldozatok védelméről szóló irányelv, valamint az emberkereskedelem felszámolására irányuló stratégia (2) (2012) célkitűzései kerüljenek bele a nemzetközi munkajogba. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Unió számára:

Az ILO-ban közös álláspontot kellene elfogadni annak érdekében, hogy az emberkereskedelem megakadályozásáról és leküzdéséről, illetve az áldozatok védelméről szóló irányelv, valamint az emberkereskedelem felszámolására irányuló stratégia (2) (2012) célkitűzései kerüljenek bele a nemzetközi munkajogba.

| 1.3 | A tagállamok számára:






  — | A legközelebbi Nemzetközi Munkaügyi Konferencián fogadjanak el egy új jegyzőkönyvet a 29. sz. egyezményhez, kiegészítve azt egy ajánlással a munkaerő kizsákmányolását célzó emberkereskedelemről és a megelőzéssel, az áldozatok védelmével és kártalanításával, illetve az emberkereskedők büntetésével kapcsolatos hiányosságok orvoslásáról, beemelve a nemzetközi jogba azt, ami az európai jogban már létezik. |
| --- | --- | --- |

1.3

A tagállamok számára:

—

A legközelebbi Nemzetközi Munkaügyi Konferencián fogadjanak el egy új jegyzőkönyvet a 29. sz. egyezményhez, kiegészítve azt egy ajánlással a munkaerő kizsákmányolását célzó emberkereskedelemről és a megelőzéssel, az áldozatok védelmével és kártalanításával, illetve az emberkereskedők büntetésével kapcsolatos hiányosságok orvoslásáról, beemelve a nemzetközi jogba azt, ami az európai jogban már létezik.

| — | Ratifikálják a háztartási alkalmazottakról szóló (189. sz.) egyezményt. |
| --- | --- |

—

Ratifikálják a háztartási alkalmazottakról szóló (189. sz.) egyezményt.

| — | Erősítsék meg a munkaügyi felügyelőségek eszközeit és a köztük folyó európai együttműködést. |
| --- | --- |

—

Erősítsék meg a munkaügyi felügyelőségek eszközeit és a köztük folyó európai együttműködést.

| — | Hangolják egymáshoz az emberkereskedelemmel és a bevándorlással foglalkozó szakpolitikákat, és gondoskodjanak az emberkereskedelem megelőzéséről, továbbá az ellene folyó küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló 2011/36. sz. irányelv hatékony alkalmazásáról. (3) |
| --- | --- |

—

Hangolják egymáshoz az emberkereskedelemmel és a bevándorlással foglalkozó szakpolitikákat, és gondoskodjanak az emberkereskedelem megelőzéséről, továbbá az ellene folyó küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló 2011/36. sz. irányelv hatékony alkalmazásáról. (3)

| — | A szegénységnek és az áldozatok sérülékenységének mérséklése révén törekedjenek a jelenség okainak felszámolására, és hívják fel a közvélemény figyelmét a problémára. |
| --- | --- |

—

A szegénységnek és az áldozatok sérülékenységének mérséklése révén törekedjenek a jelenség okainak felszámolására, és hívják fel a közvélemény figyelmét a problémára.

| 1.4 | A vállalkozások/munkaadók és a befektetők számára:






  — | Gondoskodjanak arról, hogy az ellátási láncban – alkalmazva a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatásokat és az ILO által a multinacionális vállalatokról és a szociális politikáról kiadott háromoldalú nyilatkozat elveit – se Európában, se a harmadik országokban ne forduljon elő kényszermunka, és tartsák tiszteletben az emberi jogokat. |
| --- | --- | --- |

1.4

A vállalkozások/munkaadók és a befektetők számára:

—

Gondoskodjanak arról, hogy az ellátási láncban – alkalmazva a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatásokat és az ILO által a multinacionális vállalatokról és a szociális politikáról kiadott háromoldalú nyilatkozat elveit – se Európában, se a harmadik országokban ne forduljon elő kényszermunka, és tartsák tiszteletben az emberi jogokat.

| — | Kísérjék figyelemmel a munkát, és vegyenek részt a vállalkozások emberkereskedelem elleni koalíciójában, amelyet nemsokára kezdeményezni fog az Európai Bizottság. |
| --- | --- |

—

Kísérjék figyelemmel a munkát, és vegyenek részt a vállalkozások emberkereskedelem elleni koalíciójában, amelyet nemsokára kezdeményezni fog az Európai Bizottság.

| 1.5 | A szakszervezetek számára:
  Tanítsák meg tagjaiknak, hogy miként kell megszólítani és segíteni az áldozatokat, mindenekelőtt az olyan érzékeny ágazatokban, mint a mezőgazdaság, az építőipar, a vendéglátás és a háztartásban történő alkalmazás. Emellett működjenek együtt az okmányokkal nem rendelkező migránsok támogatására szakosodott nem kormányzati szervezetekkel. Az ilyen migránsokat nem bűnözőnek, hanem áldozatnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

1.5

A szakszervezetek számára:

Tanítsák meg tagjaiknak, hogy miként kell megszólítani és segíteni az áldozatokat, mindenekelőtt az olyan érzékeny ágazatokban, mint a mezőgazdaság, az építőipar, a vendéglátás és a háztartásban történő alkalmazás. Emellett működjenek együtt az okmányokkal nem rendelkező migránsok támogatására szakosodott nem kormányzati szervezetekkel. Az ilyen migránsokat nem bűnözőnek, hanem áldozatnak kell tekinteni.

| 1.6 | Az érdekcsoportok számára:
  A fogyasztóvédelmi szervezeteknek figyelniük kell a termékek eredetére, és az előállítási lánc egészében meg kell követelniük az átláthatóságot.
  A rendezetlen jogállású migránsokat segítő, a háztartási alkalmazottakat képviselő vagy a prostitúció felszámolásáért küzdő szervezetekkel mint elismert partnerekkel kell konzultálni a kényszermunka elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

1.6

Az érdekcsoportok számára:

A fogyasztóvédelmi szervezeteknek figyelniük kell a termékek eredetére, és az előállítási lánc egészében meg kell követelniük az átláthatóságot.

A rendezetlen jogállású migránsokat segítő, a háztartási alkalmazottakat képviselő vagy a prostitúció felszámolásáért küzdő szervezetekkel mint elismert partnerekkel kell konzultálni a kényszermunka elleni küzdelemben.

2.   Általános megjegyzések

2.1   Mit értünk kényszermunkán?

Az ILO 29. sz., 177 ország által ratifikált egyezménye 2. cikkének meghatározása szerint a „kényszermunka” kifejezés minden olyan munkára vagy szolgálatra vonatkozik, amit valamilyen büntetés terhe mellett valakitől követelnek, és amire a munkára kötelezett személy nem szabad akaratából vállalkozik. Ez a definíció kiterjed a munkatáborba zárt személyekre, az adósrabszolgaságra és a kényszermunka céljából végzett emberkereskedelemre (olyan munkavállalókról van szó, akik nem kapnak fizetést, akiknek személyazonossági iratait elkobozták stb.). A kizsákmányoló jellegű munka és a kényszermunka között nehéz meghúzni a határt. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal (ILO) szerint a kényszermunka általánosságban fáradságos, hosszadalmas, igen rossz körülmények között végzett, rosszul fizetett vagy fizetetlen munka, amelyre az érintett fél nem szabad akaratából, hanem a büntetéssel való fenyegetés miatt vállalkozott. Ez a büntetés jelenthet fizikai erőszakot (verés, kínzás, szexuális kizsákmányolás) vagy lelki erőszakot (túlzott eladósítás, a személyazonossági dokumentumok elkobzása, fenyegetés a bevándorlási hivatalnál való feljelentéssel vagy családtagokat célzó megtorlással stb.). (4) A rabszolgákra vert egykori láncot napjainkra a félelem és a gazdasági kényszer váltotta fel.

A kényszermunka az emberkereskedelemre vonatkozó 2011/36. sz. irányelv alapján a kizsákmányolás egyik formájaként is meghatározható.

2.2   Hol fordul elő kényszermunka?

Kényszermunkával leggyakrabban a háztartási alkalmazásban, a mezőgazdaságban, az építőiparban és a gyártási ágazatban (textil- és játékipar) találkozhatunk. A magánszektorbeli kényszermunka alapvetően illegális tevékenység, de alvállalkozókon és munkaközvetítő irodákon keresztül a legális gazdaságban is megjelenik. A kényszermunka következésképpen beépül a magánvállalatok, köztük egyes nagy konszernek ellátási láncába. Ilyen esetekben túlnyomórészt (56 %-ban) az Európai Unión kívül végzett kényszermunkáról van szó. Leginkább az ázsiai–csendes-óceáni térség érintett. A világon Közép- és Dél-Európában, valamint a Független Államok Közösségének országaiban a legmagasabb a kényszermunka előfordulása (4,2/1  000 lakos). E térség tizenkilenc országából tizenhárom az EU szomszédságában található. De – az általános vélekedéssel szemben – az Európai Unió és az iparosodott országok sem mentesek a kényszermunkától (7 %). (5) Minden uniós országban derült már fény olyan esetekre, hogy kényszer alatt dolgoztattak háztartási alkalmazottakat vagy agrármunkásokat. Az is előfordul, hogy felnőtteket és gyermekeket jogellenes vagy informális gazdasági tevékenységre, például koldulásra kényszerítenek. Ezeket a számadatokat össze kell vetni a kényszermunka elleni fellépést még inkább megnehezítő, EU-beli korrupcióra vonatkozó adatokkal.

2.3   Ki válik kényszermunka áldozatává?

Nem minden kényszermunkás illegális migráns, de kétségkívül ez a legsérülékenyebb csoport, közülük kerül ki a legtöbb áldozat. Ördögi körbe került áldozatok ők, akik nem mernek panaszkodni, mert félnek, hogy hazaküldik őket származási országukba. Gyakran az emberkereskedők maguk is illegális migránsok, akik saját honfitársaikat zsákmányolják ki. Kényszermunkának leginkább az etnikai vagy faji kisebbségek, a migránsok, a szegények – és közülük is elsősorban a nők és a gyermekek – vannak kitéve. Többségében nők esnek áldozatául a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott kereskedelemnek, de a háztartási alkalmazásnak is, ahol elzárják őket a külvilágtól. Az áldozatok gyakran sérülékeny emberek, akik nem tagjai semmiféle szakszervezetnek, és nem képesek megvédeni önmagukat. Az informális gazdaság térhódítása lehetőségeket teremt az emberkereskedők számára. A munkaügyi felügyelet és a rendőrség túlságosan gyenge e tendencia megfékezéséhez.

Az Európát 2008 óta markában tartó gazdasági válság miatt sok munkavállaló hagyta el hazáját, hogy gazdagabb országokban keressen munkát. Így most szakemberhiány alakult ki a származási országokban, melyek kénytelenek még messzebbről migránsokat hívni, akik szintén jobb életkörülményekben reménykednek. Ezek az emberek soha nem gondolt nehézségekbe ütköznek: nincsenek irataik, munkahelyük bizonytalan, nélkülözik a szociális védelmet és nem tudnak visszatérni hazájukba. Ez a helyzet, amely sok család helyzetét megingatja, remek táptalaj az emberkereskedelem számára.

2.4   A kényszermunka számokban

| — | Az ILO 2012. évi becslései alapján világszerte közel 21 millió ember esik kényszermunka áldozatául, akiknek 58 %-a asszony és lány. Az áldozatok egynegyede 18 évnél fiatalabb gyermek. Mintegy 19 millió embert magánszemélyek vagy magánvállalatok zsákmányolnak ki, több mint 2 milliót pedig állami szervek vagy felkelői csoportok. A magánszemélyeknél vagy magánvállalatoknál dolgozók közül 4,5 millióan válnak kényszerítésen alapuló szexuális kizsákmányolás áldozatává. Az említett ILO-adatok szerint a kényszermunka átlagos időtartama 18 hónap. |
| --- | --- |

—

Az ILO 2012. évi becslései alapján világszerte közel 21 millió ember esik kényszermunka áldozatául, akiknek 58 %-a asszony és lány. Az áldozatok egynegyede 18 évnél fiatalabb gyermek. Mintegy 19 millió embert magánszemélyek vagy magánvállalatok zsákmányolnak ki, több mint 2 milliót pedig állami szervek vagy felkelői csoportok. A magánszemélyeknél vagy magánvállalatoknál dolgozók közül 4,5 millióan válnak kényszerítésen alapuló szexuális kizsákmányolás áldozatává. Az említett ILO-adatok szerint a kényszermunka átlagos időtartama 18 hónap.

Az Eurostat európai emberkereskedelemre vonatkozó 2013. évi adataiból az általános vélekedéssel szemben az derül ki, hogy a tagállamokban 2008 és 2010 között az emberkereskedelem áldozatainak többsége (61 %) uniós állampolgár volt. Ehhez hasonlóan többségében uniós állampolgárok a vád alá helyezett emberkereskedők is (2008-ban 67 %, 2010-ben 76 %). (6) Mindazonáltal a nem uniós országokból származó áldozatok száma 2008 és 2010 között megháromszorozódott (12 %-ról 37 %-ra), ami megerősíti, hogy a harmadik országokból kiinduló migráció mint tényező továbbra is hozzájárul a sérülékenységhez. 2010-ben az emberkereskedelem dokumentált vagy feltételezett áldozataira vonatkozó legmagasabb számokat Olaszország (2  381), Spanyolország (1  605), Románia (1  154) és Hollandia (993) jelentette, a legalacsonyabb számokat pedig Magyarország (10), Portugália (8), Málta (4) és Litvánia (3). (7) Az uniós tagállamokban az összesen 8 80  000 kényszermunkás csoportján belül 2 70  000-en (30 %) kényszerítéssel történő szexuális kizsákmányolás, 6 10  000-en pedig (70 %) kényszermunka áldozatai. (8)

2.5   Hogyan zajlik az emberkereskedelem?

Az emberkereskedelem szorosan kapcsolódik a kényszermunkához, amit a kapcsolódó dokumentumok is megállapítanak (bár a kényszermunka áldozatai nem mindig áldozatai az emberkereskedelemnek is). Az emigráció folyamatát a szegénység és/vagy a fegyveres konfliktusok, valamint az egymáshoz földrajzilag közel fekvő régiók fejlődésével kapcsolatos kiegyensúlyozatlanság indítja el. Az emberkereskedők eszközei a megtévesztés, a fenyegetés és az eladósítás. Az áldozatokat gyakran erőszakkal, kényszerrel vagy csalással toborozzák, szállítják vagy szállásolják el. Az adósságok megléte és manipulálása jó eszköz arra, hogy az érintett személyt ellenőrzés alá vonják és ellenőrzés alatt tartsák. A migráns munkavállalók gyakran magas kölcsönöket vesznek fel, hogy kifizethessék az emberkereskedőt a szállítás megszervezéséért, az úti okmányok beszerzéséért és a munkahelyszerzésért. Ezt a pénzt barátoktól, rokonoktól kérik kölcsön az útnak indulók, akik arra számítanak, hogy később majd támogatni tudják családjukat, és gondoskodhatnak jövőjükről. A migráns munkavállalók többsége képtelen volna úgy hazatérni, hogy nem tudja visszafizetni adósságait. Ez még akkor is elképzelhetetlen számukra, ha felfedezik, hogy az ígért munkahely nem létezik, és határozatlan időre ki fogják őket zsákmányolni. Útlevelükért és a szállításért, majd később a szállásért és az élelemért hatalmas összegeket kell fizetniük. A rendezetlen jogállású migráns munkavállalóknak számos országban nincs hozzáférésük az igazságszolgáltatáshoz. (9)

2.6   A kényszermunka következményei

A kényszermunka azon túl, hogy sérti az emberi jogokat, hátrányosan érinti a vállalkozásokat és a munkavállalókat is. A kényszermunkával előállított termékeket alkalmazó vállalkozások tisztességtelen módon versenyeznek a becsületes vállalkozásokkal. Ami pedig a munkavállalókat illeti: a kényszermunka létezése alacsonyabb bérekhez és rosszabb munkakörülményekhez, valamint a társadalmi szolidaritás finanszírozásának csökkenéséhez vezet.

2.7   Ki profitál a kényszermunkából?

Az emberkereskedelem rendkívül jövedelmező: akik kényszermunkát végeztetnek, hatalmas illegális haszonra tesznek szert. Becslések szerint 2005-ben világszinten 44,3 milliárd USA-dollár összegű nyereség származott a kényszermunkából, ezen belül 31,6 milliárd dollár az emberkereskedelemből. Ebből 15,5 milliárd USA-dollár, vagyis a teljes összeg 49 %-a az iparosodott gazdaságokban, köztük az Európai Unióban termelődött. (10) Az emberkereskedelem ugyanúgy hizlalja a bűnszervezetek kasszáját, mint a fegyver- és kábítószer-kereskedelem.

3.   Konkrét megjegyzések

3.1   A kényszermunka elleni küzdelem eszközei

Az ENSZ, az ILO, az OECD és (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 5. cikkében és az emberi jogok európai egyezményének 4. cikkében) az Európai Unió is megerősíti, hogy az egyesülési szabadság, a tárgyalás szabadsága, a foglalkoztatás alsó korhatára (a gyermekmunka tilalma), valamint a foglalkoztatás és szakma tekintetében a diszkrimináció tilalma mellett az is alapvető munkajognak számít, hogy ne kelljen kényszermunkát végezni. A 29. és 105. sz. ILO-egyezményen túl a háztartási alkalmazásról (189.), a munkaügyi ellenőrzésről (81. és 129.), a migráns munkavállalókról (97. és 143.) és a magán munkaközvetítő ügynökségekről (181.) szóló egyezmény ad lehetőséget fellépésre.

Egyetemes alapjogról van szó, amelyet azokban az államokban is érvényesíteni kell, amelyek nem ratifikálták azokat az alapvető egyezményeket, amelyek az ILO alapvető munkaügyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozata és az annak nyomán hozott intézkedések alapján születtek. A vállalatokra és az emberi jogokra vonatkozó ENSZ-iránymutatások szerint a multinacionális cégek mindig felelősek az emberi jogok tiszteletben tartásáért – függetlenül az állam szerepétől azokban az országokban, amelyekben jelen vannak. (11)

A kényszermunka a 2011/36. számú európai irányelvben felsorolt kizsákmányolási formák egyike. Az irányelv az összes kizsákmányolási formát bűncselekményként határozza meg, és összehangolja a kizsákmányolást folytató személyekre és a kényszermunkát szintén igénybe vevő vállalatokra kiszabandó szankciókat. Ezenkívül a megelőzésre, továbbá az áldozatok védelmére és kártalanítására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.

A jogok megerősítése és számtalan nemzetközi dokumentum dacára mégsem szűnt meg a kényszermunka. A bűnszervezetek kijátsszák a határokat és profitálnak a különféle rendszerek közötti eltérésekből.

Az ILO-egyezményeket ki kell egészíteni, hogy kezelni tudják a kényszermunka jelenlegi formáit. Nem foglalkoznak az emberkereskedelemmel és a megelőzéssel, ahogy az áldozatok védelmével és kártalanításával sem.

3.2   Az eszközök hiányosságai

Mély szakadék tátong a normák és szabályok (ENSZ), egyezmények (ILO) vagy ajánlások (a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatások, (12) ISO 26000, (13) az ILO multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozata, (14) nem pénzügyi jelentések) súlya (alapjogok) és száma, illetve alkalmazásuk között. Még ha léteznek is cselekvési tervek, gyakran hiányzik a költségvetés, a nyomon követés és az értékelés. Nincsenek összehangolva az eszközök: a bevándorlásra, a határellenőrzésre és az emberi jogok védelmére irányuló politikák például gyakran ellentmondanak egymásnak, miközben az együttműködési politikák – melyek lendületet adhatnának az emberkereskedelem és a kényszermunka elleni küzdelemnek – nem említik ezt a szempontot.

A dokumentumok túltengése nem szavatolja a hatékonyságot. A nemzetközi intézmények eszközeit napjainkban számos magán kezdeményezésű garancia egészíti ki: magatartási kódexek, tanúsítványok, címkék stb. Európában 240 címke létezik, melyek közül sokat az adott cég maga talált ki és senki sem ellenőriz. Egyes multinacionális vállalatok például a magatartási kódexükben elkötelezik magukat amellett, hogy mindenhol tiszteletben tartják a helyi jogszabályokat. Ez kétes ígéretnek számít olyan országokban, ahol hátrányosan megkülönböztetik a nőket vagy nem védelmezik a szervezkedési jogot! Vannak olyan magatartási kódexek, melyeket a fogyasztók és a befektetők megnyugtatására állítottak össze, és semmiféle nyomon követésről vagy ellenőrzésről nem rendelkeznek. A valóságban nem lépnek fel a kényszermunka ellen, lehetővé téve a költségcsökkentést és a haszon növelését.

3.3   A kényszermunka elleni fellépés az EU-n belül és kívül

| 3.3.1 | A meglévő dokumentumok hiányosságainak orvoslása. Az európai államoknak egységesen kellene fellépniük az ILO-nál annak érdekében, hogy fogadjanak el egy kiegészítő jegyzőkönyvet az ILO 29. egyezményéhez, továbbá egy ajánlást a megelőzés, az ellenőrzés, valamint az áldozatok védelme és kártalanítása megerősítésére.

  Az Európai Unió területén







  — | Az Európai Unió egy irányelvet (2011/36/EU) és egy stratégiát is (SOC/467. sz. EGSZB-vélemény) elfogadott az emberkereskedelem elleni küzdelemről. Az emberkereskedelem leküzdésére irányuló európai stratégia speciális intézkedéseket irányoz elő a kizsákmányoló jellegű munka ellen, amelyet eddig csak kevéssé tanulmányoztak, és számos intézkedést tervez a munkaügyi felügyelők, az illetékes hatóságok és az Európai Bizottság részvételével. Ezek a dokumentumok azonban csak nemrégiben készültek el, így még nem bontakoztak ki a várt hatások. Megemlítendő még, hogy ha a gazdasági válság a rendőrség és a munkaügyi felügyelet forrásainak csökkenéséhez, illetve az informális gazdaság térnyeréséhez vezet, akkor az egyre súlyosabb szegénység és bizonytalanság növeli a kényszermunka terjedésének kockázatát. A megelőzés nyilvánvalóan tudatosítást, oktatást és tájékoztatást jelent, de emellett az informális gazdaság és a szegénység felszámolását is, különös tekintettel a legsérülékenyebb csoportokra, köztük a migránsokra, akik nem beszélik a befogadó ország nyelvét. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

A meglévő dokumentumok hiányosságainak orvoslása. Az európai államoknak egységesen kellene fellépniük az ILO-nál annak érdekében, hogy fogadjanak el egy kiegészítő jegyzőkönyvet az ILO 29. egyezményéhez, továbbá egy ajánlást a megelőzés, az ellenőrzés, valamint az áldozatok védelme és kártalanítása megerősítésére.

Az Európai Unió területén

—

Az Európai Unió egy irányelvet (2011/36/EU) és egy stratégiát is (SOC/467. sz. EGSZB-vélemény) elfogadott az emberkereskedelem elleni küzdelemről. Az emberkereskedelem leküzdésére irányuló európai stratégia speciális intézkedéseket irányoz elő a kizsákmányoló jellegű munka ellen, amelyet eddig csak kevéssé tanulmányoztak, és számos intézkedést tervez a munkaügyi felügyelők, az illetékes hatóságok és az Európai Bizottság részvételével. Ezek a dokumentumok azonban csak nemrégiben készültek el, így még nem bontakoztak ki a várt hatások. Megemlítendő még, hogy ha a gazdasági válság a rendőrség és a munkaügyi felügyelet forrásainak csökkenéséhez, illetve az informális gazdaság térnyeréséhez vezet, akkor az egyre súlyosabb szegénység és bizonytalanság növeli a kényszermunka terjedésének kockázatát. A megelőzés nyilvánvalóan tudatosítást, oktatást és tájékoztatást jelent, de emellett az informális gazdaság és a szegénység felszámolását is, különös tekintettel a legsérülékenyebb csoportokra, köztük a migránsokra, akik nem beszélik a befogadó ország nyelvét.

| — | A munkaügyi felügyeletnek elegendő ellenőrzési eszközzel kell rendelkeznie, ezenkívül meg kell erősíteni az európai együttműködést egy határokon átnyúló ügyekkel foglalkozó ügynökség létrehozása, valamint a munkaügyi felügyeletek együttműködési platformjának adott mandátum kibővítése révén. E platformnak a kényszermunkával is foglalkoznia kell, és össze kell hangolnia a nem bejelentett munka elleni küzdelemért felelős egyéb (adóügyi) hatóságok tevékenységét. |
| --- | --- |

—

A munkaügyi felügyeletnek elegendő ellenőrzési eszközzel kell rendelkeznie, ezenkívül meg kell erősíteni az európai együttműködést egy határokon átnyúló ügyekkel foglalkozó ügynökség létrehozása, valamint a munkaügyi felügyeletek együttműködési platformjának adott mandátum kibővítése révén. E platformnak a kényszermunkával is foglalkoznia kell, és össze kell hangolnia a nem bejelentett munka elleni küzdelemért felelős egyéb (adóügyi) hatóságok tevékenységét.

| — | Fontos, hogy a munkaügyi felügyelők, a szociális munkások és a szakszervezeti képviselők rendelkezzenek olyan mutatókkal (Van-e útlevele a munkavállalónak? Szabadon mozoghat-e? Megkapja-e a fizetését?), amelyek segítségével felderíthetik a kényszermunkát és a rendőrséghez fordulhatnak. (15) |
| --- | --- |

—

Fontos, hogy a munkaügyi felügyelők, a szociális munkások és a szakszervezeti képviselők rendelkezzenek olyan mutatókkal (Van-e útlevele a munkavállalónak? Szabadon mozoghat-e? Megkapja-e a fizetését?), amelyek segítségével felderíthetik a kényszermunkát és a rendőrséghez fordulhatnak. (15)

| — | A csalárd tevékenységek elkerülése érdekében ellenőrizni és felügyelni kell azokat a munkaerő-felvételi és közvetítő irodákat, amelyek (az építőipari, mezőgazdasági, hulladékfeldolgozó, takarító stb. ágazat számára) más uniós országokból és még messzebbről toboroznak munkaerőt. Az emberkereskedelem elleni európai stratégia előirányozza, hogy az emberkereskedelem megelőzése céljából az Európai Bizottság az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) nevű uniós ügynökséggel együttműködve dolgozzon ki egy bevált gyakorlatokat ismertető, a hatóságoknak szóló útmutatót a munkaerő-felvételi és közvetítő irodák, valamint a munkaerő-kölcsönzők ellenőrzésével kapcsolatban. Az útmutatónak engedélyezési, valamint ezen irodák felelősségének érvényesítésével kapcsolatos rendszereket is tartalmaznia kellene. |
| --- | --- |

—

A csalárd tevékenységek elkerülése érdekében ellenőrizni és felügyelni kell azokat a munkaerő-felvételi és közvetítő irodákat, amelyek (az építőipari, mezőgazdasági, hulladékfeldolgozó, takarító stb. ágazat számára) más uniós országokból és még messzebbről toboroznak munkaerőt. Az emberkereskedelem elleni európai stratégia előirányozza, hogy az emberkereskedelem megelőzése céljából az Európai Bizottság az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) nevű uniós ügynökséggel együttműködve dolgozzon ki egy bevált gyakorlatokat ismertető, a hatóságoknak szóló útmutatót a munkaerő-felvételi és közvetítő irodák, valamint a munkaerő-kölcsönzők ellenőrzésével kapcsolatban. Az útmutatónak engedélyezési, valamint ezen irodák felelősségének érvényesítésével kapcsolatos rendszereket is tartalmaznia kellene.

| — | Az áldozatokat meg kell védeni, garantálni és érvényesíteni kell jogaikat (pótlólagos bérezés, szociális védelem), valamint kárpótolni kell őket az elszenvedett károkért. Nem volna szabad büntetőeljárást indítani ellenük amiatt, hogy megsértették a bevándorlási szabályokat, hamis személyi okmányokkal rendelkeznek vagy kényszer alatt bűncselekményeket követtek el. (16) Valójában az emberkereskedők a bűnözők, akik ellen eljárást kell folytatni. Az emberkereskedők vagyonának elkobzása lehetővé teheti áldozataik kártalanítását. |
| --- | --- |

—

Az áldozatokat meg kell védeni, garantálni és érvényesíteni kell jogaikat (pótlólagos bérezés, szociális védelem), valamint kárpótolni kell őket az elszenvedett károkért. Nem volna szabad büntetőeljárást indítani ellenük amiatt, hogy megsértették a bevándorlási szabályokat, hamis személyi okmányokkal rendelkeznek vagy kényszer alatt bűncselekményeket követtek el. (16) Valójában az emberkereskedők a bűnözők, akik ellen eljárást kell folytatni. Az emberkereskedők vagyonának elkobzása lehetővé teheti áldozataik kártalanítását.

| — | Fontos, hogy az áldozatok jogi lépéseket tehessenek, ezért engedélyt kell kapniuk arra, hogy a bírósági eljárás lezárásáig az adott országban maradjanak, akkor is, ha illegálisan léptek be az Európai Unió területére. A tartózkodási engedélyt nem szabad függővé tenni attól, hogy az áldozatok hajlandóak-e együttműködni a rendőrséggel és a bírósággal, mivel sokan közülük traumatizált állapotban vannak és gyakran nagyon rossz tapasztalatokat szereztek a rendőrséggel. Attól is tarthatnak, hogy ha tanúskodnak kizsákmányolójuk ellen, akkor megtorlás vár a szülőföldön élő családtagjaikra. A 2011/36. sz. irányelv egy bizonyos számú kötelezettséget ír elő a tagállamok számára az áldozatok megsegítésével és védelmével kapcsolatban. Ezeket az intézkedéseket a lehető leghatékonyabban kell megvalósítani, hogy az áldozatok – még a legsérülékenyebbek is – megfelelő védelemben részesülhessenek. |
| --- | --- |

—

Fontos, hogy az áldozatok jogi lépéseket tehessenek, ezért engedélyt kell kapniuk arra, hogy a bírósági eljárás lezárásáig az adott országban maradjanak, akkor is, ha illegálisan léptek be az Európai Unió területére. A tartózkodási engedélyt nem szabad függővé tenni attól, hogy az áldozatok hajlandóak-e együttműködni a rendőrséggel és a bírósággal, mivel sokan közülük traumatizált állapotban vannak és gyakran nagyon rossz tapasztalatokat szereztek a rendőrséggel. Attól is tarthatnak, hogy ha tanúskodnak kizsákmányolójuk ellen, akkor megtorlás vár a szülőföldön élő családtagjaikra. A 2011/36. sz. irányelv egy bizonyos számú kötelezettséget ír elő a tagállamok számára az áldozatok megsegítésével és védelmével kapcsolatban. Ezeket az intézkedéseket a lehető leghatékonyabban kell megvalósítani, hogy az áldozatok – még a legsérülékenyebbek is – megfelelő védelemben részesülhessenek.

| 3.3.2 | Az Európai Unión kívül több figyelmet kell fordítani arra, hogy a globalizáció, a nem kormányzati szervezetek és a multinacionális vállalatok miatt új szereplők jelentek meg. A WTO-szabályok nem integrálják elegendő konkrétsággal az ILO-egyezményeket. Fontos, hogy az ILO megfigyelője részt vegyen a WTO munkáiban. Azon következtetések és ajánlások megvalósítását is meg kell erősíteni, melyek az ILO tagállamainak jogszabályaira és gyakorlatára vonatkozó ILO-ellenőrzések mechanizmusaira vonatkoznak. Ezeket az ajánlásokat politikai akarat és/vagy pénzügyi források, illetve a megvalósításukhoz szükséges megfelelő közigazgatási kapacitás híján gyakran nem ültetik át a gyakorlatba. |
| --- | --- |

3.3.2

Az Európai Unión kívül több figyelmet kell fordítani arra, hogy a globalizáció, a nem kormányzati szervezetek és a multinacionális vállalatok miatt új szereplők jelentek meg. A WTO-szabályok nem integrálják elegendő konkrétsággal az ILO-egyezményeket. Fontos, hogy az ILO megfigyelője részt vegyen a WTO munkáiban. Azon következtetések és ajánlások megvalósítását is meg kell erősíteni, melyek az ILO tagállamainak jogszabályaira és gyakorlatára vonatkozó ILO-ellenőrzések mechanizmusaira vonatkoznak. Ezeket az ajánlásokat politikai akarat és/vagy pénzügyi források, illetve a megvalósításukhoz szükséges megfelelő közigazgatási kapacitás híján gyakran nem ültetik át a gyakorlatba.

| 3.3.3 | Az Európai Unió irányelvet dolgoz ki a vállalatok társadalmi felelősségéről (CSR), (17) amelyben arra kötelezi az 500-nál több embert foglalkoztató cégeket, hogy eredményjelentésükbe építsenek bele egy nem pénzügyi nyilatkozatot tevékenységeik környezeti, társadalmi és személyzeti hatásairól, ideértve az emberi jogok tiszteletben tartását és a korrupció elleni erőfeszítéseket is. Ez az irányelv összhangban van az ILO előírásaival (az EGSZB INT/698. sz. véleménye). |
| --- | --- |

3.3.3

Az Európai Unió irányelvet dolgoz ki a vállalatok társadalmi felelősségéről (CSR), (17) amelyben arra kötelezi az 500-nál több embert foglalkoztató cégeket, hogy eredményjelentésükbe építsenek bele egy nem pénzügyi nyilatkozatot tevékenységeik környezeti, társadalmi és személyzeti hatásairól, ideértve az emberi jogok tiszteletben tartását és a korrupció elleni erőfeszítéseket is. Ez az irányelv összhangban van az ILO előírásaival (az EGSZB INT/698. sz. véleménye).

| 3.3.4 | A fejlesztéspolitika és a külső segítségnyújtásra vonatkozó politika lendületet adhat, ha a támogatást függővé teszik attól, hogy az adott állam és más szereplők – különösen a kedvezményezett országok erőforrásait kiaknázó multinacionális vállalatok – tiszteletben tartják-e az alapjogokat. Ezenkívül a fejlesztési támogatásnak a közigazgatási kapacitások javítását célzó projektekre is ki kellene terjednie, amelyek között a munkafelügyelők és a szociális partnerek számára szervezett, az ILO-egyezmények megvalósítására vonatkozó megfelelő képzésnek is helyet kellene kapnia. A kereskedelempolitikának és a fejlesztési politikának egymást támogatva kellene törekednie az emberi jogok érvényesítésének javítására. Fontos, hogy a kényszermunkáról szóló (29. és 105.) ILO-egyezmények, valamint a többi alapvető fontosságú ILO-egyezmény ratifikálása és hatékony alkalmazása szerepet kapjon az EU és a harmadik országok közötti kereskedelmi, együttműködési és társulási megállapodásokban, és rendszeresen sor kerüljön ezek nyomon követésére. Megfelelő nyomonkövetési szervek révén a civil szervezeteket be kell vonni a kereskedelmi megállapodások és ezeknek a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetük megvalósításába. |
| --- | --- |

3.3.4

A fejlesztéspolitika és a külső segítségnyújtásra vonatkozó politika lendületet adhat, ha a támogatást függővé teszik attól, hogy az adott állam és más szereplők – különösen a kedvezményezett országok erőforrásait kiaknázó multinacionális vállalatok – tiszteletben tartják-e az alapjogokat. Ezenkívül a fejlesztési támogatásnak a közigazgatási kapacitások javítását célzó projektekre is ki kellene terjednie, amelyek között a munkafelügyelők és a szociális partnerek számára szervezett, az ILO-egyezmények megvalósítására vonatkozó megfelelő képzésnek is helyet kellene kapnia. A kereskedelempolitikának és a fejlesztési politikának egymást támogatva kellene törekednie az emberi jogok érvényesítésének javítására. Fontos, hogy a kényszermunkáról szóló (29. és 105.) ILO-egyezmények, valamint a többi alapvető fontosságú ILO-egyezmény ratifikálása és hatékony alkalmazása szerepet kapjon az EU és a harmadik országok közötti kereskedelmi, együttműködési és társulási megállapodásokban, és rendszeresen sor kerüljön ezek nyomon követésére. Megfelelő nyomonkövetési szervek révén a civil szervezeteket be kell vonni a kereskedelmi megállapodások és ezeknek a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetük megvalósításába.

| 3.3.5 | Számítsunk a civil társadalomra |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.5.1 | Növeljük a vállalatok szerepét az emberi jogok tiszteletben tartása és népszerűsítése tekintetében – ezt ajánlja az OECD a multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásaiban. (18) Ugyanezt javasolja az ENSZ-hez köthető Ruggie-jelentés is (19) a kormányzatok, a vállalatok, a civil társadalom és a befektetők bevonásával. A jelentés azt ajánlja a vállalkozásoknak, hogy készítsenek kockázatelemzéseket („kellő gondosság”). A vállalkozásoknak megelőző intézkedéseket kell tenniük, és aktív szerepet kell vállalniuk az alapjogok megsértése elleni küzdelemben. Fontos, hogy a multinacionális vállalatok és a befektetők felelősséggel tartozzanak, mivel az ő érdekeikről van szó, de azért is, hogy eljárást lehessen indítani ellenük, ha nem járnak el kellő gondossággal. A vállalati felelősségnek az ILO-szabványok alkalmazására is vonatkoznia kell. Nyilatkozataik pontosságát független, nem pénzügyi értékelő irodáknak kellene ellenőrizniük. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Növeljük a vállalatok szerepét az emberi jogok tiszteletben tartása és népszerűsítése tekintetében – ezt ajánlja az OECD a multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásaiban. (18) Ugyanezt javasolja az ENSZ-hez köthető Ruggie-jelentés is (19) a kormányzatok, a vállalatok, a civil társadalom és a befektetők bevonásával. A jelentés azt ajánlja a vállalkozásoknak, hogy készítsenek kockázatelemzéseket („kellő gondosság”). A vállalkozásoknak megelőző intézkedéseket kell tenniük, és aktív szerepet kell vállalniuk az alapjogok megsértése elleni küzdelemben. Fontos, hogy a multinacionális vállalatok és a befektetők felelősséggel tartozzanak, mivel az ő érdekeikről van szó, de azért is, hogy eljárást lehessen indítani ellenük, ha nem járnak el kellő gondossággal. A vállalati felelősségnek az ILO-szabványok alkalmazására is vonatkoznia kell. Nyilatkozataik pontosságát független, nem pénzügyi értékelő irodáknak kellene ellenőrizniük.

| 3.3.5.2 | A multinacionális vállalatok között sok az európai, és ezek az élvonalban vannak, ha a nemzetközi szakszervezeti szövetségekkel kötött nemzetközi keretegyezményekről van szó, különösen a vállalatok társadalmi felelőssége és ezen belül a kényszermunka elleni küzdelem tárgyában. A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014) (20) elvárja, hogy az európai vállalkozások vállalják az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatban rájuk háruló felelősséget. (21) |
| --- | --- |

3.3.5.2

A multinacionális vállalatok között sok az európai, és ezek az élvonalban vannak, ha a nemzetközi szakszervezeti szövetségekkel kötött nemzetközi keretegyezményekről van szó, különösen a vállalatok társadalmi felelőssége és ezen belül a kényszermunka elleni küzdelem tárgyában. A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014) (20) elvárja, hogy az európai vállalkozások vállalják az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatban rájuk háruló felelősséget. (21)

| 3.3.5.3 | A beruházások is multiplikátor hatást váltanak ki. Számos befektető elkötelezte magát az ENSZ által kidolgozott Felelős Befektetési Elvek (PRI) (22) mellett, és napjainkra a befektetések 22 %-át társadalmilag felelős befektetések teszik ki, melyek 49 %-ban európai befektetések. |
| --- | --- |

3.3.5.3

A beruházások is multiplikátor hatást váltanak ki. Számos befektető elkötelezte magát az ENSZ által kidolgozott Felelős Befektetési Elvek (PRI) (22) mellett, és napjainkra a befektetések 22 %-át társadalmilag felelős befektetések teszik ki, melyek 49 %-ban európai befektetések.

| 3.3.5.4 | A vállalkozások sokat tehetnek az ügy érdekében, ha felelős beszerzési politikát folytatnak, de ugyanez vonatkozik a területi közigazgatási szervekre és önkormányzatokra is, ha a közbeszerzések odaítélésekor biztosítják, hogy azok a vállalkozások, amelyekkel szerződést kötnek, az ellátási láncuk tekintetében meghozzák a megfelelő intézkedéseket a kényszermunka felszámolására. |
| --- | --- |

3.3.5.4

A vállalkozások sokat tehetnek az ügy érdekében, ha felelős beszerzési politikát folytatnak, de ugyanez vonatkozik a területi közigazgatási szervekre és önkormányzatokra is, ha a közbeszerzések odaítélésekor biztosítják, hogy azok a vállalkozások, amelyekkel szerződést kötnek, az ellátási láncuk tekintetében meghozzák a megfelelő intézkedéseket a kényszermunka felszámolására.

| 3.3.5.5 | Az európai nem kormányzati szervezetek vezető szerepet töltenek be, ha a fogyasztók azzal kapcsolatos jogairól van szó, hogy tudják, hol és milyen körülmények között készültek a harmadik országokból származó ruháik, cipőik (23) vagy akár élelmiszertermékeik. Ha elvárjuk, hogy a termékek vagy szolgáltatások minden egyes eleme átláthatóbb és nyomonkövethetőbb legyen, könnyebben fel lehet számolni a kényszermunkát. |
| --- | --- |

3.3.5.5

Az európai nem kormányzati szervezetek vezető szerepet töltenek be, ha a fogyasztók azzal kapcsolatos jogairól van szó, hogy tudják, hol és milyen körülmények között készültek a harmadik országokból származó ruháik, cipőik (23) vagy akár élelmiszertermékeik. Ha elvárjuk, hogy a termékek vagy szolgáltatások minden egyes eleme átláthatóbb és nyomonkövethetőbb legyen, könnyebben fel lehet számolni a kényszermunkát.

| 3.3.5.6 | Több szakszervezet gyűjtött mások számára is értékes tapasztalatokat, például azáltal, hogy képzéseket szervezett a kényszermunkásokkal való bánásmódról, vagy módszereket dolgozott ki a rendezetlen jogállású migránsok támogatására szakosodott nem kormányzati szervezetekkel való együttműködésre – de nem mindegyikük van tudatában a probléma globális jellegének. Sokan úgy gondolják, hogy hazájukban nem fordul elő ilyesmi, vagy hogy semmit sem tehetnek ellene. Az egyes államok segíthetnének a szakszervezeteknek annak elérésében, hogy az informális ágazatban dolgozók csatlakozzanak az ilyen szervezetekhez.

  A megrendeléseket adó országok szakszervezeteinek támogatniuk kellene a megrendeléseket teljesítő országokban folyó szakszervezeti tevékenységet, továbbá a harmadik országok munkavállalóinak azokat a követeléseit, amelyek a megélhetéshez elegendő munkabérekre és tisztességes munkaidőre vonatkoznak.

  Az európai ágazati szociális párbeszédért felelős bizottságok eszközt jelentenek a kényszermunkára való figyelemfelkeltéshez és az ellene történő fellépéshez. |
| --- | --- |

3.3.5.6

Több szakszervezet gyűjtött mások számára is értékes tapasztalatokat, például azáltal, hogy képzéseket szervezett a kényszermunkásokkal való bánásmódról, vagy módszereket dolgozott ki a rendezetlen jogállású migránsok támogatására szakosodott nem kormányzati szervezetekkel való együttműködésre – de nem mindegyikük van tudatában a probléma globális jellegének. Sokan úgy gondolják, hogy hazájukban nem fordul elő ilyesmi, vagy hogy semmit sem tehetnek ellene. Az egyes államok segíthetnének a szakszervezeteknek annak elérésében, hogy az informális ágazatban dolgozók csatlakozzanak az ilyen szervezetekhez.

A megrendeléseket adó országok szakszervezeteinek támogatniuk kellene a megrendeléseket teljesítő országokban folyó szakszervezeti tevékenységet, továbbá a harmadik országok munkavállalóinak azokat a követeléseit, amelyek a megélhetéshez elegendő munkabérekre és tisztességes munkaidőre vonatkoznak.

Az európai ágazati szociális párbeszédért felelős bizottságok eszközt jelentenek a kényszermunkára való figyelemfelkeltéshez és az ellene történő fellépéshez.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  2011/36/EU.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52012DC0286:HU:NOT.

2

(3)  HL L 101/1., 2006.4.15.

3

(4)  Az ILO és az Európai Bizottság egy szakértőcsoporttól operatív mutatókat kért az emberkereskedelem felderítésére. Ebben a dokumentumban egy oldal kimondottan a kizsákmányoló jellegű munkával foglalkozik: http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---declaration/documents/publication/wcms_105023.pdf.

4

(5)  http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/glotip/Trafficking_in_Persons_2012_web.pdf.

5

(6)  EUROSTAT (2013): Trafficking in Human Beings [Emberkereskedelem] (http://ec.europa.eu/anti-trafficking/EU+Policy/Report_DGHome_Eurostat).

6

(7)  Hangsúlyozni kell, hogy az Eurostat 2013. évi adatai kizárólag a tagállamok által szolgáltatott számadatokra támaszkodnak, és az emberkereskedelem nem bejelentett áldozatait nem veszik tekintetbe. Nem minden tagállam szolgáltatott adatokat. Ezenkívül az egyes nemzeti hatóságok által alkalmazott módszerek között jelentős különbségek vannak, ezért az országok közötti összehasonlítások megtévesztőek lehetnek.

7

(8)  ILO (2012): Az ILO globális értékelése a kényszermunkáról: Eredmények és módszertan, Genf, 2012. Az ILO adatai a kényszermunka jellegű helyzetben levő személyek becsült (nem pedig bejelentett) számára vonatkoznak. Ezek a számadatok minimális szintű becslést tükröznek, ugyanis szigorú validációs és extrapolációs kritériumokat alkalmaztak. A becsléseket régiók szerinti bontásban végezték. Országok szerinti bontás nem áll rendelkezésre, mert nagyon kevés ország tett kísérletet nemzeti szintű becslések kidolgozására.

8

Az ILO globális értékelése a kényszermunkáról: Eredmények és módszertan

http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---declaration/documents/publication/wcms_182004.pdf.

(9)  Például egy ír munkaadóra 90  000 eurós bírságot szabtak ki, mert nem fizetett munkabért egy kényszermunkásnak. A munkaadó fellebbezett, és azzal az érveléssel, hogy a munkavállalónak nincs joga kártérítésre, mert illegálisan tartózkodik az országban, megnyerte a pert. (http://www.mrci.ie/resources/publications/mrciupdates/the-fight-for-justice-muhammads-story-part-ii/).

9

(10)  Patrick Belser: „Forced Labor and Human Trafficking: Estimating the Profits” [Kényszermunka és emberkereskedelem: becsült nyereségek], munkadokumentum, Genf, Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, 2005. http://www.ilo.org/sapfl/Informationresources/ILOPublications/WCMS_081971/lang--en/index.htm.

10

„Forced Labor and Human Trafficking: Estimating the Profits”

(11)  ENSZ (2011), Az emberi jogok, a transznacionális vállalatok és más üzleti vállalkozások területéért felelős ENSZ-főtitkár különleges képviselője, John Ruggie jelentése, UN GA A /HRC/17/31http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf.

11

(12)  A multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatások (2011): http://www.oecd.org/daf/inv/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm.

12

(13)  ISO 26000 – Társadalmi felelősség http://www.iso.org/iso/fr/home/standards/iso26000.htm.

13

(14)  Az ILO multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozata, 4. kiadás (2006)

14

http://www.ilo.org/empent/Publications/WCMS_124923/lang--fr/index.htm.

(15)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---declaration/documents/publication/wcms_105023.pdf.

15

(16)  OECD-iránymutatások a büntetések mellőzéséről (2013), http://www.osce.org/cthb/101083.

16

(17)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról, COM(2013) 207 final – 2013/0110 (COD).

17

(18)  http://www.oecd.org/fr/daf/inv/mne/principesdirecteursdelocdealintentiondesentreprisesmultinationales.htm.

18

(19)  http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A.HRC.17.31_fr.pdf.

19

(20)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0681:FIN:HU:PDF.

20

(21)  EU (2011) A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia

21

(2011–2014), COM(2011) 681 final http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0681:FIN:hu:PDF.

(22)  ENSZ – Felelős Befektetési Elvek: http://www.unpri.org/ (angolul).

22

(23)  A „Clean Clothes” (Tiszta ruhák) kampány honlapja: http://www.cleanclothes.org/ (angolul).

23

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/38

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fogyasztóvédelem és a túlzott eladósodottság megfelelő kezelése a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében (feltáró vélemény)

2014/C 311/06

Főelőadó: Reine-Claude MADER

2013. december 6-i levelében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikkének megfelelően, Theodoros SOTIROPOULOS, Görögország Európai Unió melletti állandó képviselője a jövőbeli görög elnökség nevében felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt a következő tárgyban:

Fogyasztóvédelem és a túlzott eladósodottság megfelelő kezelése a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (a 2014. április 29-i ülésnapon) főelőadót jelölt ki Reine-Claude MADER személyében, továbbá 164 szavazattal 12 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB különös figyelemmel kíséri a túlzott eladósodás problémáját, amely a pénzügyi válság, a megélhetés költségeinek emelkedése és a folyószámla-hitelek nyomán szélesebb körűvé vált. Különböző véleményeiben már alkalma nyílt arra, hogy kifejtse: európai szintű intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB különös figyelemmel kíséri a túlzott eladósodás problémáját, amely a pénzügyi válság, a megélhetés költségeinek emelkedése és a folyószámla-hitelek nyomán szélesebb körűvé vált. Különböző véleményeiben már alkalma nyílt arra, hogy kifejtse: európai szintű intézkedésekre van szükség.

| 1.2 | Megállapítja, hogy jóllehet az okok azonosítása megtörtént, a túlzott eladósodás fogalmának összehangolt meghatározására nem került sor, és nincsenek olyan eszközök, amelyekkel pontosan áttekinthető lenne a tagállamok helyzete. Ezért kéri, hogy fogadjanak el egy közös meghatározást. |
| --- | --- |

1.2

Megállapítja, hogy jóllehet az okok azonosítása megtörtént, a túlzott eladósodás fogalmának összehangolt meghatározására nem került sor, és nincsenek olyan eszközök, amelyekkel pontosan áttekinthető lenne a tagállamok helyzete. Ezért kéri, hogy fogadjanak el egy közös meghatározást.

| 1.3 | Ez utóbbinak a következő elemeket kell tartalmaznia: (i) a háztartást mint megfelelő mérési egységet a túlzott eladósodás mennyiségi mérésére, (ii) a szerződéses pénzügyi kötelezettségeket, (iii) a családon vagy egy közösségen belüli, szerződéses, informális kötelezettségeket, (iv) a fizetésképtelenséget, (v) a strukturális túlzott eladósodást, (vi) a tisztességes életszínvonalat és (vii) az inszolvenciát. |
| --- | --- |

1.3

Ez utóbbinak a következő elemeket kell tartalmaznia: (i) a háztartást mint megfelelő mérési egységet a túlzott eladósodás mennyiségi mérésére, (ii) a szerződéses pénzügyi kötelezettségeket, (iii) a családon vagy egy közösségen belüli, szerződéses, informális kötelezettségeket, (iv) a fizetésképtelenséget, (v) a strukturális túlzott eladósodást, (vi) a tisztességes életszínvonalat és (vii) az inszolvenciát.

| 1.4 | Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy a fogyasztók védelmét ténylegesen integrálják minden a belső piac megvalósítása érdekében elfogadott intézkedésbe. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy a fogyasztók védelmét ténylegesen integrálják minden a belső piac megvalósítása érdekében elfogadott intézkedésbe.

| 1.5 | A túlzott eladósodás kezelését az oktatáson, a megelőzésen és olyan megfelelő eljárásokon keresztül kell megoldani, amelyekkel a túlzottan eladósodott személyek újra integrálhatóak lesznek a normál gazdasági életbe. |
| --- | --- |

1.5

A túlzott eladósodás kezelését az oktatáson, a megelőzésen és olyan megfelelő eljárásokon keresztül kell megoldani, amelyekkel a túlzottan eladósodott személyek újra integrálhatóak lesznek a normál gazdasági életbe.

| 1.6 | Ehhez a háztartások túlzott eladósodásának kérdéskörét egészében kell vizsgálni, és hatékony intézkedéseket kell hozni. |
| --- | --- |

1.6

Ehhez a háztartások túlzott eladósodásának kérdéskörét egészében kell vizsgálni, és hatékony intézkedéseket kell hozni.

| 1.7 | A pénzügyi ismereteket elsősorban az iskolában kell tanítani, de bármikor, bárki számára elérhetővé kell őket tenni. Az EGSZB ezért támogatja a tájékoztatási kampányokat, melyekben minden érdekeltnek részt kell vennie, hogy kiegészíthessék egymás tapasztalatait.
  Kiemeli a fogyasztói és családi egyesületek nélkülözhetetlen szerepét az információ átadásában, valamint az erre rászorulók támogatásában. |
| --- | --- |

1.7

A pénzügyi ismereteket elsősorban az iskolában kell tanítani, de bármikor, bárki számára elérhetővé kell őket tenni. Az EGSZB ezért támogatja a tájékoztatási kampányokat, melyekben minden érdekeltnek részt kell vennie, hogy kiegészíthessék egymás tapasztalatait.

Kiemeli a fogyasztói és családi egyesületek nélkülözhetetlen szerepét az információ átadásában, valamint az erre rászorulók támogatásában.

| 1.8 | Bizonyos tagállamokban már hoztak rendelkezéseket a túlzott eladósodás jellemezte szituációk megelőzésére és kezelésére, de ezek igen heterogén rendelkezések.
  Az EGSZB úgy gondolja, hogy – az Alapjogi Charta 38., valamint az EUMSZ 114. és 81. cikke alapján – megfelelő és egységes eljárást kell kidolgozni minden tagállamban az Európai Bizottság egy irányelvjavaslatában kidolgozott általános elvek alapján, ami konkrétan mutatja majd, hogy a Parlament foglalkozik az európai polgárok problémáinak a megoldásával. |
| --- | --- |

1.8

Bizonyos tagállamokban már hoztak rendelkezéseket a túlzott eladósodás jellemezte szituációk megelőzésére és kezelésére, de ezek igen heterogén rendelkezések.

Az EGSZB úgy gondolja, hogy – az Alapjogi Charta 38., valamint az EUMSZ 114. és 81. cikke alapján – megfelelő és egységes eljárást kell kidolgozni minden tagállamban az Európai Bizottság egy irányelvjavaslatában kidolgozott általános elvek alapján, ami konkrétan mutatja majd, hogy a Parlament foglalkozik az európai polgárok problémáinak a megoldásával.

| 1.9 | Ezeknek az elveknek a következőket kell elősegíteniük: az eljárás gyors és díjmentes jellegét, a bírósági eljárás felfüggesztését, ha a túlzott eladósodás megszüntetését célzó eljárás már megkezdődött, a követelések ellenőrzését, az állandó lakhely megtartását, a közönséges hitelezőkkel való egyenlő bánásmódot, a legsúlyosabb esetekben a hitel törlésének lehetőségét, valamint azt, hogy a túlzottan eladósodott személy számára biztosítani kell a mindennapi szükségletek méltó módon történő kielégítéséhez elegendő forrást, mivel a cél a fogyasztók újbóli gyors beilleszkedése a gazdasági és társadalmi életbe. |
| --- | --- |

1.9

Ezeknek az elveknek a következőket kell elősegíteniük: az eljárás gyors és díjmentes jellegét, a bírósági eljárás felfüggesztését, ha a túlzott eladósodás megszüntetését célzó eljárás már megkezdődött, a követelések ellenőrzését, az állandó lakhely megtartását, a közönséges hitelezőkkel való egyenlő bánásmódot, a legsúlyosabb esetekben a hitel törlésének lehetőségét, valamint azt, hogy a túlzottan eladósodott személy számára biztosítani kell a mindennapi szükségletek méltó módon történő kielégítéséhez elegendő forrást, mivel a cél a fogyasztók újbóli gyors beilleszkedése a gazdasági és társadalmi életbe.

| 1.10 | Az EGSZB emlékeztet a banki integráció fontosságára is, amelyet fenn kell tartani a túlzottan eladósodott személyek számára is, a társadalmi kirekesztés elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB emlékeztet a banki integráció fontosságára is, amelyet fenn kell tartani a túlzottan eladósodott személyek számára is, a társadalmi kirekesztés elkerülése érdekében.

| 1.11 | A túlzott eladósodás elleni küzdelem ezen túlmenően feltételezi az uzsora európai szintű kezelését is. |
| --- | --- |

1.11

A túlzott eladósodás elleni küzdelem ezen túlmenően feltételezi az uzsora európai szintű kezelését is.

| 1.12 | Ezért a túlzott eladósodások száma nem csökkenthető kizárólag egy már a helyzetet kezelő rendelkezéssel. Olyan intézkedéseket is el kell fogadni, amelyek célja a háztartási és pénzügyi ismeretek tanítása, és ehhez biztosítani kell a szükséges forrásokat.
  Végül felhívja a figyelmet arra, hogy az adósság kezelése során a törvényeket be kell tartani. Ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy támogatja a „felelős hitelezés” fogalmát, amely mind a hitelezők, mind a hitelfelvevők részéről lojális és etikus gyakorlatokat feltételez. |
| --- | --- |

1.12

Ezért a túlzott eladósodások száma nem csökkenthető kizárólag egy már a helyzetet kezelő rendelkezéssel. Olyan intézkedéseket is el kell fogadni, amelyek célja a háztartási és pénzügyi ismeretek tanítása, és ehhez biztosítani kell a szükséges forrásokat.

Végül felhívja a figyelmet arra, hogy az adósság kezelése során a törvényeket be kell tartani. Ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy támogatja a „felelős hitelezés” fogalmát, amely mind a hitelezők, mind a hitelfelvevők részéről lojális és etikus gyakorlatokat feltételez.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Bizottság 2013-ban megjelent Szociális beruházási csomagja (1) megállapította, hogy a válság kezdete óta erőteljesen nőtt a kilakoltatások és a hajléktalanok száma, és rávilágított arra, hogy a szegénység egyik oka a túlzott eladósodás. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság 2013-ban megjelent Szociális beruházási csomagja (1) megállapította, hogy a válság kezdete óta erőteljesen nőtt a kilakoltatások és a hajléktalanok száma, és rávilágított arra, hogy a szegénység egyik oka a túlzott eladósodás.

| 2.2 | A túlzott eladósodás jelensége a 80-as évek elején kezdett erősödni, és egyre több személyt érintett, nem kímélve egyetlen társadalmi-szakmai réteget sem. |
| --- | --- |

2.2

A túlzott eladósodás jelensége a 80-as évek elején kezdett erősödni, és egyre több személyt érintett, nem kímélve egyetlen társadalmi-szakmai réteget sem.

| 2.3 | A túlzott eladósodást már nem tekinthetjük az „ösztönök és szenvedélyek” hatása alatt kialakult egyéni problémának, hanem ma már egy szociális és társadalmi válság megnyilvánulása. |
| --- | --- |

2.3

A túlzott eladósodást már nem tekinthetjük az „ösztönök és szenvedélyek” hatása alatt kialakult egyéni problémának, hanem ma már egy szociális és társadalmi válság megnyilvánulása.

| 2.4 | 2013-ban az Európai Központi Bank megállapította, hogy az eurózóna népességének több mint a fele tartozik valamilyen pénzintézetnek. (2) |
| --- | --- |

2.4

2013-ban az Európai Központi Bank megállapította, hogy az eurózóna népességének több mint a fele tartozik valamilyen pénzintézetnek. (2)

| 2.5 | A felmérés szerint a túlzott eladósodás általában valamilyen váratlan jövedelemcsökkenés okán következik be, mely utóbbi elsősorban a munkahely elvesztésének, betegségnek, különválásnak vagy akár túlköltekezésnek a következménye. (3) |
| --- | --- |

2.5

A felmérés szerint a túlzott eladósodás általában valamilyen váratlan jövedelemcsökkenés okán következik be, mely utóbbi elsősorban a munkahely elvesztésének, betegségnek, különválásnak vagy akár túlköltekezésnek a következménye. (3)

| 2.6 | Dániát követően, amely 1984-ben kidolgozott egy eszközt a magánszemélyek túlzott eladósodásának kezelésére, Franciaország volt a második európai ország, amely hasonló intézkedéseket fogadott el az 1989. december 31-i, a magánszemélyek és a családok túlzott eladósodás miatti nehézségeinek megelőzéséről és rendezéséről szóló törvényben. (4) |
| --- | --- |

2.6

Dániát követően, amely 1984-ben kidolgozott egy eszközt a magánszemélyek túlzott eladósodásának kezelésére, Franciaország volt a második európai ország, amely hasonló intézkedéseket fogadott el az 1989. december 31-i, a magánszemélyek és a családok túlzott eladósodás miatti nehézségeinek megelőzéséről és rendezéséről szóló törvényben. (4)

| 2.7 | A túlzott eladósodás – különböző mértékben – az összes tagállamot érinti. A jelenség a pénzügyi válsággal, amely destabilizálta számos ország gazdaságát, tovább szélesedett. Kezelése annál is inkább fontos, mivel az összes gazdasági szereplő elszenvedi pénzügyi hatását: a vállalkozásokat, elsősorban a kkv-kat ugyanis destabilizálják a fizetésképtelenné vált ügyfelek kifizetetlen számlái. |
| --- | --- |

2.7

A túlzott eladósodás – különböző mértékben – az összes tagállamot érinti. A jelenség a pénzügyi válsággal, amely destabilizálta számos ország gazdaságát, tovább szélesedett. Kezelése annál is inkább fontos, mivel az összes gazdasági szereplő elszenvedi pénzügyi hatását: a vállalkozásokat, elsősorban a kkv-kat ugyanis destabilizálják a fizetésképtelenné vált ügyfelek kifizetetlen számlái.

| 2.8 | Napjainkban egyre aggasztóbbá válik, mivel a szegény munkavállalókat és a munkanélkülieket sújtja, akik számos kifizetetlen alapszolgáltatási (energia, víz, biztosítás és telefon) számlát, illetve lakbérfizetési késedelmet halmoztak már fel; de ugyanígy érintheti – egy-egy életesemény folytán – a középosztály tagjait, vagy a nyugdíjasokat, akiknek a politikai megszorítások miatt csökkent a nyugdíjuk vagy rokonaikat támogatják pénzügyileg. (5) Meghatározták a túlzott eladósodás okait, amely a munkanélküliséghez, a bizonytalan munkahelyekhez és bizonyos családi helyzetekhez köthető. Tudjuk, hogy az egyszülős háztartások a leginkább érintettek. Okozhatja bizonyos esetekben sorsfordulat, válás, különélés, haláleset vagy olyan betegség, illetve fogyatékosság, melyeknek kezelése magas költségekkel jár. Bizonyos tagállamokban az egyetemi tanulmányok aránytalanul magas költségei szintén jelentős szerepet játszanak a fiatalok túlzott eladósodásában. |
| --- | --- |

2.8

Napjainkban egyre aggasztóbbá válik, mivel a szegény munkavállalókat és a munkanélkülieket sújtja, akik számos kifizetetlen alapszolgáltatási (energia, víz, biztosítás és telefon) számlát, illetve lakbérfizetési késedelmet halmoztak már fel; de ugyanígy érintheti – egy-egy életesemény folytán – a középosztály tagjait, vagy a nyugdíjasokat, akiknek a politikai megszorítások miatt csökkent a nyugdíjuk vagy rokonaikat támogatják pénzügyileg. (5) Meghatározták a túlzott eladósodás okait, amely a munkanélküliséghez, a bizonytalan munkahelyekhez és bizonyos családi helyzetekhez köthető. Tudjuk, hogy az egyszülős háztartások a leginkább érintettek. Okozhatja bizonyos esetekben sorsfordulat, válás, különélés, haláleset vagy olyan betegség, illetve fogyatékosság, melyeknek kezelése magas költségekkel jár. Bizonyos tagállamokban az egyetemi tanulmányok aránytalanul magas költségei szintén jelentős szerepet játszanak a fiatalok túlzott eladósodásában.

| 2.9 | A túlzott eladósodás nemrégiben tapasztalható fokozódása egy másik szociológiai kategóriára is kiterjed: azokra a középosztálybeli személyekre, akik elvesztették munkahelyüket, ugyanakkor lakóhelyüket jelentős jelzáloghitel terheli, és rövid távon nem számíthatnak új munkahelyre. |
| --- | --- |

2.9

A túlzott eladósodás nemrégiben tapasztalható fokozódása egy másik szociológiai kategóriára is kiterjed: azokra a középosztálybeli személyekre, akik elvesztették munkahelyüket, ugyanakkor lakóhelyüket jelentős jelzáloghitel terheli, és rövid távon nem számíthatnak új munkahelyre.

| 2.10 | Az érintett személyek kategóriái között, illetve a kategóriákon belül is az okok és a következmények nagyfokú heterogenitása figyelhető meg. |
| --- | --- |

2.10

Az érintett személyek kategóriái között, illetve a kategóriákon belül is az okok és a következmények nagyfokú heterogenitása figyelhető meg.

| 2.11 | A túlzott eladósodás kockázatát növeli a jövedelmek és a megélhetési költségek alakulásának aszimmetriája, ami az életmód változásával, a tagállami megszorító intézkedésekkel, valamint a napi megélhetési költségek – energia, lakhatás, elektronikus kommunikáció, telefon, közlekedés, pénzintézeti díjak – növekedésével magyarázható. |
| --- | --- |

2.11

A túlzott eladósodás kockázatát növeli a jövedelmek és a megélhetési költségek alakulásának aszimmetriája, ami az életmód változásával, a tagállami megszorító intézkedésekkel, valamint a napi megélhetési költségek – energia, lakhatás, elektronikus kommunikáció, telefon, közlekedés, pénzintézeti díjak – növekedésével magyarázható.

| 2.12 | A jóléti társadalmakban a túlzott eladósodás forrása sok esetben a hitelfelvétel is, amelyet agresszív és tisztességtelen reklámkampányok ösztönöznek a jövedelemhiány pótlására, az áruk és szolgáltatások megszerzésére. Ezzel összefüggésben rá kell mutatni arra, hogy az érzékeny csoportok „rosszul eladósodottak”, mivel fizetésképtelenségük miatt nem juthatnak hozzá a hitelek összes formájához. Ezért a költségesebb, folyószámlahitel típusú hitelformák felé irányítják őket, melyek sokszor különféle csatornákon kiadott, magas kamatozású kártyákhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

2.12

A jóléti társadalmakban a túlzott eladósodás forrása sok esetben a hitelfelvétel is, amelyet agresszív és tisztességtelen reklámkampányok ösztönöznek a jövedelemhiány pótlására, az áruk és szolgáltatások megszerzésére. Ezzel összefüggésben rá kell mutatni arra, hogy az érzékeny csoportok „rosszul eladósodottak”, mivel fizetésképtelenségük miatt nem juthatnak hozzá a hitelek összes formájához. Ezért a költségesebb, folyószámlahitel típusú hitelformák felé irányítják őket, melyek sokszor különféle csatornákon kiadott, magas kamatozású kártyákhoz kapcsolódnak.

| 2.13 | Gyakran előfordul, hogy ezeket a hitelkártyákat postai úton kínálják, „gratulálunk, Ön ingyenes hitelt nyert, térítésmentes törlesztéssel” kísérőszöveggel, semmibe véve a fogyasztó tájékoztatására és védelmére vonatkozó szabályokat. Az EGSZB kéri, hogy ezeknek a kártyáknak az érvényességi idejét és felhasználható hitelkeretét vessék alá szigorú szabályozásoknak. (6) |
| --- | --- |

2.13

Gyakran előfordul, hogy ezeket a hitelkártyákat postai úton kínálják, „gratulálunk, Ön ingyenes hitelt nyert, térítésmentes törlesztéssel” kísérőszöveggel, semmibe véve a fogyasztó tájékoztatására és védelmére vonatkozó szabályokat. Az EGSZB kéri, hogy ezeknek a kártyáknak az érvényességi idejét és felhasználható hitelkeretét vessék alá szigorú szabályozásoknak. (6)

| 2.14 | Az ingatlanhitelek vagy a fogyasztói hitelek kamatainak kérdése szintén külön figyelmet érdemel. Vannak változó kamatlábú, maximálatlan kölcsönök, amelyek a piac függvényében jelentős mértékben változhatnak. |
| --- | --- |

2.14

Az ingatlanhitelek vagy a fogyasztói hitelek kamatainak kérdése szintén külön figyelmet érdemel. Vannak változó kamatlábú, maximálatlan kölcsönök, amelyek a piac függvényében jelentős mértékben változhatnak.

| 2.15 | Előfordul, hogy – a háztartások fizetőképessé tétele érdekében – bizonyos kölcsönöket eleve progresszív kamatlábra nyújtanak, előre feltételezve a jövedelem növekedését, ami a válság miatt végül nem következett be, mivel bizonyos országokban befagyasztották vagy akár csökkentették a fizetéseket. |
| --- | --- |

2.15

Előfordul, hogy – a háztartások fizetőképessé tétele érdekében – bizonyos kölcsönöket eleve progresszív kamatlábra nyújtanak, előre feltételezve a jövedelem növekedését, ami a válság miatt végül nem következett be, mivel bizonyos országokban befagyasztották vagy akár csökkentették a fizetéseket.

| 2.16 | Ezen túlmenően, európai szabályozás hiányában, bizonyos tagállamokban nem létezik uzsoratörvény. |
| --- | --- |

2.16

Ezen túlmenően, európai szabályozás hiányában, bizonyos tagállamokban nem létezik uzsoratörvény.

| 2.17 | Bizonyos túlzottan eladósodott háztartások esetében, amelyek fizetési vagy törlesztési hátralékokat halmoztak fel, megnőtt a veszélye a társadalmi kirekesztésnek, az alapszolgáltatások megvonásának vagy a kilakoltatásnak, és nem szabad elfeledkezni az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés problémájáról sem, melyeket ez a bizonytalanság okoz. Például 2012-ben több mint 75  000 túlzottan eladósodott spanyol polgárt lakoltattak ki otthonából, 16,7 %-kal többet, mint 2011-ben. (7) |
| --- | --- |

2.17

Bizonyos túlzottan eladósodott háztartások esetében, amelyek fizetési vagy törlesztési hátralékokat halmoztak fel, megnőtt a veszélye a társadalmi kirekesztésnek, az alapszolgáltatások megvonásának vagy a kilakoltatásnak, és nem szabad elfeledkezni az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés problémájáról sem, melyeket ez a bizonytalanság okoz. Például 2012-ben több mint 75  000 túlzottan eladósodott spanyol polgárt lakoltattak ki otthonából, 16,7 %-kal többet, mint 2011-ben. (7)

| 2.18 | Jóllehet a tagállamok helyzete eltérő, megállapodás kezd kibontakozni a túlzott eladósodás főbb okait illetően. Továbbra sem rendelkezünk azonban olyan eszközzel, amellyel európai szinten, az őt megillető precizitással értékelni lehetne a helyzetet, ahogyan azt az EGSZB korábbi véleményeiben már kiemelte. (8) Nem létezik ugyanis egyetlen európai összefoglalás sem. Ráadásul egy ilyen eszköz bevezetése legelőször azt feltételezné, hogy sikerülne megállapodni a „túlzott eladósodás” fogalmáról, valamint annak értékelési kritériumairól és módszereiről. |
| --- | --- |

2.18

Jóllehet a tagállamok helyzete eltérő, megállapodás kezd kibontakozni a túlzott eladósodás főbb okait illetően. Továbbra sem rendelkezünk azonban olyan eszközzel, amellyel európai szinten, az őt megillető precizitással értékelni lehetne a helyzetet, ahogyan azt az EGSZB korábbi véleményeiben már kiemelte. (8) Nem létezik ugyanis egyetlen európai összefoglalás sem. Ráadásul egy ilyen eszköz bevezetése legelőször azt feltételezné, hogy sikerülne megállapodni a „túlzott eladósodás” fogalmáról, valamint annak értékelési kritériumairól és módszereiről.

| 2.19 | Az EGSZB ezt már megállapította, és kérte, hogy dolgozzanak ki egy operatív megoldásokat tartalmazó zöld könyvet, továbbá kezdeményezzenek elektronikus konzultációt. |
| --- | --- |

2.19

Az EGSZB ezt már megállapította, és kérte, hogy dolgozzanak ki egy operatív megoldásokat tartalmazó zöld könyvet, továbbá kezdeményezzenek elektronikus konzultációt.

| 2.20 | Ezzel összefüggésben az EGSZB szeretné, ha európai szinten kidolgoznák a túlzott eladósodás közös, operatív definícióját, és ha ez alapjában véve azt jelentené, hogy a fogyasztó képtelen adósságainak kezelésére, azok természetétől és a fogyasztó kötelezettségeitől függetlenül. Ugyanis e definíció hiányában, amellyel pontosan értékelhető ez a sokarcú jelenség, hiábavaló minden állami beavatkozás. |
| --- | --- |

2.20

Ezzel összefüggésben az EGSZB szeretné, ha európai szinten kidolgoznák a túlzott eladósodás közös, operatív definícióját, és ha ez alapjában véve azt jelentené, hogy a fogyasztó képtelen adósságainak kezelésére, azok természetétől és a fogyasztó kötelezettségeitől függetlenül. Ugyanis e definíció hiányában, amellyel pontosan értékelhető ez a sokarcú jelenség, hiábavaló minden állami beavatkozás.

| 2.21 | Támogatja a túlzott eladósodás európai megfigyelőközpontja létrehozására vonatkozó elképzelést, további költségvetési kiadások nélkül, a létező és hatékony tagállami gyakorlatok összefogására. |
| --- | --- |

2.21

Támogatja a túlzott eladósodás európai megfigyelőközpontja létrehozására vonatkozó elképzelést, további költségvetési kiadások nélkül, a létező és hatékony tagállami gyakorlatok összefogására.

| 2.22 | Végül pedig az EGSZB úgy véli, hogy a túlzott eladósodás kezelése alulról felfelé kell, hogy történjen, a pénzügyi oktatásnak köszönhetően, amely elengedhetetlen eszköz a felelős és kézben tartott fogyasztás kialakításához. |
| --- | --- |

2.22

Végül pedig az EGSZB úgy véli, hogy a túlzott eladósodás kezelése alulról felfelé kell, hogy történjen, a pénzügyi oktatásnak köszönhetően, amely elengedhetetlen eszköz a felelős és kézben tartott fogyasztás kialakításához.

3.   A túlzott eladósodás közös, operatív, európai meghatározásáért

| 3.1 | Egy 2008 februárjában megjelent tanulmány szerint, (9) amely általános képet ad a 18 tagállamban és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás egyik országában (10) a túlzott eladósodás kezelése érdekében elfogadott meghatározásokról és intézkedésekről, nincs konszenzus a túlzott eladósodás definíciójával kapcsolatban, mivel az elképzelések országonként különbözőek. |
| --- | --- |

3.1

Egy 2008 februárjában megjelent tanulmány szerint, (9) amely általános képet ad a 18 tagállamban és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás egyik országában (10) a túlzott eladósodás kezelése érdekében elfogadott meghatározásokról és intézkedésekről, nincs konszenzus a túlzott eladósodás definíciójával kapcsolatban, mivel az elképzelések országonként különbözőek.

| 3.2 | A túlzott eladósodás ugyanis összetett, sokoldalú és változó jelenség, amint azt az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi (DG SANCO) Főigazgatósága által kért 2013. évi statisztikai elemzés is hangsúlyozza. (11) |
| --- | --- |

3.2

A túlzott eladósodás ugyanis összetett, sokoldalú és változó jelenség, amint azt az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi (DG SANCO) Főigazgatósága által kért 2013. évi statisztikai elemzés is hangsúlyozza. (11)

| 3.3 | Ahogyan arra az Európa Tanács is rámutatott, (12) takarhat hiteltörlesztéssel kapcsolatos gondokat, csakúgy mint a számlák napi fizetéséhez kapcsolható problémákat. |
| --- | --- |

3.3

Ahogyan arra az Európa Tanács is rámutatott, (12) takarhat hiteltörlesztéssel kapcsolatos gondokat, csakúgy mint a számlák napi fizetéséhez kapcsolható problémákat.

| 3.4 | Ezekből a különböző forrásokból kiderül, hogy a mérési egység az esetek zömében a háztartás. A nemzeti definíciók közel fele utal az eladósodottság időtartamára és strukturális jellegére. Többségük említi a szerződéses kötelezettségek betartásának a képességét. |
| --- | --- |

3.4

Ezekből a különböző forrásokból kiderül, hogy a mérési egység az esetek zömében a háztartás. A nemzeti definíciók közel fele utal az eladósodottság időtartamára és strukturális jellegére. Többségük említi a szerződéses kötelezettségek betartásának a képességét.

| 3.5 | Megjelennek tehát bizonyos közös, egymást átfedő elemek, amelyek közös alapul szolgálhatnak. |
| --- | --- |

3.5

Megjelennek tehát bizonyos közös, egymást átfedő elemek, amelyek közös alapul szolgálhatnak.

| 3.6 | Az EGSZB szerint a következő elemeket kell figyelembe venni a túlzott eladósodás operatív, közös meghatározásának kidolgozásakor:






  — | a háztartást mint a túlzott eladósodás méréséhez megfelelő mérési egységet, (13) |
| --- | --- | --- |

3.6

Az EGSZB szerint a következő elemeket kell figyelembe venni a túlzott eladósodás operatív, közös meghatározásának kidolgozásakor:

—

a háztartást mint a túlzott eladósodás méréséhez megfelelő mérési egységet, (13)

| — | szerződésbe foglalt kötelezettségek. Ezek közé tartoznak a lakáshitelek, a fogyasztási hitelek, a telefon, az elektronikus kommunikáció és az alapszolgáltatások (víz, fűtés, villany, egészségügy stb.) számlái, a lakbér és a napi kiadások (élelmiszer, közlekedés, iskola stb.), |
| --- | --- |

—

szerződésbe foglalt kötelezettségek. Ezek közé tartoznak a lakáshitelek, a fogyasztási hitelek, a telefon, az elektronikus kommunikáció és az alapszolgáltatások (víz, fűtés, villany, egészségügy stb.) számlái, a lakbér és a napi kiadások (élelmiszer, közlekedés, iskola stb.),

| — | a családon vagy egy közösségen belüli, szerződéses, informális kötelezettségek. Az EGSZB hangsúlyozza e kritérium figyelembevételének fontosságát, mivel ez egyre jelentősebb adat a túlzott eladósodás jelensége terén, |
| --- | --- |

—

a családon vagy egy közösségen belüli, szerződéses, informális kötelezettségek. Az EGSZB hangsúlyozza e kritérium figyelembevételének fontosságát, mivel ez egyre jelentősebb adat a túlzott eladósodás jelensége terén,

| — | fizetésképtelenség. A túlzottan eladósodott háztartások képtelenek a napi kiadások, valamint a szerződésbe foglalt vagy informális kötelezettségek fizetésére, |
| --- | --- |

—

fizetésképtelenség. A túlzottan eladósodott háztartások képtelenek a napi kiadások, valamint a szerződésbe foglalt vagy informális kötelezettségek fizetésére,

| — | strukturális túlzott eladósodás. Időbeli kritérium, amely állandó és folyamatos pénzügyi gondokat takar, |
| --- | --- |

—

strukturális túlzott eladósodás. Időbeli kritérium, amely állandó és folyamatos pénzügyi gondokat takar,

| — | tisztességes életszínvonal. A háztartásnak képesnek kell lennie szerződéses és informális pénzügyi kötelezettségeinek a betartására anélkül, hogy csökkentené az életszínvonala fenntartásához szükséges minimális kiadásait, |
| --- | --- |

—

tisztességes életszínvonal. A háztartásnak képesnek kell lennie szerződéses és informális pénzügyi kötelezettségeinek a betartására anélkül, hogy csökkentené az életszínvonala fenntartásához szükséges minimális kiadásait,

| — | inszolvencia. A háztartás pénzügyi és nem pénzügyi eszközeinek a mobilizálásával sem képes pénzügyi helyzetének javítására. |
| --- | --- |

—

inszolvencia. A háztartás pénzügyi és nem pénzügyi eszközeinek a mobilizálásával sem képes pénzügyi helyzetének javítására.

4.   A túlzott eladósodás megelőzése

4.1   Pénzügyi oktatás és felelős fogyasztói magatartás

| 4.1.1 | A túlzott eladósodások száma nem csökkenthető kizárólag egy jogi rendelkezéssel. Holisztikus megközelítésre van szükség. Preventív intézkedéseket kell hozni a túlzott eladósodás elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

4.1.1

A túlzott eladósodások száma nem csökkenthető kizárólag egy jogi rendelkezéssel. Holisztikus megközelítésre van szükség. Preventív intézkedéseket kell hozni a túlzott eladósodás elkerülése érdekében.

| 4.1.2 | A pénzügyi szolgáltatásokról szóló vitákban visszatérő elem a pénzügyi oktatás szükségessége, de ehhez nem biztosítják a megfelelő eszközöket. Erről egyszerűen meggyőződhetünk, ha összehasonlítjuk a reklámcélokra, valamint a pénzügyi oktatásra szánt összegeket. |
| --- | --- |

4.1.2

A pénzügyi szolgáltatásokról szóló vitákban visszatérő elem a pénzügyi oktatás szükségessége, de ehhez nem biztosítják a megfelelő eszközöket. Erről egyszerűen meggyőződhetünk, ha összehasonlítjuk a reklámcélokra, valamint a pénzügyi oktatásra szánt összegeket.

| 4.1.3 | Az EGSZB az általa javasolt intézkedések között kiemelte a fenntartható fogyasztásra történő nevelés megvalósítását. (14) Úgy véli, hogy a pénzügyi oktatás elengedhetetlen, mivel hozzájárul az egyéni költségvetés megfelelő kezeléséhez és a túlzott eladósodás megelőzéséhez. |
| --- | --- |

4.1.3

Az EGSZB az általa javasolt intézkedések között kiemelte a fenntartható fogyasztásra történő nevelés megvalósítását. (14) Úgy véli, hogy a pénzügyi oktatás elengedhetetlen, mivel hozzájárul az egyéni költségvetés megfelelő kezeléséhez és a túlzott eladósodás megelőzéséhez.

| 4.1.4 | Az EGSZB kiemeli, hogy a fent említett 18 állam egyikében sem egyetlen szolgáltató biztosítja a prevenciós oktatást. Kívánatosnak tartja, hogy az Európai Unió dolgozzon ki egy a meghirdetett céloknak megfelelő oktatási rendszert. |
| --- | --- |

4.1.4

Az EGSZB kiemeli, hogy a fent említett 18 állam egyikében sem egyetlen szolgáltató biztosítja a prevenciós oktatást. Kívánatosnak tartja, hogy az Európai Unió dolgozzon ki egy a meghirdetett céloknak megfelelő oktatási rendszert.

| 4.1.5 | Kéri a pénzügyi oktatás iskolai tantervekbe történő integrálását. Ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a képzést megfelelővé kell tenni a különböző életkorok számára, illetve meg kell feleltetni a célközönség ismereteinek, hogy kielégíthesse az igényeket. |
| --- | --- |

4.1.5

Kéri a pénzügyi oktatás iskolai tantervekbe történő integrálását. Ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a képzést megfelelővé kell tenni a különböző életkorok számára, illetve meg kell feleltetni a célközönség ismereteinek, hogy kielégíthesse az igényeket.

| 4.1.6 | Az Európai Bizottságnak nemzeti pénzügyi tantervek kidolgozására is ösztönöznie kellene a tagállamokat; ezt vagy az oktatóknak, vagy köz-magán partnerségek keretében kellene megoldani, és többet kellene beszélni az európai szinten rendelkezésre álló eszközökről. |
| --- | --- |

4.1.6

Az Európai Bizottságnak nemzeti pénzügyi tantervek kidolgozására is ösztönöznie kellene a tagállamokat; ezt vagy az oktatóknak, vagy köz-magán partnerségek keretében kellene megoldani, és többet kellene beszélni az európai szinten rendelkezésre álló eszközökről.

| 4.1.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy erősíteni kell a pénzügyi témában rendezett tájékoztató és népszerűsítő kampányokat, hogy az oktatás mindenkihez eljusson. Véleménye szerint a kampányokat rendezhetnék a különböző társadalmi-gazdasági szereplők, a közhatóságok, az NGO-k, valamint a szakmai és fogyasztói szövetségek. Valójában arról lenne szó, hogy a különböző információforrások kiegészítenék egymást egy általános érdekű cél érdekében. Bizonyos országokban, ahol a polgárok számára elérhető programokat indítottak, már elismerik az ilyen típusú tájékoztatás szükségességét. |
| --- | --- |

4.1.7

Az EGSZB úgy véli, hogy erősíteni kell a pénzügyi témában rendezett tájékoztató és népszerűsítő kampányokat, hogy az oktatás mindenkihez eljusson. Véleménye szerint a kampányokat rendezhetnék a különböző társadalmi-gazdasági szereplők, a közhatóságok, az NGO-k, valamint a szakmai és fogyasztói szövetségek. Valójában arról lenne szó, hogy a különböző információforrások kiegészítenék egymást egy általános érdekű cél érdekében. Bizonyos országokban, ahol a polgárok számára elérhető programokat indítottak, már elismerik az ilyen típusú tájékoztatás szükségességét.

| 4.1.8 | Az EGSZB szintén fontosnak tartja, hogy azok, akik ezt szeretnék, egész életük során könnyen kaphassanak tájékoztatást, tanácsokat és segítséget költségvetésük kezeléséhez, illetve a hitelfelvétellel, a szolgáltatókkal vagy a közigazgatással kapcsolatos nehézségeik rendezéséhez. Ezzel összefüggésben úgy véli, hogy támogatni és érvényesíteni kell a közvéleményhez közel álló fogyasztói szövetségek által már eddig elvégzett munkát, amelynek során segítséget nyújtanak mind tájékoztatási kampányok szervezésével, mind pedig az érintettek díjmentes támogatásával és segítésével. |
| --- | --- |

4.1.8

Az EGSZB szintén fontosnak tartja, hogy azok, akik ezt szeretnék, egész életük során könnyen kaphassanak tájékoztatást, tanácsokat és segítséget költségvetésük kezeléséhez, illetve a hitelfelvétellel, a szolgáltatókkal vagy a közigazgatással kapcsolatos nehézségeik rendezéséhez. Ezzel összefüggésben úgy véli, hogy támogatni és érvényesíteni kell a közvéleményhez közel álló fogyasztói szövetségek által már eddig elvégzett munkát, amelynek során segítséget nyújtanak mind tájékoztatási kampányok szervezésével, mind pedig az érintettek díjmentes támogatásával és segítésével.

| 4.1.9 | Végül az eladósodás kezelése során mindig a törvények szellemében és az azokban leírtaknak megfelelően kell eljárni, mind a fogyasztói, mind pedig az ingatlanhitelek, csakúgy mint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok (tisztességtelen kikötések, félrevezető reklámok, agresszív üzletszerzés) esetében. (15) |
| --- | --- |

4.1.9

Végül az eladósodás kezelése során mindig a törvények szellemében és az azokban leírtaknak megfelelően kell eljárni, mind a fogyasztói, mind pedig az ingatlanhitelek, csakúgy mint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok (tisztességtelen kikötések, félrevezető reklámok, agresszív üzletszerzés) esetében. (15)

4.2   A túlzott eladósodás megelőzése a felelős hitelezés elősegítésével és visszatartó erejű szankciókkal a szakemberek tájékoztatási kötelezettségeinek megszegése esetén

| 4.2.1 | A szakemberek felelős magatartásának már a termékekben és az általuk terjesztett reklámokban meg kell nyilvánulnia, csakúgy mint a hitelnyújtás során a fogyasztóknak adott tanácsokban és magyarázatokban. Ehhez személyes megközelítésre van szükség, de sajnálatos módon nem ez a jelenlegi gyakorlat a legtöbb országban megtalálható létező jogszabályok és magatartási kódexek ellenére. Bármilyen eszközt használunk is, el kell érni, hogy a termékek – főként ha külföldi devizában felvett hitelekről van szó – és a velük kapcsolatos, a kezes, illetve a közvetetten érintett házastárs által vállalt kockázatok átláthatósága, továbbá a világos tájékoztatás jelentse a normát. |
| --- | --- |

4.2.1

A szakemberek felelős magatartásának már a termékekben és az általuk terjesztett reklámokban meg kell nyilvánulnia, csakúgy mint a hitelnyújtás során a fogyasztóknak adott tanácsokban és magyarázatokban. Ehhez személyes megközelítésre van szükség, de sajnálatos módon nem ez a jelenlegi gyakorlat a legtöbb országban megtalálható létező jogszabályok és magatartási kódexek ellenére. Bármilyen eszközt használunk is, el kell érni, hogy a termékek – főként ha külföldi devizában felvett hitelekről van szó – és a velük kapcsolatos, a kezes, illetve a közvetetten érintett házastárs által vállalt kockázatok átláthatósága, továbbá a világos tájékoztatás jelentse a normát.

| 4.2.2 | Az EGSZB támogatja a felelős hitelnyújtás elvét, abban az értelemben, hogy az elszámoltathatóvá teszi a feleket. (16) A hitelnyújtások ellenőrzése a nyilvántartások segítségével ebbe az irányba mutat. |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB támogatja a felelős hitelnyújtás elvét, abban az értelemben, hogy az elszámoltathatóvá teszi a feleket. (16) A hitelnyújtások ellenőrzése a nyilvántartások segítségével ebbe az irányba mutat.

| 4.2.3 | Ezzel a kényes témával kapcsolatban az EGSZB úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a személyes adatok kezelésére. |
| --- | --- |

4.2.3

Ezzel a kényes témával kapcsolatban az EGSZB úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a személyes adatok kezelésére.

4.3   A túlzott eladósodás megelőzése a hitelek, illetve a fogyasztói hiteleket nyújtó szakma szabályozásával

| 4.3.1 | A fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló 2008/48/EK irányelv (17) értelmében a tagállamoknak kötelezővé kellene tenni a hitelnyújtók és a hitelközvetítők számára a fogyasztók egyértelmű tájékoztatását a hirdetéseikben, összehasonlítást lehetővé tevő elemeket kellene a rendelkezésükre bocsátaniuk, a megállapodásokban pedig szerepeltetni kellene a fő pénzügyi adatokat. |
| --- | --- |

4.3.1

A fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló 2008/48/EK irányelv (17) értelmében a tagállamoknak kötelezővé kellene tenni a hitelnyújtók és a hitelközvetítők számára a fogyasztók egyértelmű tájékoztatását a hirdetéseikben, összehasonlítást lehetővé tevő elemeket kellene a rendelkezésükre bocsátaniuk, a megállapodásokban pedig szerepeltetni kellene a fő pénzügyi adatokat.

| 4.3.2 | Ez a fogyasztók tájékoztatásán alapuló irányelv nem elegendő a túlzott eladósodás megelőzéséhez. |
| --- | --- |

4.3.2

Ez a fogyasztók tájékoztatásán alapuló irányelv nem elegendő a túlzott eladósodás megelőzéséhez.

| 4.3.3 | E területen a hatékony szabályozásnak a szakemberek és a fogyasztók oktatását célzó intézkedéseket is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

4.3.3

E területen a hatékony szabályozásnak a szakemberek és a fogyasztók oktatását célzó intézkedéseket is tartalmaznia kell.

| 4.3.4 | Így bizonyos tagállamok túlmennek ezen az irányelven, és előírják, hogy a fogyasztói hitelmegállapodásoknak figyelmeztetniük kell a fogyasztót bizonyos visszaélésekre, vagy emlékeztetniük kell arra, hogy jogában áll részletes törlesztési táblázatot kérni. |
| --- | --- |

4.3.4

Így bizonyos tagállamok túlmennek ezen az irányelven, és előírják, hogy a fogyasztói hitelmegállapodásoknak figyelmeztetniük kell a fogyasztót bizonyos visszaélésekre, vagy emlékeztetniük kell arra, hogy jogában áll részletes törlesztési táblázatot kérni.

| 4.3.5 | Az EGSZB szerint egy a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelvnél (18) ösztönzőbb és ambiciózusabb jogszabályra van szükség a megtévesztő és tisztességtelen reklámok bizonyos fajtáinak a megtiltásához, melyek a legsérülékenyebb fogyasztókat célozzák, vagy azokat, akik már képtelenek adósságaik visszafizetésére. (19) |
| --- | --- |

4.3.5

Az EGSZB szerint egy a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelvnél (18) ösztönzőbb és ambiciózusabb jogszabályra van szükség a megtévesztő és tisztességtelen reklámok bizonyos fajtáinak a megtiltásához, melyek a legsérülékenyebb fogyasztókat célozzák, vagy azokat, akik már képtelenek adósságaik visszafizetésére. (19)

4.4   Az uzsora elleni küzdelem

| 4.4.1 | Az európai fogyasztó védettebb lenne, ha létezne egy uzsora elleni európai jogszabály. Az uzsora elleni küzdelem alapmechanizmusa a következő: maximális kamatláb rögzítése a hitel összes költségére, ideértve az összes kamatot és a hitelmegállapodáshoz kapcsolódó költségeket, százalékban kifejezve a teljes hiteldíjmutató (THM) ismert módszerével, amely a hitel típusától és a hitelfelvétel időpontjától függően változhat. |
| --- | --- |

4.4.1

Az európai fogyasztó védettebb lenne, ha létezne egy uzsora elleni európai jogszabály. Az uzsora elleni küzdelem alapmechanizmusa a következő: maximális kamatláb rögzítése a hitel összes költségére, ideértve az összes kamatot és a hitelmegállapodáshoz kapcsolódó költségeket, százalékban kifejezve a teljes hiteldíjmutató (THM) ismert módszerével, amely a hitel típusától és a hitelfelvétel időpontjától függően változhat.

| 4.4.2 | Az európai helyzet e tekintetben igen heterogén. (20) |
| --- | --- |

4.4.2

Az európai helyzet e tekintetben igen heterogén. (20)

| 4.4.3 | A magánszemélyeknek nyújtandó hiteleknek általában vannak biztosítékai, de bizonyos országok a vállalati hitelek számára teljesen liberalizálták uzsorarendszereiket. Ez alól csak Franciaország és Olaszország kivétel. |
| --- | --- |

4.4.3

A magánszemélyeknek nyújtandó hiteleknek általában vannak biztosítékai, de bizonyos országok a vállalati hitelek számára teljesen liberalizálták uzsorarendszereiket. Ez alól csak Franciaország és Olaszország kivétel.

| 4.4.4 | Az országok többségében a kamatlábak ellenőrzése nem a törvényre, hanem a joggyakorlatra támaszkodik. Így van ez Nagy-Britanniában és Spanyolországban. |
| --- | --- |

4.4.4

Az országok többségében a kamatlábak ellenőrzése nem a törvényre, hanem a joggyakorlatra támaszkodik. Így van ez Nagy-Britanniában és Spanyolországban.

| 4.4.5 | Németországban a bíróságok az uzsorát a Bundesbank által a különféle hitelekre minden hónapban közzétett piaci átlag alapján értékelik. Akkor beszélhetünk túlzott eltérésről, ha az meghaladja a piaci átlag kétszeresét. |
| --- | --- |

4.4.5

Németországban a bíróságok az uzsorát a Bundesbank által a különféle hitelekre minden hónapban közzétett piaci átlag alapján értékelik. Akkor beszélhetünk túlzott eltérésről, ha az meghaladja a piaci átlag kétszeresét.

| 4.4.6 | Franciaországhoz hasonlóan Olaszországban is törvény szabályozza a kamatlábakat. Az uzsorakamatot itt is negyedévente felülvizsgálják. De a kamatláb csak akkor tekinthető uzsorakamatnak, ha az több mint 50 %-kal meghaladja a bankok által alkalmazott átlagos kamatlábat. |
| --- | --- |

4.4.6

Franciaországhoz hasonlóan Olaszországban is törvény szabályozza a kamatlábakat. Az uzsorakamatot itt is negyedévente felülvizsgálják. De a kamatláb csak akkor tekinthető uzsorakamatnak, ha az több mint 50 %-kal meghaladja a bankok által alkalmazott átlagos kamatlábat.

5.   A túlzott eladósodás kezelése

| 5.1 | Számos tagállam vezetett be jogi eljárásokat a túlzott eladósodás megelőzésére. A rendelkezésre álló adatok alapján, és annak ellenére, hogy nem létezik mind a 28 tagállamot figyelembe vevő összehasonlító jogi vagy statisztikai tanulmány, elmondható, hogy a túlzott eladósodás kezelésének az általános célja az, hogy megoldást kínáljanak a háztartások számára a társadalmi kirekesztés elkerüléséhez, és, amennyiben lehetséges, lehetővé tegyék számukra adósságaik visszafizetését lehetőségeikhez mérten. Néhány rendelkezés előirányozza az adósságok részleges vagy teljes törlésének lehetőségét, amennyiben a túlzottan eladósodott személyek helyzete visszafordíthatatlan, azért, hogy kaphassanak egy második esélyt. |
| --- | --- |

5.1

Számos tagállam vezetett be jogi eljárásokat a túlzott eladósodás megelőzésére. A rendelkezésre álló adatok alapján, és annak ellenére, hogy nem létezik mind a 28 tagállamot figyelembe vevő összehasonlító jogi vagy statisztikai tanulmány, elmondható, hogy a túlzott eladósodás kezelésének az általános célja az, hogy megoldást kínáljanak a háztartások számára a társadalmi kirekesztés elkerüléséhez, és, amennyiben lehetséges, lehetővé tegyék számukra adósságaik visszafizetését lehetőségeikhez mérten. Néhány rendelkezés előirányozza az adósságok részleges vagy teljes törlésének lehetőségét, amennyiben a túlzottan eladósodott személyek helyzete visszafordíthatatlan, azért, hogy kaphassanak egy második esélyt.

| 5.2 | Érdekes példa e tekintetben a vállalatok fizetésképtelenségéről szóló jogszabály, amellyel kapcsolatban az EGSZB már adott ki véleményt. (21) |
| --- | --- |

5.2

Érdekes példa e tekintetben a vállalatok fizetésképtelenségéről szóló jogszabály, amellyel kapcsolatban az EGSZB már adott ki véleményt. (21)

| 5.3 | A legtöbb európai ország már vezetett be jogi eljárásokat a túlzott eladósodás kezelésére, melyek természetük, a hozzáférési lehetőségek és az adósságok tárgya szerint különböznek. |
| --- | --- |

5.3

A legtöbb európai ország már vezetett be jogi eljárásokat a túlzott eladósodás kezelésére, melyek természetük, a hozzáférési lehetőségek és az adósságok tárgya szerint különböznek.

| 5.3.1 | Ezek mindegyike biztosítja azonban a bíró számára, hogy adósságrendezési tervet tegyen kötelezővé a túlzottan eladósodott személy és a hitelező számára. A döntést általában megelőzi egy „békéltető” szakasz, amelynek során a különböző felek megpróbálnak megállapodni egy tervezetben, melyet, ha ez sikerül, a bíró jóváhagy. (22) |
| --- | --- |

5.3.1

Ezek mindegyike biztosítja azonban a bíró számára, hogy adósságrendezési tervet tegyen kötelezővé a túlzottan eladósodott személy és a hitelező számára. A döntést általában megelőzi egy „békéltető” szakasz, amelynek során a különböző felek megpróbálnak megállapodni egy tervezetben, melyet, ha ez sikerül, a bíró jóváhagy. (22)

| 5.3.2 | A bíróság beavatkozásával párhuzamosan ezek az eljárások egy jogi közvetítő kinevezéséhez vezethetnek (adósságmediátor Belgiumban, kurátor Hollandiában), akinek a feladata a követelések megszerzése, azok ellenőrzése, a túlzottan eladósodott személyek életfeltételeinek és vagyoni helyzetének ellenőrzése, adott esetben annak a jövedelemnek a meghatározása, amely lehetővé tenné e személyek számára napi költségeik fedezését, illetve a kötelezettségeik kiegyenlítéséhez szükséges jövedelemrész visszatartása, bizonyos vagyontárgyaik értékesítése, egy adósságrendezési terv kidolgozása, majd utóbbi végrehajtásának ellenőrzése, végül pedig a túlzottan eladósodott személyek jóhiszeműségének az ellenőrzése. (23) |
| --- | --- |

5.3.2

A bíróság beavatkozásával párhuzamosan ezek az eljárások egy jogi közvetítő kinevezéséhez vezethetnek (adósságmediátor Belgiumban, kurátor Hollandiában), akinek a feladata a követelések megszerzése, azok ellenőrzése, a túlzottan eladósodott személyek életfeltételeinek és vagyoni helyzetének ellenőrzése, adott esetben annak a jövedelemnek a meghatározása, amely lehetővé tenné e személyek számára napi költségeik fedezését, illetve a kötelezettségeik kiegyenlítéséhez szükséges jövedelemrész visszatartása, bizonyos vagyontárgyaik értékesítése, egy adósságrendezési terv kidolgozása, majd utóbbi végrehajtásának ellenőrzése, végül pedig a túlzottan eladósodott személyek jóhiszeműségének az ellenőrzése. (23)

| 5.3.3 | Ezzel kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza, hogy európai szinten gondoskodni kellene arról, hogy bizonyos létfontosságú vagyontárgyakat semmi esetre se lehessen lefoglalni vagy igen alacsony áron értékesíteni. |
| --- | --- |

5.3.3

Ezzel kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza, hogy európai szinten gondoskodni kellene arról, hogy bizonyos létfontosságú vagyontárgyakat semmi esetre se lehessen lefoglalni vagy igen alacsony áron értékesíteni.

| 5.3.4 | Ezeknek az eljárásoknak a megindítása a legtöbbször lehetetlenné teszi, hogy a közönséges hitelezők egyéni eljárást indítsanak a személyek vagyontárgyai vagy jövedelme megszerzése céljából. Természetesen utóbbiak nem súlyosbíthatják tovább helyzetüket, különben elveszítik az adósságrendezési eljáráshoz való jogukat. |
| --- | --- |

5.3.4

Ezeknek az eljárásoknak a megindítása a legtöbbször lehetetlenné teszi, hogy a közönséges hitelezők egyéni eljárást indítsanak a személyek vagyontárgyai vagy jövedelme megszerzése céljából. Természetesen utóbbiak nem súlyosbíthatják tovább helyzetüket, különben elveszítik az adósságrendezési eljáráshoz való jogukat.

| 5.3.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy ezeknek az eljárásoknak az egységesítése a fogyasztók társadalmi kirekesztés elleni védelmét szolgálná, feltéve hogy ezek gyorsak, egyszerűek és az egyébként is bizonytalan helyzetben lévő adósok számára díjmentesek lennének. |
| --- | --- |

5.3.5

Az EGSZB úgy véli, hogy ezeknek az eljárásoknak az egységesítése a fogyasztók társadalmi kirekesztés elleni védelmét szolgálná, feltéve hogy ezek gyorsak, egyszerűek és az egyébként is bizonytalan helyzetben lévő adósok számára díjmentesek lennének.

| 5.3.6 | Ezen túlmenően a jogi eljárás felfüggesztését már az adósságrendezési eljárás elején be kellene jelenteni a hitelezők által gyakorolt nyomás elkerülésére. |
| --- | --- |

5.3.6

Ezen túlmenően a jogi eljárás felfüggesztését már az adósságrendezési eljárás elején be kellene jelenteni a hitelezők által gyakorolt nyomás elkerülésére.

| 5.3.7 | Az EGSZB felhívja a figyelmet a hitelkötelezettségek ellenőrzését szolgáló szakasz szükségességére a különböző felek jogainak tiszteletben tartása érdekében. |
| --- | --- |

5.3.7

Az EGSZB felhívja a figyelmet a hitelkötelezettségek ellenőrzését szolgáló szakasz szükségességére a különböző felek jogainak tiszteletben tartása érdekében.

| 5.3.8 | Megjegyzi, hogy bizonyos országokban az állandó lakhely sorsát külön kezelik a családok kilakoltatásának az elkerülése végett. Egyetért ezzel, és úgy véli, hogy ennek mindig így kellene történnie, hogy elkerülhető legyen a családok társadalmi kirekesztése, ami a társadalom általános érdekét szolgáló alapvető cél kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

5.3.8

Megjegyzi, hogy bizonyos országokban az állandó lakhely sorsát külön kezelik a családok kilakoltatásának az elkerülése végett. Egyetért ezzel, és úgy véli, hogy ennek mindig így kellene történnie, hogy elkerülhető legyen a családok társadalmi kirekesztése, ami a társadalom általános érdekét szolgáló alapvető cél kell, hogy legyen.

| 5.3.9 | Azt javasolja, hogy a legnehezebb helyzetekben – a társadalmi kirekesztés kockázatának megelőzése érdekében – legyen lehetőség az adósság részleges vagy teljes törlésére. |
| --- | --- |

5.3.9

Azt javasolja, hogy a legnehezebb helyzetekben – a társadalmi kirekesztés kockázatának megelőzése érdekében – legyen lehetőség az adósság részleges vagy teljes törlésére.

| 5.3.10 | Az EGSZB úgy véli, hogy a túlzott eladósodás kezelését szolgáló eljárás nem vezethet az alapvető banki szolgáltatások megvonásához, mivel azok elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi élethez. |
| --- | --- |

5.3.10

Az EGSZB úgy véli, hogy a túlzott eladósodás kezelését szolgáló eljárás nem vezethet az alapvető banki szolgáltatások megvonásához, mivel azok elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi élethez.

| 5.3.11 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a fenti eszközök működéséhez rendelkezésre bocsátott forrásoknak lehetővé kell tenniük az egyes helyzetek személy szerinti kezelését. Ezért helyénvalónak tartja támogatási rendszerek kidolgozását az erre rászorulók számára. |
| --- | --- |

5.3.11

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a fenti eszközök működéséhez rendelkezésre bocsátott forrásoknak lehetővé kell tenniük az egyes helyzetek személy szerinti kezelését. Ezért helyénvalónak tartja támogatási rendszerek kidolgozását az erre rászorulók számára.

6.   Magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása az egységes piac megszilárdításához való hozzájárulás érdekében

| 6.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy e cél és egy egységesebb belső piac elérése érdekében – az Alapjogi Charta, valamint az EUMSZ 114. és 81 cikke alapján – egységes eljárást kell bevezetni az összes tagállamban olyan általános elvek alapján, melyekre az Európai Bizottság tehetne javaslatot egy irányelv keretében a következő iránymutatásokat követve. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB úgy véli, hogy e cél és egy egységesebb belső piac elérése érdekében – az Alapjogi Charta, valamint az EUMSZ 114. és 81 cikke alapján – egységes eljárást kell bevezetni az összes tagállamban olyan általános elvek alapján, melyekre az Európai Bizottság tehetne javaslatot egy irányelv keretében a következő iránymutatásokat követve.

| 6.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a javasolt irányvonalak közül már jónéhányat alkalmaznak bizonyos tagállamokban, és szükség lenne ezek általánossá tételére. |
| --- | --- |

6.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a javasolt irányvonalak közül már jónéhányat alkalmaznak bizonyos tagállamokban, és szükség lenne ezek általánossá tételére.

6.3   A túlzottan eladósodott személyek támogatása

| 6.3.1 | A pénzügyi és fogyasztói szolgáltatások kapcsán nyújtott tanácsok, a bankok és hitelintézetek tanácsadási kötelezettsége, valamint a költségvetés kezelése terén nyújtott segítség gyakran nem elegendő vagy nem megfelelő az eladósodott személyek számára. A nemzeti közhatóságoknak ezért olyan szociális segítőszolgálatokat kell a nehézségekkel küzdő személyek rendelkezésére bocsátani, amelyek szükség esetén azonnali, akár ingyenes jogi segítséget tudnak nyújtani nekik. E tekintetben a tagállamok támogathatnák és hivatalossá tehetnék a fogyasztóvédelmi szervezetek által betöltött jogi segítségnyújtó szerepet. |
| --- | --- |

6.3.1

A pénzügyi és fogyasztói szolgáltatások kapcsán nyújtott tanácsok, a bankok és hitelintézetek tanácsadási kötelezettsége, valamint a költségvetés kezelése terén nyújtott segítség gyakran nem elegendő vagy nem megfelelő az eladósodott személyek számára. A nemzeti közhatóságoknak ezért olyan szociális segítőszolgálatokat kell a nehézségekkel küzdő személyek rendelkezésére bocsátani, amelyek szükség esetén azonnali, akár ingyenes jogi segítséget tudnak nyújtani nekik. E tekintetben a tagállamok támogathatnák és hivatalossá tehetnék a fogyasztóvédelmi szervezetek által betöltött jogi segítségnyújtó szerepet.

| 6.3.2 | Szociális segélyt lehet nyújtani a leginkább kritikus helyzetekben a villany- és gázfogyasztás, a lakhatás, az élelmiszerek, az egészségügyi ellátás, valamint a hitelek költségeinek teljes vagy részleges fedezésére. |
| --- | --- |

6.3.2

Szociális segélyt lehet nyújtani a leginkább kritikus helyzetekben a villany- és gázfogyasztás, a lakhatás, az élelmiszerek, az egészségügyi ellátás, valamint a hitelek költségeinek teljes vagy részleges fedezésére.

| 6.3.3 | Ezenkívül olyan eszközt kell bevezetni, amellyel konkrétan elemezhető a személyek helyzete, a tőlük követelt összegek jogossága, valamint a hitelezőkkel tárgyalni lehet egy hiteltörlesztési tervről vagy előkészíthetők más megoldások, például a bírósági eljárás, valamint tájékoztatni lehet e személyeket jogaikról és kötelezettségeikről. |
| --- | --- |

6.3.3

Ezenkívül olyan eszközt kell bevezetni, amellyel konkrétan elemezhető a személyek helyzete, a tőlük követelt összegek jogossága, valamint a hitelezőkkel tárgyalni lehet egy hiteltörlesztési tervről vagy előkészíthetők más megoldások, például a bírósági eljárás, valamint tájékoztatni lehet e személyeket jogaikról és kötelezettségeikről.

7.   A túlzott eladósodás európai megfigyelőközpontja

| 7.1 | Az EGSZB javasolja a túlzott eladósodás európai megfigyelőközpontjának felállítását, anélkül, hogy ez további költségvetési kiadásokat jelentene. Ez az eszköz a már létező tagállami rendszereken alapulna, és lehetővé tenné a jelenlegi hiányok pótlását: a megbízható statisztikák készítését, a túlzott eladósodás okainak alapos elemzését, az érintett személyek tipológiájának meghatározását, a tagállamokban kialakult szituációk és az ezekre javasolt intézkedések összevetését, továbbá a jelenség további alakulásának mérését. |
| --- | --- |

7.1

Az EGSZB javasolja a túlzott eladósodás európai megfigyelőközpontjának felállítását, anélkül, hogy ez további költségvetési kiadásokat jelentene. Ez az eszköz a már létező tagállami rendszereken alapulna, és lehetővé tenné a jelenlegi hiányok pótlását: a megbízható statisztikák készítését, a túlzott eladósodás okainak alapos elemzését, az érintett személyek tipológiájának meghatározását, a tagállamokban kialakult szituációk és az ezekre javasolt intézkedések összevetését, továbbá a jelenség további alakulásának mérését.

| 7.2 | A megfigyelőközpontot kiegészíthetné egy az összes érdekelt személy számára nyitott információcsere-hálózat, melynek keretében megvalósulhatna a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos párbeszéd. |
| --- | --- |

7.2

A megfigyelőközpontot kiegészíthetné egy az összes érdekelt személy számára nyitott információcsere-hálózat, melynek keretében megvalósulhatna a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos párbeszéd.

| 7.3 | A fogyasztók túlzott eladósodása elleni küzdelem és a társadalmi kirekesztés megelőzése ugyanis holisztikus megközelítést feltételez. Elszigetelt és európai szinten nem összehangolt intézkedésekkel e jelenség ellen nem lehet felvenni a küzdelmet. Elengedhetetlen a fogyasztók, a közigazgatás és a vállalatok nagyobb mértékű együttműködése a kreatívabb és hatékonyabb módszerek bevezetése érdekében. |
| --- | --- |

7.3

A fogyasztók túlzott eladósodása elleni küzdelem és a társadalmi kirekesztés megelőzése ugyanis holisztikus megközelítést feltételez. Elszigetelt és európai szinten nem összehangolt intézkedésekkel e jelenség ellen nem lehet felvenni a küzdelmet. Elengedhetetlen a fogyasztók, a közigazgatás és a vállalatok nagyobb mértékű együttműködése a kreatívabb és hatékonyabb módszerek bevezetése érdekében.

| 7.4 | A részlegeket a következő témák köré lehetne szervezni: adatgyűjtés, létező jogi keret, figyelemfelkeltő akciók és oktatás. |
| --- | --- |

7.4

A részlegeket a következő témák köré lehetne szervezni: adatgyűjtés, létező jogi keret, figyelemfelkeltő akciók és oktatás.

| 7.5 | A megfigyelőközpont tagjai érkezhetnének mind a köz-, mind pedig a magánszférából. A magánszektort a szakmai szervezetek, valamint a tagállami és európai fogyasztói szervezetek tagjai képviselhetnék, akik többféle gazdasági ágazatból és földrajzi területről érkeznének, és elkötelezettek lennének a túlzott eladósodás elleni küzdelem mellett. Aktívan részt vennének a megfigyelőközpont részlegeinek a tevékenységében, adott esetben szakosodott munkacsoportok keretében. |
| --- | --- |

7.5

A megfigyelőközpont tagjai érkezhetnének mind a köz-, mind pedig a magánszférából. A magánszektort a szakmai szervezetek, valamint a tagállami és európai fogyasztói szervezetek tagjai képviselhetnék, akik többféle gazdasági ágazatból és földrajzi területről érkeznének, és elkötelezettek lennének a túlzott eladósodás elleni küzdelem mellett. Aktívan részt vennének a megfigyelőközpont részlegeinek a tevékenységében, adott esetben szakosodott munkacsoportok keretében.

| 7.6 | A közszférát a tagállamok által kinevezett nemzeti szakértők képviselnék, akik kapcsolatban állnak a magánszférával és tapasztalatokkal rendelkeznek a túlzott eladósodás és a fogyasztóvédelem terén, továbbá tapasztalatokat szereztek a nyilvánosság figyelmének felkeltésével kapcsolatban is. |
| --- | --- |

7.6

A közszférát a tagállamok által kinevezett nemzeti szakértők képviselnék, akik kapcsolatban állnak a magánszférával és tapasztalatokkal rendelkeznek a túlzott eladósodás és a fogyasztóvédelem terén, továbbá tapasztalatokat szereztek a nyilvánosság figyelmének felkeltésével kapcsolatban is.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 83 final, az EGSZB véleménye, HL C 271., 2013.9.19., 91. o.

1

(2)  Európai Központi Bank 2013. A Eurosystem felmérése a háztartások vagyonáról és fogyasztási szokásairól: az első hullám eredményei, Statistics Paper Series, 2013. április, 57–71. o.

2

(3)  Eurofound 2013, Le surendettement des ménages dans l’UE: le rôle des emprunts informels (A háztartások eladósodása az EU-ban: az informális kölcsönök szerepe), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxemburg.

3

(4)  Szenátusi vitaanyag: „A túlzott eladósodás kezelése”. Európai ügyek osztálya. 1998. április.

4

(5)  Eurofound 2013, op. cit.

5

(6)  HL C 18., 2011.1.19., 24. o.

6

(7)  L'Expansion.com, AFP, 2013. március 22.

7

(8)  HL C 44., 2008.2.16., 74. o.

8

(9)  Towards a common operational European definition of over-indebtedness (A túlzott eladósodás közös, operatív, európai meghatározása felé), a Takarékosság Európai Megfigyelőközpontja, a CEPS (Centre for European Policy Studies) és a PFRC (Personal Finance Research Centre – Bristoli Egyetem) által az Európai Bizottság Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatósága számára készített tanulmány.

9

(10)  Németország, Ausztria, Belgium, Bulgária, Spanyolország, Finnország, Franciaország, Görögország, Írország, Olaszország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Cseh Köztársaság, Egyesült Királyság, Svédország és Norvégia.

10

(11)  The over-indebtedness of European households: updated mapping of the situation, nature and causes, effects and initiatives for alleviating its impact. (Az európai háztartások túlzott eladósodása: a helyzet naprakész elemzése, annak természete, okai és következményei, illetve kezdeményezések a hatás mérséklése érdekében.) Civic Consulting of the Consumer Policy Evaluation Consortium (CPEC), 2013. 01. 17.

11

(12)  A Miniszterek Tanácsának Rec(2007)8 ajánlása a tagállamok számára az eladósodás problémáinak jogi megoldásairól. Európa Tanács, 2007 06. 20.

12

(13)  E meghatározás forrása az integrált nemzeti számlák európai rendszere, ESA 95.

13

(14)  HL C 318., 2011.10.29., 24. o.

14

(15)  Ezekkel a témákkal foglalkozik a fogyasztók jogairól szóló 2011/83/EU irányelv (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

15

(16)  HL C 44., 2008.2.16., 74. o. és HL C 318., 2011.10.29., 24. o.

16

(17)  HL L 133., 2008.5.22., 66. o..

17

(18)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o..

18

(19)  Például, amikor a reklám „díjmentes hitel”-ről beszél „még jogvita esetén is” vagy „még azok számára is, akik szerepelnek a Nemzeti Bank nyilvántartásában”, vagy amikor tisztességtelen módon a korábban felvett hitelek „összevonására” buzdítja a fogyasztót, vagy a hitelnyújtás egyszerűségét és gyorsaságát hangsúlyozza.

19

(20)  Francia fogyasztóvédelmi törvény, L3013-3. cikk. Franciaországban az uzsora két évi börtönnel és 45  000 euró pénzbüntetéssel, vagy ezek egyikével sújtható bűncselekmény. Ezen túlmenően a túlzott mértékű terheket hozzá kell adni a már kifizetett hiteltőke-állományhoz. Ha ez időközben már kifizetésre került, a hitelezőnek kamatostul vissza kell fizetnie a jogtalanul kapott összeget. Minden finanszírozási kategóriához meghatározták az uzsorakamatot. A Banque de France negyedévente meghatározza az uzsorakamatot, és közzéteszi a Közlönyben.

20

(21)  HL C 271., 2013.9.19., 55. o.

21

(22)  Ez magának az eljárásnak a része, és az eljárást engedélyező bírósági határozat után következik (Franciaország, Belgium), vagy annak előzetes kötelező feltétele, de nem része (Hollandia).

22

(23)  Bizonyos esetekben nincs meg ez az ellenőrző szerep, hanem a fenti feladatok egy részét egy hatóság látja el (Franciaországban a „megyei bizottság”).

23

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 498. plenáris ülése (2014. április 29–30.)

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/47

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának:Az európai ipar „reneszánszáért”

(COM(2014) 14 final)

2014/C 311/07

Előadó: Ulla SIRKEINEN

2014. január 28-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: az európai ipar „reneszánszáért”

COM(2014) 14 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. március 31-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 29-i ülésnapon) 139 szavazattal 1 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az ipari reneszánszról szóló közleményt, és megállapítja, hogy






  — | az európai iparnak továbbra is ugyanannyi kihívással kell szembenéznie, mint korábban, és versenyképes ipari bázis nélkül Európa nem tudja biztosítani a növekedést és a munkahelyek számának növelését; |
| --- | --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az ipari reneszánszról szóló közleményt, és megállapítja, hogy

—

az európai iparnak továbbra is ugyanannyi kihívással kell szembenéznie, mint korábban, és versenyképes ipari bázis nélkül Európa nem tudja biztosítani a növekedést és a munkahelyek számának növelését;

| — | határozottabb javaslatok szükségesek az uniós iparpolitika területén, hogy a vállalkozások meggyőzhetőek legyenek arról, hogy befektessenek a régióba; |
| --- | --- |

—

határozottabb javaslatok szükségesek az uniós iparpolitika területén, hogy a vállalkozások meggyőzhetőek legyenek arról, hogy befektessenek a régióba;

| — | az inkluzív és környezetbarát gazdaság jelenti majd az elkövetkező évek egyik fő kihívását; |
| --- | --- |

—

az inkluzív és környezetbarát gazdaság jelenti majd az elkövetkező évek egyik fő kihívását;

| — | az EU-nak az a fő szerepe az iparpolitikában, hogy az iparpolitika egyes területeit integrálja, és ennek megfelelően terjessze a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

—

az EU-nak az a fő szerepe az iparpolitikában, hogy az iparpolitika egyes területeit integrálja, és ennek megfelelően terjessze a bevált gyakorlatokat;

| — | a tagállamok fő szerepe annak biztosítása, hogy a tudás-, információs, közlekedési és energiainfrastruktúrák mindenki számára megfelelően és hatékonyan működjenek; |
| --- | --- |

—

a tagállamok fő szerepe annak biztosítása, hogy a tudás-, információs, közlekedési és energiainfrastruktúrák mindenki számára megfelelően és hatékonyan működjenek;

| — | a közleményből az tűnik ki, hogy sok még a befejezetlen munka, és nagy szükség van az Unió és a tagállamok szintjén történő végrehajtásra; |
| --- | --- |

—

a közleményből az tűnik ki, hogy sok még a befejezetlen munka, és nagy szükség van az Unió és a tagállamok szintjén történő végrehajtásra;

| — | az Európai Bizottság fontos üzenetet küld az európai iparágak nemzetközi értékláncokká való integrálódásának fontosságáról. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság fontos üzenetet küld az európai iparágak nemzetközi értékláncokká való integrálódásának fontosságáról.

| 1.2 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a közleményben ismertetett nézeteket és javaslatokat az érintett felek támogassák, és mielőbb hajtsák végre. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a közleményben ismertetett nézeteket és javaslatokat az érintett felek támogassák, és mielőbb hajtsák végre.

| 1.3 | Emellett az EGSZB azt ajánlja, hogy






  — | azt a célkitűzést, hogy 2020-ra az ipar GDP-hez való hozzájárulása 20 %-ra nőjön, minőségi szempontokkal is egészítsék ki, különösen az értéknövelt teljesítmények nemzetközi szintű kiaknázása tekintetében; |
| --- | --- | --- |

1.3

Emellett az EGSZB azt ajánlja, hogy

—

azt a célkitűzést, hogy 2020-ra az ipar GDP-hez való hozzájárulása 20 %-ra nőjön, minőségi szempontokkal is egészítsék ki, különösen az értéknövelt teljesítmények nemzetközi szintű kiaknázása tekintetében;

| — | az európai ipar környezetbaráttá tételének célját olyan erőteljes ösztönzőkkel egészítsék ki, amelyek abba az irányba mutatnak, hogy több új technológia kerüljön alkalmazásra, és tudásra épülő, nagyobb többletértéket létrehozó, versenyképes ipari és szolgáltatási szektorok alakuljanak ki; |
| --- | --- |

—

az európai ipar környezetbaráttá tételének célját olyan erőteljes ösztönzőkkel egészítsék ki, amelyek abba az irányba mutatnak, hogy több új technológia kerüljön alkalmazásra, és tudásra épülő, nagyobb többletértéket létrehozó, versenyképes ipari és szolgáltatási szektorok alakuljanak ki;

| — | az európai iparpolitika egyik fő célja az legyen, hogy javítsa a vállalatok lehetőségeit arra, hogy kulcspozíciókat érjenek el a nemzetközi értékhálózatokban, és maximalizálja az Európa számára ennek révén keletkező értéket; |
| --- | --- |

—

az európai iparpolitika egyik fő célja az legyen, hogy javítsa a vállalatok lehetőségeit arra, hogy kulcspozíciókat érjenek el a nemzetközi értékhálózatokban, és maximalizálja az Európa számára ennek révén keletkező értéket;

| — | kapjon nagyobb figyelmet a szolgáltatások szerepe, és dolgozzanak ki megfelelő politikákat ezekre. Mindez különösen a tudásalapú szolgáltatásokra érvényes – saját jogukon és amiatt, mert valamennyi üzleti szektorban jelentősen növelhetik a termelékenységet; |
| --- | --- |

—

kapjon nagyobb figyelmet a szolgáltatások szerepe, és dolgozzanak ki megfelelő politikákat ezekre. Mindez különösen a tudásalapú szolgáltatásokra érvényes – saját jogukon és amiatt, mert valamennyi üzleti szektorban jelentősen növelhetik a termelékenységet;

| — | az innovációt ösztönző egészséges verseny biztosítása érdekében az uniós verseny- és állami támogatási politikáknak segíteniük kell a vállalkozásokat abban, hogy a verseny torzulása nélkül hozzájáruljanak az EU növekedési céljaihoz, különösen a munkahelyek áthelyezéséhez, emellett világszinten is törekedni kell az egyenlő versenyfeltételekre; |
| --- | --- |

—

az innovációt ösztönző egészséges verseny biztosítása érdekében az uniós verseny- és állami támogatási politikáknak segíteniük kell a vállalkozásokat abban, hogy a verseny torzulása nélkül hozzájáruljanak az EU növekedési céljaihoz, különösen a munkahelyek áthelyezéséhez, emellett világszinten is törekedni kell az egyenlő versenyfeltételekre;

| — | régiós alapú kezdeményezések révén valamennyi érintett szereplőt – köztük a munkaadókat és munkavállalókat is – vonják be az ipar számára kedvező, kiszámítható környezet megteremtésébe; |
| --- | --- |

—

régiós alapú kezdeményezések révén valamennyi érintett szereplőt – köztük a munkaadókat és munkavállalókat is – vonják be az ipar számára kedvező, kiszámítható környezet megteremtésébe;

| — | erősítsék meg az EU mikrogazdasági politikáinak irányítási struktúráit oly módon, hogy az Európai Tanács vállaljon egyértelmű vezető szerepet, a Versenyképességi Tanács a versenyképesség szempontjából alaposan vizsgálja meg a többi tanácsi formáció döntéseit, az Európai Bizottság pedig szervezze meg a szakpolitikai javaslatok hatékony integrációját; |
| --- | --- |

—

erősítsék meg az EU mikrogazdasági politikáinak irányítási struktúráit oly módon, hogy az Európai Tanács vállaljon egyértelmű vezető szerepet, a Versenyképességi Tanács a versenyképesség szempontjából alaposan vizsgálja meg a többi tanácsi formáció döntéseit, az Európai Bizottság pedig szervezze meg a szakpolitikai javaslatok hatékony integrációját;

| — | az innovációhoz nyújtott uniós finanszírozást következetesen irányítsák az Európai Bizottság által meghatározott hat átfogó területre, figyelembe véve az olyan új és összetett technológiákat is, mint például a „big data” technológia, a robotika vagy a háromdimenziós nyomtatás; valamint |
| --- | --- |

—

az innovációhoz nyújtott uniós finanszírozást következetesen irányítsák az Európai Bizottság által meghatározott hat átfogó területre, figyelembe véve az olyan új és összetett technológiákat is, mint például a „big data” technológia, a robotika vagy a háromdimenziós nyomtatás; valamint

| — | tegyenek meg minden ésszerű intézkedést az európai energiaárak csökkentésére. |
| --- | --- |

—

tegyenek meg minden ésszerű intézkedést az európai energiaárak csökkentésére.

2.   Bevezetés

| 2.1 | A gazdasági válság megmutatta, hogy az ipar az európai gazdaságokban mennyire fontos a stabilitás, a foglalkoztatás, az innováció és a nemzetközi teljesítmény szempontjából. Az iparból származik Európa kivitelének több mint 80 %-a, valamint a magánkutatás és -innováció 80 %-a. Az EU-ban a munkahelyek mintegy 15 %-a az iparban van, ráadásul minden ipari munkahely 1,5-2 további munkahelyet teremt más szektorokban. Emellett az ipari munkahelyek manapság színvonalas munkahelynek számítanak, és a bérek is átlag felettiek. Az ipar nem önmagában vett érték, hanem a foglalkoztatás motorja és a jó életszínvonal fenntartásának eszköze. |
| --- | --- |

2.1

A gazdasági válság megmutatta, hogy az ipar az európai gazdaságokban mennyire fontos a stabilitás, a foglalkoztatás, az innováció és a nemzetközi teljesítmény szempontjából. Az iparból származik Európa kivitelének több mint 80 %-a, valamint a magánkutatás és -innováció 80 %-a. Az EU-ban a munkahelyek mintegy 15 %-a az iparban van, ráadásul minden ipari munkahely 1,5-2 további munkahelyet teremt más szektorokban. Emellett az ipari munkahelyek manapság színvonalas munkahelynek számítanak, és a bérek is átlag felettiek. Az ipar nem önmagában vett érték, hanem a foglalkoztatás motorja és a jó életszínvonal fenntartásának eszköze.

| 2.2 | Az EU ipara ma is jelentős többletet generál a feldolgozóipari termékek globális kereskedelmében, a fenntarthatóság tekintetében pedig élenjáró. Ahogy azonban a 2013. évi európai versenyképességi jelentés kimutatta, az európai ipar részaránya a globális feldolgozóipari termelésből az elmúlt évtizedben egyre csökkent. A termelékenységbeli különbség az Egyesült Államokhoz képest ismét nőtt. Az iparnak az EU GDP-jében képviselt részaránya a 2009–2011-es időszakban némileg helyreállt, de aztán ismét visszaesett 15,1 %-ra, ami jóval a 2020-ra kitűzött 20 %-os cél alatt van. 2008 óta 3,5 millió munkahely szűnt meg. A kép azonban tagállamról tagállamra jelentősen eltérő. |
| --- | --- |

2.2

Az EU ipara ma is jelentős többletet generál a feldolgozóipari termékek globális kereskedelmében, a fenntarthatóság tekintetében pedig élenjáró. Ahogy azonban a 2013. évi európai versenyképességi jelentés kimutatta, az európai ipar részaránya a globális feldolgozóipari termelésből az elmúlt évtizedben egyre csökkent. A termelékenységbeli különbség az Egyesült Államokhoz képest ismét nőtt. Az iparnak az EU GDP-jében képviselt részaránya a 2009–2011-es időszakban némileg helyreállt, de aztán ismét visszaesett 15,1 %-ra, ami jóval a 2020-ra kitűzött 20 %-os cél alatt van. 2008 óta 3,5 millió munkahely szűnt meg. A kép azonban tagállamról tagállamra jelentősen eltérő.

| 2.3 | Az iparpolitika, mint tudjuk, az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése. Az EGSZB 2010-ben és 2012-ben véleményt adott ki az Európai Bizottság legfontosabb javaslatairól,
   (1) és több más véleményt is kidolgozott az iparpolitika különböző aspektusairól, ideértve a CCMI (az EGSZB-n belül működő „Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága”) ágazati elemzéseit (2) is, melyek legújabb témája az újraiparosítás, illetve a fiatalok foglalkoztathatósága. A jelen vélemény e korábbi véleményekre épül, és ezeket egészíti ki. |
| --- | --- |

2.3

Az iparpolitika, mint tudjuk, az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése. Az EGSZB 2010-ben és 2012-ben véleményt adott ki az Európai Bizottság legfontosabb javaslatairól,
   (1) és több más véleményt is kidolgozott az iparpolitika különböző aspektusairól, ideértve a CCMI (az EGSZB-n belül működő „Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága”) ágazati elemzéseit (2) is, melyek legújabb témája az újraiparosítás, illetve a fiatalok foglalkoztathatósága. A jelen vélemény e korábbi véleményekre épül, és ezeket egészíti ki.

| 2.4 | Az Európai Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak az iparpolitikáról tartandó, 2014. márciusára tervezett vitájához való előzetes hozzájárulásként rögzíti az Európai Bizottság fő iparpolitikai prioritásait. Áttekintést nyújt a már megtett lépésekről, és indítványoz néhány új intézkedést, amelyek az említett prioritások gyorsabb elérését szolgálják. Kimutatja, hogy az iparpolitika és az egyéb uniós politikák egyre jobban összekapcsolódnak, és rámutat, miért fontos, hogy az iparpolitika szempontjait továbbra is széles körben érvényre juttassák. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak az iparpolitikáról tartandó, 2014. márciusára tervezett vitájához való előzetes hozzájárulásként rögzíti az Európai Bizottság fő iparpolitikai prioritásait. Áttekintést nyújt a már megtett lépésekről, és indítványoz néhány új intézkedést, amelyek az említett prioritások gyorsabb elérését szolgálják. Kimutatja, hogy az iparpolitika és az egyéb uniós politikák egyre jobban összekapcsolódnak, és rámutat, miért fontos, hogy az iparpolitika szempontjait továbbra is széles körben érvényre juttassák.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság közleményét, amely a gazdasági válság és az európai iparágak versenyképességét illető növekvő aggodalmak kontextusában jelent meg. Az ipar nehézségei nem csökkennek – éppen ellenkezőleg. A globális üzleti környezet állandóan változik, méghozzá egyre gyorsabban, amihez vállalatainknak tudniuk kell alkalmazkodni. Versenyképes ipar nélkül Európa nem lesz képes nagyobb növekedést és több munkahelyet biztosítani. Az sem valószínű, hogy hosszú távon sikeresek lehetünk egy olyan megközelítéssel, amely kizárólag a tervezés és műszaki kialakítás lépéseire irányul, és nem kapcsolódik a termeléshez és a végfelhasználókhoz. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság közleményét, amely a gazdasági válság és az európai iparágak versenyképességét illető növekvő aggodalmak kontextusában jelent meg. Az ipar nehézségei nem csökkennek – éppen ellenkezőleg. A globális üzleti környezet állandóan változik, méghozzá egyre gyorsabban, amihez vállalatainknak tudniuk kell alkalmazkodni. Versenyképes ipar nélkül Európa nem lesz képes nagyobb növekedést és több munkahelyet biztosítani. Az sem valószínű, hogy hosszú távon sikeresek lehetünk egy olyan megközelítéssel, amely kizárólag a tervezés és műszaki kialakítás lépéseire irányul, és nem kapcsolódik a termeléshez és a végfelhasználókhoz.

| 3.2 | Tekintve a helyzet komolyságát, az EGSZB világos jövőképhez kapcsolódó, határozottabb javaslatokat várt volna az EU iparpolitikájához, és sürgős intézkedéseket. Világos üzenetekre van szükség ahhoz, hogy meggyőzzük a vállalkozásokat: Európa a jövőben vonzó térség lesz az új beruházások számára. A mostani közlemény a 2010-es és a 2012-es közleményhez képest kevés új vonást tartalmaz, főleg az iparpolitika korábban említett fő prioritási területeihez kapcsolódó múltbeli és tervezett lépések számbavételéből áll. Ez jól mutatja, hogy sok még a befejezetlen munka, és nagy szükség van az Unió és párhuzamosan a tagállamok szintjén történő végrehajtásra; |
| --- | --- |

3.2

Tekintve a helyzet komolyságát, az EGSZB világos jövőképhez kapcsolódó, határozottabb javaslatokat várt volna az EU iparpolitikájához, és sürgős intézkedéseket. Világos üzenetekre van szükség ahhoz, hogy meggyőzzük a vállalkozásokat: Európa a jövőben vonzó térség lesz az új beruházások számára. A mostani közlemény a 2010-es és a 2012-es közleményhez képest kevés új vonást tartalmaz, főleg az iparpolitika korábban említett fő prioritási területeihez kapcsolódó múltbeli és tervezett lépések számbavételéből áll. Ez jól mutatja, hogy sok még a befejezetlen munka, és nagy szükség van az Unió és párhuzamosan a tagállamok szintjén történő végrehajtásra;

| 3.3 | Az EGSZB támogatja a közlemény megállapításait, többek között azt, hogy az iparnak kellene adnia a GDP 20 %-át – noha ez utóbbit csak némi pontosítással: a 20 %-os cél ugyanis pusztán mennyiségi jellegű, és az EU-nak a társadalmi és környezeti szempontból fenntartható versenyképességre való törekvéseivel nagyobb összhangban állna, ha ehhez minőségi szempontokat is csatolnánk. A 20 %-ra vonatkozó célkitűzést más célkitűzéseknek is kísérniük kellene. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy ezeket még dolgozza ki, különös hangsúlyt fektetve azokra a területekre, amelyektől nemzetközi kontextusban többletérték várható. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB támogatja a közlemény megállapításait, többek között azt, hogy az iparnak kellene adnia a GDP 20 %-át – noha ez utóbbit csak némi pontosítással: a 20 %-os cél ugyanis pusztán mennyiségi jellegű, és az EU-nak a társadalmi és környezeti szempontból fenntartható versenyképességre való törekvéseivel nagyobb összhangban állna, ha ehhez minőségi szempontokat is csatolnánk. A 20 %-ra vonatkozó célkitűzést más célkitűzéseknek is kísérniük kellene. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy ezeket még dolgozza ki, különös hangsúlyt fektetve azokra a területekre, amelyektől nemzetközi kontextusban többletérték várható.

| 3.4 | Az EGSZB kiemelten üdvözli az Európai Bizottság világos üzenetét az európai vállalatok nemzetközi értékláncokba való tömörülésének fontosságáról. A valóságban a mai ipari tevékenységek messzemenően specializált, nagyon összetett és dinamikus jellegéhez jobban illik az „értékhálózat” kifejezés. A vállalatok globális szinten versenyeznek az ilyen hálózatokban elfoglalható kulcspozíciókért. Az európai iparpolitika célja az kell, hogy legyen, hogy javítsa az európai vállalatok lehetőségeit arra, hogy ilyen kulcspozíciókat érjenek el, és maximalizálja az Európa számára ennek révén keletkező értéket. A szakpolitikákat és a célkitűzéseket ennek megfelelően kell kialakítani. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB kiemelten üdvözli az Európai Bizottság világos üzenetét az európai vállalatok nemzetközi értékláncokba való tömörülésének fontosságáról. A valóságban a mai ipari tevékenységek messzemenően specializált, nagyon összetett és dinamikus jellegéhez jobban illik az „értékhálózat” kifejezés. A vállalatok globális szinten versenyeznek az ilyen hálózatokban elfoglalható kulcspozíciókért. Az európai iparpolitika célja az kell, hogy legyen, hogy javítsa az európai vállalatok lehetőségeit arra, hogy ilyen kulcspozíciókat érjenek el, és maximalizálja az Európa számára ennek révén keletkező értéket. A szakpolitikákat és a célkitűzéseket ennek megfelelően kell kialakítani.

| 3.5 | Az EGSZB szerint a környezetbarát és inkluzív gazdaság megvalósítása jelenti majd az elkövetkező évek fő kihívását. Az európai ipar környezetbaráttá tétele, valamint a megújított iparpolitika segítségével 2050-ig megvalósítandó alacsony széndioxid-kibocsátású és a forrásokat tekintve ökohatékony gazdaság felé vezető átmenet elindítása kiemelten szükséges. Ahhoz azonban, hogy egy ilyen változás elinduljon, Európának a tudásra és az új technológiákra nagyobb mértékben építő, nagyobb többletértéket termelő, innovatív, versenyképes és fenntartható, egy ambiciózus beruházási terv által finanszírozott ipari és szolgáltatási szektorok felé történő elmozdulásra van szüksége, ha biztosítani kívánja az ipari növekedést és a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB szerint a környezetbarát és inkluzív gazdaság megvalósítása jelenti majd az elkövetkező évek fő kihívását. Az európai ipar környezetbaráttá tétele, valamint a megújított iparpolitika segítségével 2050-ig megvalósítandó alacsony széndioxid-kibocsátású és a forrásokat tekintve ökohatékony gazdaság felé vezető átmenet elindítása kiemelten szükséges. Ahhoz azonban, hogy egy ilyen változás elinduljon, Európának a tudásra és az új technológiákra nagyobb mértékben építő, nagyobb többletértéket termelő, innovatív, versenyképes és fenntartható, egy ambiciózus beruházási terv által finanszírozott ipari és szolgáltatási szektorok felé történő elmozdulásra van szüksége, ha biztosítani kívánja az ipari növekedést és a munkahelyteremtést.

| 3.6 | A társadalomban jelentkező kielégítetlen szükségletek betöltése és kielégítése a versennyel együtt ösztönzi az innovációt, és biztosítani kell, hogy a nemzetközi piacon – az alkalmazott üzleti modelljétől függetlenül – valamennyi vállalat azonos feltételek mellett versenyezzen. Az EGSZB úgy véli, el kell kerülni, hogy az állami támogatások nyújtása tekintetében verseny alakuljon ki a tagállamok között. Az állami támogatásokra vonatkozó politika egyik célja az kell, hogy legyen, hogy lehetőséget teremtsen arra, hogy az EU növekedési céljaihoz hozzájárulni képes vállalkozások verseny előtti támogatásban részesülhessenek, miközben a versenytorzulásokat is korlátok között tartja. Ha és amikor állami támogatás nyújtására kerül sor, akkor azt a tartósan versenyképtelen tevékenységek támogatása helyett arra kell fordítani, hogy segítsük a vállalatok fejlődését és alkalmazkodását. A globális piacokon is szükség van az egyenlő versenyfeltételekre, különösen a nagy energiaigényű iparágakban. |
| --- | --- |

3.6

A társadalomban jelentkező kielégítetlen szükségletek betöltése és kielégítése a versennyel együtt ösztönzi az innovációt, és biztosítani kell, hogy a nemzetközi piacon – az alkalmazott üzleti modelljétől függetlenül – valamennyi vállalat azonos feltételek mellett versenyezzen. Az EGSZB úgy véli, el kell kerülni, hogy az állami támogatások nyújtása tekintetében verseny alakuljon ki a tagállamok között. Az állami támogatásokra vonatkozó politika egyik célja az kell, hogy legyen, hogy lehetőséget teremtsen arra, hogy az EU növekedési céljaihoz hozzájárulni képes vállalkozások verseny előtti támogatásban részesülhessenek, miközben a versenytorzulásokat is korlátok között tartja. Ha és amikor állami támogatás nyújtására kerül sor, akkor azt a tartósan versenyképtelen tevékenységek támogatása helyett arra kell fordítani, hogy segítsük a vállalatok fejlődését és alkalmazkodását. A globális piacokon is szükség van az egyenlő versenyfeltételekre, különösen a nagy energiaigényű iparágakban.

| 3.7 | A szolgáltatások szerepe több figyelmet érdemel. A szolgáltatások és a gyártás egymásra utaltságát széles körben elismerik, mivel egyrészről az ipari tevékenységek egyre több szolgáltatásnyújtási elemet foglalnak magukban, másrészről pedig számos szolgáltatás függ az ipar teljesítményétől. A tudásalapú és az ikt-szolgáltatásokban azonban mint önálló exportáló iparágakban, illetve e szolgáltatások egyéb üzleti szférákban történő megjelenésében mint fontos termelékenységnövelési tényezőben hatalmas lehetőségek rejlenek. Külön szakpolitikákat kellene kidolgozni, amelyek segítik e lehetőségek kiaknázását. |
| --- | --- |

3.7

A szolgáltatások szerepe több figyelmet érdemel. A szolgáltatások és a gyártás egymásra utaltságát széles körben elismerik, mivel egyrészről az ipari tevékenységek egyre több szolgáltatásnyújtási elemet foglalnak magukban, másrészről pedig számos szolgáltatás függ az ipar teljesítményétől. A tudásalapú és az ikt-szolgáltatásokban azonban mint önálló exportáló iparágakban, illetve e szolgáltatások egyéb üzleti szférákban történő megjelenésében mint fontos termelékenységnövelési tényezőben hatalmas lehetőségek rejlenek. Külön szakpolitikákat kellene kidolgozni, amelyek segítik e lehetőségek kiaknázását.

| 3.8 | Valamennyi szereplőt – az uniós intézményektől a tagállamokon és a régiókon át egészen a munkavállalókig, munkaadókig és más érintettekig – be kell vonni abba az összetett feladatba, hogy kedvezőbb környezetet hozzunk létre az ipar számára. A kezdeményezéseket az egymást kiegészítő és egymásra kedvező hatást gyakorló regionális specialitásokra kell építeni. A szakpolitikai keretnek, s ezen belül a nemzeti jogszabályoknak – például az adózást érintőknek – stabilnak és kiszámíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

3.8

Valamennyi szereplőt – az uniós intézményektől a tagállamokon és a régiókon át egészen a munkavállalókig, munkaadókig és más érintettekig – be kell vonni abba az összetett feladatba, hogy kedvezőbb környezetet hozzunk létre az ipar számára. A kezdeményezéseket az egymást kiegészítő és egymásra kedvező hatást gyakorló regionális specialitásokra kell építeni. A szakpolitikai keretnek, s ezen belül a nemzeti jogszabályoknak – például az adózást érintőknek – stabilnak és kiszámíthatónak kell lenniük.

| 3.9 | Az EGSZB erősebb irányítási struktúrákat szeretne látni a mikrogazdasági politikák terén. Az Európai Tanácsnak ebben egyértelmű vezető szerepet kellene vállalnia. A Versenyképességi Tanács szerepének hangsúlyosabbnak kellene lennie, és e tanácsnak a versenyképesség szempontjából alaposan meg kellene vizsgálnia a többi tanácsi formáció által hozott, iparral kapcsolatos határozatokat. Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy munkájának eredménye hatékony irányítási megoldásokon keresztül általánosan érvényesüljön. A tagállamoknak következetesen végre kell hajtaniuk a közös határozatokat, és az iparpolitikai kérdéseket teljes mértékben be kell építeni az európai szemeszterbe, ideértve azt is, hogy országspecifikus ajánlásokat bocsátanak ki. |
| --- | --- |

3.9

Az EGSZB erősebb irányítási struktúrákat szeretne látni a mikrogazdasági politikák terén. Az Európai Tanácsnak ebben egyértelmű vezető szerepet kellene vállalnia. A Versenyképességi Tanács szerepének hangsúlyosabbnak kellene lennie, és e tanácsnak a versenyképesség szempontjából alaposan meg kellene vizsgálnia a többi tanácsi formáció által hozott, iparral kapcsolatos határozatokat. Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy munkájának eredménye hatékony irányítási megoldásokon keresztül általánosan érvényesüljön. A tagállamoknak következetesen végre kell hajtaniuk a közös határozatokat, és az iparpolitikai kérdéseket teljes mértékben be kell építeni az európai szemeszterbe, ideértve azt is, hogy országspecifikus ajánlásokat bocsátanak ki.

4.   Az egyes szakpolitikai területekhez kapcsolódó részletes megjegyzések

4.1   Integrált, egységes európai piac

| 4.1.1 | A kormányok egyik központi szerepköre, hogy gondoskodjanak arról, hogy a társadalom s ezen belül a vállalkozások fejlődő igényeinek megfelelő, első osztályú közlekedési, információs és energetikai hálózatok mindenki számára rendelkezésre álljanak és hozzáférhetőek legyenek. Ezen a téren az Európai Bizottság által is elismerten időszerű területek az űrtechnológiához kapcsolódó infrastruktúrák, az információs és energetikai hálózatok egymáshoz való közeledése és az alternatív tüzelőanyagok forgalmazása. |
| --- | --- |

4.1.1

A kormányok egyik központi szerepköre, hogy gondoskodjanak arról, hogy a társadalom s ezen belül a vállalkozások fejlődő igényeinek megfelelő, első osztályú közlekedési, információs és energetikai hálózatok mindenki számára rendelkezésre álljanak és hozzáférhetőek legyenek. Ezen a téren az Európai Bizottság által is elismerten időszerű területek az űrtechnológiához kapcsolódó infrastruktúrák, az információs és energetikai hálózatok egymáshoz való közeledése és az alternatív tüzelőanyagok forgalmazása.

| 4.1.2 | Nem szabad, hogy az EU-n belüli határok bármilyen törést jelentsenek az infrastruktúrák működése és hozzáférhetősége szempontjából. A megmaradt szabályozási, adminisztratív és műszaki akadályokat fel kell számolni. Uniós és nemzeti finanszírozási forrásokat kellene irányítani az e területeken szükséges beruházások felé, mozgósítva egyúttal a lehető legtöbb magánfinanszírozást is. |
| --- | --- |

4.1.2

Nem szabad, hogy az EU-n belüli határok bármilyen törést jelentsenek az infrastruktúrák működése és hozzáférhetősége szempontjából. A megmaradt szabályozási, adminisztratív és műszaki akadályokat fel kell számolni. Uniós és nemzeti finanszírozási forrásokat kellene irányítani az e területeken szükséges beruházások felé, mozgósítva egyúttal a lehető legtöbb magánfinanszírozást is.

| 4.1.3 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a belső piacra vonatkozó, kidolgozás alatt álló jogalkotási javaslatokat mielőbb el kell fogadni. A tagállamok még mindig nem hajtják megfelelően végre és juttatják kellően érvényre a jogszabályi keretet, arra késztetve ezzel az Európai Bizottságot, hogy további indokolt lépéseket tegyen ennek kezelésére. |
| --- | --- |

4.1.3

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a belső piacra vonatkozó, kidolgozás alatt álló jogalkotási javaslatokat mielőbb el kell fogadni. A tagállamok még mindig nem hajtják megfelelően végre és juttatják kellően érvényre a jogszabályi keretet, arra késztetve ezzel az Európai Bizottságot, hogy további indokolt lépéseket tegyen ennek kezelésére.

4.2   Az innovációba és az új technológiákba való beruházások

| 4.2.1 | Az iparpolitika tárgyában kidolgozott korábbi véleményeiben az EGSZB kifejtette álláspontját az innovációra és az új technológiákra irányuló uniós kezdeményezésekről. Többnyire határozott támogatását fejezte ki ezek iránt, és kiemelte, hogy ezen a téren kellő mértékű uniós, tagállami és magánfinanszírozásra van szükség. |
| --- | --- |

4.2.1

Az iparpolitika tárgyában kidolgozott korábbi véleményeiben az EGSZB kifejtette álláspontját az innovációra és az új technológiákra irányuló uniós kezdeményezésekről. Többnyire határozott támogatását fejezte ki ezek iránt, és kiemelte, hogy ezen a téren kellő mértékű uniós, tagállami és magánfinanszírozásra van szükség.

| 4.2.2 | Az EGSZB mindenekelőtt azt támogatta, hogy az Európai Bizottság úgy döntött: a korszerű gyártóipar hat stratégiai fontosságú, átfogó területén tesz lépéseket. E területek: a kulcsfontosságú alaptechnológiák, a bioalapú termékek, a környezetbarát járművek és hajók, a fenntartható építőipar és nyersanyagok, az intelligens hálózatok, valamint a digitális infrastruktúra. A nagy lehetőségekkel bíró, figyelmet érdemlő új technológiák közé tartozik például a robotika, a „big data” technológia, a háromdimenziós nyomtatás, az ipari internet és az ipari formatervezés. Uniós pénzügyi forrásokat – például a Horizont 2020 forrásait vagy regionális finanszírozási forrásokat – kellene következetesen arra fordítani, hogy elősegítsük az innovációt ezeken a területeken. Az EGSZB emellett az értéknövelt gyártás érdekében a tudományos és innovációs társulás gyorsabb megvalósítását is szorgalmazza. |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB mindenekelőtt azt támogatta, hogy az Európai Bizottság úgy döntött: a korszerű gyártóipar hat stratégiai fontosságú, átfogó területén tesz lépéseket. E területek: a kulcsfontosságú alaptechnológiák, a bioalapú termékek, a környezetbarát járművek és hajók, a fenntartható építőipar és nyersanyagok, az intelligens hálózatok, valamint a digitális infrastruktúra. A nagy lehetőségekkel bíró, figyelmet érdemlő új technológiák közé tartozik például a robotika, a „big data” technológia, a háromdimenziós nyomtatás, az ipari internet és az ipari formatervezés. Uniós pénzügyi forrásokat – például a Horizont 2020 forrásait vagy regionális finanszírozási forrásokat – kellene következetesen arra fordítani, hogy elősegítsük az innovációt ezeken a területeken. Az EGSZB emellett az értéknövelt gyártás érdekében a tudományos és innovációs társulás gyorsabb megvalósítását is szorgalmazza.

| 4.2.3 | Az innovációk piacra viteléhez szükséges idő az ipari versenyképesség igen fontos tényezője. Az EBB kockázatitőke-eszközének és egyéb kockázatmegosztási eszközeinek megerősítése vagy a strukturális alapok innovatív felhasználása jó példa azokra az égetően szükséges uniós intézkedésekre, amelyek magánbefektetéseket kívánnak vonzani a kockázatos kutatási projektekbe. |
| --- | --- |

4.2.3

Az innovációk piacra viteléhez szükséges idő az ipari versenyképesség igen fontos tényezője. Az EBB kockázatitőke-eszközének és egyéb kockázatmegosztási eszközeinek megerősítése vagy a strukturális alapok innovatív felhasználása jó példa azokra az égetően szükséges uniós intézkedésekre, amelyek magánbefektetéseket kívánnak vonzani a kockázatos kutatási projektekbe.

4.3   A finanszírozás elérhetősége

| 4.3.1 | A javuló gazdasági klíma ellenére a vállalatok – különösen a kkv-k – bankhitelhez való hozzáférése továbbra is korlátozott. Az EGSZB ezért támogatja az EU e területen tett erőfeszítéseit: a bankunió létrehozását, a kkv-k finanszírozására vonatkozó kezdeményezést, a tőkekövetelményekről szóló rendeletet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet, a felülvizsgált átláthatósági irányelvet, valamint a páneurópai kockázatitőke-piac bővítésére irányuló intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.3.1

A javuló gazdasági klíma ellenére a vállalatok – különösen a kkv-k – bankhitelhez való hozzáférése továbbra is korlátozott. Az EGSZB ezért támogatja az EU e területen tett erőfeszítéseit: a bankunió létrehozását, a kkv-k finanszírozására vonatkozó kezdeményezést, a tőkekövetelményekről szóló rendeletet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet, a felülvizsgált átláthatósági irányelvet, valamint a páneurópai kockázatitőke-piac bővítésére irányuló intézkedéseket.

| 4.3.2 | A bankok hitelezési képességének javítása érdekében az EU-nak megfelelő egyensúlyt kellene teremtenie a pénzügyi stabilitás növelése, illetve a vállalatok finanszírozási igényének támogatása között. Emellett a pénzügyi szektort célzó szabályozási intézkedéseknek nem szabad akadályozniuk a magánhitelezést. |
| --- | --- |

4.3.2

A bankok hitelezési képességének javítása érdekében az EU-nak megfelelő egyensúlyt kellene teremtenie a pénzügyi stabilitás növelése, illetve a vállalatok finanszírozási igényének támogatása között. Emellett a pénzügyi szektort célzó szabályozási intézkedéseknek nem szabad akadályozniuk a magánhitelezést.

| 4.3.3 | Az EU-ban működő kkv-k jobban függenek a banki finanszírozástól, mint a másutt működők. Mind uniós, mind nemzeti szinten törekedni kell a vállalatfinanszírozás diverzifikációjának növelésére, bevonva például olyan eszközöket, mint a befektetési alapok, a kockázati tőke és a vállalati biztosítékok, valamint a hibrid finanszírozási módszerek. Ki kell dolgozni egy olyan tervet, amely a finanszírozást életciklus-alapon közelíti meg, és meghatározza az innovatív eszközöket. |
| --- | --- |

4.3.3

Az EU-ban működő kkv-k jobban függenek a banki finanszírozástól, mint a másutt működők. Mind uniós, mind nemzeti szinten törekedni kell a vállalatfinanszírozás diverzifikációjának növelésére, bevonva például olyan eszközöket, mint a befektetési alapok, a kockázati tőke és a vállalati biztosítékok, valamint a hibrid finanszírozási módszerek. Ki kell dolgozni egy olyan tervet, amely a finanszírozást életciklus-alapon közelíti meg, és meghatározza az innovatív eszközöket.

4.4   Energia

| 4.4.1 | Az EGSZB örömmel látja, hogy az Európai Bizottság elismeri, mennyire fontosak az energiaárak az ipar versenyképessége szempontjából. Az európai ipar sokkal drágábban vásárolja az energiát, mint fő versenytársai: a villamos energia ára például kétszer olyan magas Európában, mint az Egyesült Államokban vagy Oroszországban, és 20 %-kal magasabb, mint Kínában. A gázárak három-négyszer olyan magasak, mint az Egyesült Államokban, Oroszországban vagy Indiában, és 12 %-kal magasabbak, mint Kínában. |
| --- | --- |

4.4.1

Az EGSZB örömmel látja, hogy az Európai Bizottság elismeri, mennyire fontosak az energiaárak az ipar versenyképessége szempontjából. Az európai ipar sokkal drágábban vásárolja az energiát, mint fő versenytársai: a villamos energia ára például kétszer olyan magas Európában, mint az Egyesült Államokban vagy Oroszországban, és 20 %-kal magasabb, mint Kínában. A gázárak három-négyszer olyan magasak, mint az Egyesült Államokban, Oroszországban vagy Indiában, és 12 %-kal magasabbak, mint Kínában.

| 4.4.2 | Az EU és versenytársainak energiaárai közötti hatalmas különbség részben olyan tényezőkből ered, amelyeket Unió-beli politikai fellépésekkel nem lehet megváltoztatni. Minden ésszerű intézkedést meg kell azonban tenni ennek a jelentős különbségnek a csökkentése érdekében, különösen ha újjá akarjuk éleszteni a nagy energiaigényű termelési ágazatokat és létre akarjuk hozni az ezekhez kapcsolódó munkahelyeket Európában. Az EU iparának a hatékonyság javításával eddig részben sikerült ellensúlyoznia az energiaköltségek növekedését, de erre a továbbiakban egyre kevesebb lehetőség nyílik. |
| --- | --- |

4.4.2

Az EU és versenytársainak energiaárai közötti hatalmas különbség részben olyan tényezőkből ered, amelyeket Unió-beli politikai fellépésekkel nem lehet megváltoztatni. Minden ésszerű intézkedést meg kell azonban tenni ennek a jelentős különbségnek a csökkentése érdekében, különösen ha újjá akarjuk éleszteni a nagy energiaigényű termelési ágazatokat és létre akarjuk hozni az ezekhez kapcsolódó munkahelyeket Európában. Az EU iparának a hatékonyság javításával eddig részben sikerült ellensúlyoznia az energiaköltségek növekedését, de erre a továbbiakban egyre kevesebb lehetőség nyílik.

| 4.4.3 | Az energiaellátás biztonsága valamennyi iparág számára alapvetően fontos. A mai helyzet is nyomatékosan emlékeztet bennünket arra, hogy csökkentenünk kell függőségünket az instabil és megbízhatatlan forrásokból származó energiától. A kellően diverzifikált energiaszerkezet – amelyről a tagállamok együttműködve, a környezetvédelmi kötelezettségvállalásokkal összhangban döntenek – az EU jelentős, közös érdeke. |
| --- | --- |

4.4.3

Az energiaellátás biztonsága valamennyi iparág számára alapvetően fontos. A mai helyzet is nyomatékosan emlékeztet bennünket arra, hogy csökkentenünk kell függőségünket az instabil és megbízhatatlan forrásokból származó energiától. A kellően diverzifikált energiaszerkezet – amelyről a tagállamok együttműködve, a környezetvédelmi kötelezettségvállalásokkal összhangban döntenek – az EU jelentős, közös érdeke.

| 4.4.4 | Egyes energiapolitikai intézkedések – mindenekelőtt a megújuló energiaforrások használatának szélesítésére irányuló lépések – emellett még a munkahelyteremtés célját is szolgálták. Az eddig rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy ez nem valósult meg: az elkészült tanulmányok többnyire azt mutatták ki, hogy a munkahelyekre gyakorolt hatás semleges vagy kismértékben pozitív volt, miközben a foglalkoztatási struktúrák radikális változáson mennek keresztül. |
| --- | --- |

4.4.4

Egyes energiapolitikai intézkedések – mindenekelőtt a megújuló energiaforrások használatának szélesítésére irányuló lépések – emellett még a munkahelyteremtés célját is szolgálták. Az eddig rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy ez nem valósult meg: az elkészült tanulmányok többnyire azt mutatták ki, hogy a munkahelyekre gyakorolt hatás semleges vagy kismértékben pozitív volt, miközben a foglalkoztatási struktúrák radikális változáson mennek keresztül.

4.5   Nyersanyagok és erőforrás-hatékonyság

| 4.5.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság nyersanyag-diplomáciával kapcsolatos szándékait és az ipari inputok árait érintő anomáliák megszüntetésére vonatkozó terveit. |
| --- | --- |

4.5.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság nyersanyag-diplomáciával kapcsolatos szándékait és az ipari inputok árait érintő anomáliák megszüntetésére vonatkozó terveit.

| 4.5.2 | Fokozni kell a nyersanyagok EU-n belüli feltárását és kitermelését, és harmonizálni kell az erre vonatkozó jogszabályokat. Ami az erőforrás-hatékonysággal és a hulladékkal kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseket illeti, ezeket gondosan kell kidolgozni, hogy a lehető legjobb eredményeket hozzák, méghozzá úgy, hogy közben a vállalatok számára (rövid távon) ne jelentkezzenek szükségtelen költségek. A lépcsőzetesség elvének a biomassza-használat terén való hatékony alkalmazásához szakpolitikai semlegességre van szükség a biomasszához való hozzáférést illetően. |
| --- | --- |

4.5.2

Fokozni kell a nyersanyagok EU-n belüli feltárását és kitermelését, és harmonizálni kell az erre vonatkozó jogszabályokat. Ami az erőforrás-hatékonysággal és a hulladékkal kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseket illeti, ezeket gondosan kell kidolgozni, hogy a lehető legjobb eredményeket hozzák, méghozzá úgy, hogy közben a vállalatok számára (rövid távon) ne jelentkezzenek szükségtelen költségek. A lépcsőzetesség elvének a biomassza-használat terén való hatékony alkalmazásához szakpolitikai semlegességre van szükség a biomasszához való hozzáférést illetően.

4.6   A képzettség korszerűsítése és az ipari változások elősegítése

| 4.6.1 | Európában ma ötmillió fiatal van munka nélkül, miközben a munkaerőpiacon kétmillió munkahely betöltetlen. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérések és a képzéssel kapcsolatos egyéb kérdések az iparpolitika legfőbb megoldandó problémái közé tartoznak. |
| --- | --- |

4.6.1

Európában ma ötmillió fiatal van munka nélkül, miközben a munkaerőpiacon kétmillió munkahely betöltetlen. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérések és a képzéssel kapcsolatos egyéb kérdések az iparpolitika legfőbb megoldandó problémái közé tartoznak.

| 4.6.2 | Minden szinten növelni kell a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai végzettséggel rendelkezők számát és javítani kell e képzések minőségét, valamint határozottan támogatni kell a bármilyen életkorú nők hozzáférését ezekhez az ágazatokhoz és szakmákhoz. |
| --- | --- |

4.6.2

Minden szinten növelni kell a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai végzettséggel rendelkezők számát és javítani kell e képzések minőségét, valamint határozottan támogatni kell a bármilyen életkorú nők hozzáférését ezekhez az ágazatokhoz és szakmákhoz.

| 4.6.3 | A tanulószerződéses gyakorlati képzések és például a duális tanulási rendszerek egyértelműen hozzájárulnak ahhoz, hogy a készségprofilok jobban megfeleljenek a munkaerőpiac valódi elvárásainak. A tagállamoknak és a szociális partnereknek fel kell tárniuk és alkalmazniuk is kell a bevált gyakorlatokat, köztük például a határokon átnyúló gyakorlati képzések hatékony modelljeit. |
| --- | --- |

4.6.3

A tanulószerződéses gyakorlati képzések és például a duális tanulási rendszerek egyértelműen hozzájárulnak ahhoz, hogy a készségprofilok jobban megfeleljenek a munkaerőpiac valódi elvárásainak. A tagállamoknak és a szociális partnereknek fel kell tárniuk és alkalmazniuk is kell a bevált gyakorlatokat, köztük például a határokon átnyúló gyakorlati képzések hatékony modelljeit.

| 4.6.4 | Az EU, a tagállamok és a szociális partnerek csak akkor érhetnek el előrelépéseket az iparban az új technológiák és az innovációk terén, ha intézkedéseket vezetnek be a dolgozók szaktudásának növelésére és az egész életen át tartó tanulás meghonosítására, megfelelően honorálva az érintettek erőfeszítéseit. A készségek és képesítések elismerése, valamint a munkakörülmények javítása alapvető szerepet játszik a munkavállalók közreműködésében. A megerősített szociális párbeszédre alapvető szerep hárul az európai ipar reneszánszában. |
| --- | --- |

4.6.4

Az EU, a tagállamok és a szociális partnerek csak akkor érhetnek el előrelépéseket az iparban az új technológiák és az innovációk terén, ha intézkedéseket vezetnek be a dolgozók szaktudásának növelésére és az egész életen át tartó tanulás meghonosítására, megfelelően honorálva az érintettek erőfeszítéseit. A készségek és képesítések elismerése, valamint a munkakörülmények javítása alapvető szerepet játszik a munkavállalók közreműködésében. A megerősített szociális párbeszédre alapvető szerep hárul az európai ipar reneszánszában.

4.7   A kkv-k és a vállalkozói készség

| 4.7.1 | Az EGSZB továbbra is határozottan támogatja az EU törekvéseit az üzleti modellek sokaságát követő kkv-k megerősítésére, valóra váltva a „gondolkozz először kicsiben” elvet. Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot nem csupán frissíteni kell, hanem meg kell újítani és ki kell bővíteni, hogy segítségével felszámolhatók legyenek a fejlődés és a növekedés előtt álló megmaradt akadályok. Ezeknek a reformoknak kapcsolódniuk kell az európai szemeszterhez. |
| --- | --- |

4.7.1

Az EGSZB továbbra is határozottan támogatja az EU törekvéseit az üzleti modellek sokaságát követő kkv-k megerősítésére, valóra váltva a „gondolkozz először kicsiben” elvet. Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot nem csupán frissíteni kell, hanem meg kell újítani és ki kell bővíteni, hogy segítségével felszámolhatók legyenek a fejlődés és a növekedés előtt álló megmaradt akadályok. Ezeknek a reformoknak kapcsolódniuk kell az európai szemeszterhez.

| 4.7.2 | A mélyen gyökerező és jelentős, „egymilliárd eurós” kérdés valójában az, hogy miként változtassuk meg az európai gondolkodást úgy, hogy az a jelenleginél többre értékelje a vállalkozói szellemet és a kockázatvállalást. |
| --- | --- |

4.7.2

A mélyen gyökerező és jelentős, „egymilliárd eurós” kérdés valójában az, hogy miként változtassuk meg az európai gondolkodást úgy, hogy az a jelenleginél többre értékelje a vállalkozói szellemet és a kockázatvállalást.

| 4.7.3 | Az EGSZB véleménye szerint a szabályozásból eredő, illetve az adminisztratív költségek csökkentésére irányuló intézkedéseket, mindenekelőtt a Célravezető és hatásos szabályozás programot (REFIT program), valamint a vállalkozások növekedése előtti akadályok felszámolását célzó lépéseket nem lehet a fogyasztók, a környezet, a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmét, valamint utóbbiak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt biztosító szabályozások kárára végrehajtani, és tiszteletben kell tartaniuk a szociális párbeszéd keretében megkötött megállapodásokat. |
| --- | --- |

4.7.3

Az EGSZB véleménye szerint a szabályozásból eredő, illetve az adminisztratív költségek csökkentésére irányuló intézkedéseket, mindenekelőtt a Célravezető és hatásos szabályozás programot (REFIT program), valamint a vállalkozások növekedése előtti akadályok felszámolását célzó lépéseket nem lehet a fogyasztók, a környezet, a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmét, valamint utóbbiak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt biztosító szabályozások kárára végrehajtani, és tiszteletben kell tartaniuk a szociális párbeszéd keretében megkötött megállapodásokat.

| 4.7.4 | Ahogy az Európai Bizottság is rámutatott, az együttműködési hálózatok és klaszterek eszközt kínálhatnak a kkv-knak a növekedéshez. A megközelítésnek valamennyi szektorra, minden vállalkozásméretre, valamint az Európát átfogó és nemzetközi értékláncokra is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

4.7.4

Ahogy az Európai Bizottság is rámutatott, az együttműködési hálózatok és klaszterek eszközt kínálhatnak a kkv-knak a növekedéshez. A megközelítésnek valamennyi szektorra, minden vállalkozásméretre, valamint az Európát átfogó és nemzetközi értékláncokra is ki kell terjednie.

4.8   Az uniós cégek nemzetközi nyitása

| 4.8.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló lépéseit, hogy az Unió-beli cégek számára biztosítsa a hozzáférést a jelentősebb nemzetközi piacokhoz. A szabadkereskedelmi és egyéb kereskedelmi tárgyalásokon – különösen az EU és legnagyobb kereskedelmi partnere, az Egyesült Államok viszonylatában, illetve az EU és a dél-mediterrán országok, valamint a keleti partnerség országai között – a viszonosság szellemében következetesen végig kell vinni egy ambiciózus menetrendet. |
| --- | --- |

4.8.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló lépéseit, hogy az Unió-beli cégek számára biztosítsa a hozzáférést a jelentősebb nemzetközi piacokhoz. A szabadkereskedelmi és egyéb kereskedelmi tárgyalásokon – különösen az EU és legnagyobb kereskedelmi partnere, az Egyesült Államok viszonylatában, illetve az EU és a dél-mediterrán országok, valamint a keleti partnerség országai között – a viszonosság szellemében következetesen végig kell vinni egy ambiciózus menetrendet.

| 4.8.2 | Kétoldalú és többoldalú eszközöket kell alkalmazni annak biztosítására, hogy az EU fő kereskedelmi partnerei teljesítsék nemzetközi kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

4.8.2

Kétoldalú és többoldalú eszközöket kell alkalmazni annak biztosítására, hogy az EU fő kereskedelmi partnerei teljesítsék nemzetközi kötelezettségvállalásaikat.

| 4.8.3 | Az ipari szabványok az egyes gazdasági térségekben igen eltérőek, ami akadályt jelent a kereskedelem számára, általánosabb értelemben pedig az esélyegyenlőség megteremtése előtt. Az egészségre, a biztonságra, a környezetvédelemre és a fogyasztóvédelemre vonatkozó – az EUMSZ 114. cikkében szereplő – alapvető követelmények tiszteletben tartásának feltétele mellett az EGSZB támogatja, hogy segítsék elő a nemzetközi szabványügyi és szabályozói együttműködést, illetve hogy tegyenek lépéseket (ideértve a piacfelügyeletet is) annak érdekében, hogy az uniós vállalatok megtarthassák ipari tulajdonjogaikat. A közlemény szólhatott volna konkrétabban az ezt célzó intézkedésekről. |
| --- | --- |

4.8.3

Az ipari szabványok az egyes gazdasági térségekben igen eltérőek, ami akadályt jelent a kereskedelem számára, általánosabb értelemben pedig az esélyegyenlőség megteremtése előtt. Az egészségre, a biztonságra, a környezetvédelemre és a fogyasztóvédelemre vonatkozó – az EUMSZ 114. cikkében szereplő – alapvető követelmények tiszteletben tartásának feltétele mellett az EGSZB támogatja, hogy segítsék elő a nemzetközi szabványügyi és szabályozói együttműködést, illetve hogy tegyenek lépéseket (ideértve a piacfelügyeletet is) annak érdekében, hogy az uniós vállalatok megtarthassák ipari tulajdonjogaikat. A közlemény szólhatott volna konkrétabban az ezt célzó intézkedésekről.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 33. o.; HL C 327., 2013.11.12., 1. o.; HL C 181., 2012.6.21., 125. o.

1

(2)  HL C 198., 2013.7.10., 45. o.; HL C 299., 2012.10.4., 54. o.; HL C 327., 2013.11.12., 82. o.

2

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleményéhez

Az alábbi módosító indítványt, amelynél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították (eljárási szabályzat, 39. cikk (2) bekezdés):

3.5. pont

A következőképpen módosítandó:

„Az EGSZB szerint a versenyképes, környezetbarát és inkluzív gazdaság megvalósítása jelenti majd az elkövetkező évek fő kihívását. Prioritásként kell kezelni a
  Az európai ipar környezetbaráttá tételét
  e, valamint a megújított iparpolitika segítségével 2050-ig megvalósítandó alacsony széndioxid-kibocsátású és a forrásokat tekintve ökohatékony gazdaság felé vezető átmenet elindítását
  kiemelten szükséges. Ahhoz azonban, hogy egy ilyen változás elinduljon, Európának azonban a tudásra és az új technológiákra nagyobb mértékben építő, nagyobb többletértéket termelő, innovatív, versenyképes és fenntartható, egy ambiciózus beruházási terv által finanszírozott ipari és szolgáltatási szektorok felé történő elmozdulásra van szüksége, ha biztosítani kívánja az ipari növekedést és a munkahelyteremtést. Ezek az ambiciózus célkitűzések még inkább szükségessé teszik a beruházások hatékony keretfeltételeit.
  ”

Indokolás

Indokolás

| 1) | A nem versenyképes gazdaság sem környezetileg, sem egyéb módon nem bizonyul fenntarthatónak. Annak érdekében, hogy a gazdaság elegendő forrást generáljon a virágzó, inkluzív és környezetbarát társadalom fenntartásához, globálisan versenyképesnek kell lennie. |
| --- | --- |

1)

A nem versenyképes gazdaság sem környezetileg, sem egyéb módon nem bizonyul fenntarthatónak. Annak érdekében, hogy a gazdaság elegendő forrást generáljon a virágzó, inkluzív és környezetbarát társadalom fenntartásához, globálisan versenyképesnek kell lennie.

| 2) | Stílusbeli kiigazítás. |
| --- | --- |

2)

Stílusbeli kiigazítás.

| 3) | Termelő ágazatainknak a nagyobb mértékben értékteremtő stb. szegmensek irányába való elmozdulása nem csupán a környezetbaráttá tétel miatt fontos, hanem erre azért is szükség van, hogy más tekintetben is biztosítani lehessen Európa virágzó jövőjét. |
| --- | --- |

3)

Termelő ágazatainknak a nagyobb mértékben értékteremtő stb. szegmensek irányába való elmozdulása nem csupán a környezetbaráttá tétel miatt fontos, hanem erre azért is szükség van, hogy más tekintetben is biztosítani lehessen Európa virágzó jövőjét.

| 4) | Az iparpolitika nem a közberuházási tervekről szól, és a továbbiakban sem kell erről szólnia. Ehelyett olyan intézkedések sorát kell jelentse, amelyek piaci feltételek mellett teremtenek vonzó üzleti környezetet a magánberuházások számára. A tapasztalatok azt mutatják – nem utolsósorban a saját hazámban, a hetvenes években –, hogy a nagy közberuházások és az iparban alkalmazott, az egyes ágazatokat és vállalatokat előnyös helyzetbe hozó („pick-the-winner”) módszerek általában drágának bizonyulnak az adófizetők számára, anélkül, hogy hosszú távú előnyökkel járnának. |
| --- | --- |

4)

Az iparpolitika nem a közberuházási tervekről szól, és a továbbiakban sem kell erről szólnia. Ehelyett olyan intézkedések sorát kell jelentse, amelyek piaci feltételek mellett teremtenek vonzó üzleti környezetet a magánberuházások számára. A tapasztalatok azt mutatják – nem utolsósorban a saját hazámban, a hetvenes években –, hogy a nagy közberuházások és az iparban alkalmazott, az egyes ágazatokat és vállalatokat előnyös helyzetbe hozó („pick-the-winner”) módszerek általában drágának bizonyulnak az adófizetők számára, anélkül, hogy hosszú távú előnyökkel járnának.

Szavazás

Szavazás

| Mellette | : | 41 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 81 |
| Tartózkodott | : | 11 |

Mellette

:

41

Ellene

:

81

Tartózkodott

:

11

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/55

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendeletnek a gépjárművekből származó szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése tekintetében történő módosításáról

(COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD))

2014/C 311/08

Főelőadó: Virgilio RANOCCHIARI

2014. február 6-án, illetve 2014. február 18-án az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendeletnek a gépjárművekből származó szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése tekintetében történő módosításáról

COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD).

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 29–30-án tartott 498. plenáris ülésen (az április 29-i ülésnapon) főelőadónak kijelölte Virgilio RANOCCHIARIT, továbbá 158 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB mindig is támogatott minden olyan intézkedést, amely – többek között a technológiai fejlődésre való tekintettel – elősegíti a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentését és általánosabban a levegő minőségének javítását. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB mindig is támogatott minden olyan intézkedést, amely – többek között a technológiai fejlődésre való tekintettel – elősegíti a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentését és általánosabban a levegő minőségének javítását.

| 1.2 | A vizsgált javaslat tekintetében azonban – ahogyan ezt a vélemény későbbi részében kifejtjük – bizonyos kétségek merülnek fel az említett csökkentések tervezett módjával és idejével kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.2

A vizsgált javaslat tekintetében azonban – ahogyan ezt a vélemény későbbi részében kifejtjük – bizonyos kétségek merülnek fel az említett csökkentések tervezett módjával és idejével kapcsolatban.

| 1.3 | Különösen szembeötlő, hogy némelyik javasolt intézkedésre vonatkozóan részben vagy egyes esetekben teljesen hiányzik a megfelelő hatásvizsgálat, ami nyilvánvalóan ellentétes az „intelligens szabályozás” elvével, holott erről többször is szó van ezekkel az intézkedésekkel és más társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fontos témákkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.3

Különösen szembeötlő, hogy némelyik javasolt intézkedésre vonatkozóan részben vagy egyes esetekben teljesen hiányzik a megfelelő hatásvizsgálat, ami nyilvánvalóan ellentétes az „intelligens szabályozás” elvével, holott erről többször is szó van ezekkel az intézkedésekkel és más társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fontos témákkal kapcsolatban.

| 1.4 | Azzal kapcsolatban is fenntartásaink vannak, hogy a javaslat túlságosan gyakran folyamodik a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz olyan témákkal kapcsolatban, amelyek fontosságuk miatt bajosan tekinthetők egy rendelet „nem lényeges elemeinek”, amelyek így a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kategóriájába kerülhetnének. |
| --- | --- |

1.4

Azzal kapcsolatban is fenntartásaink vannak, hogy a javaslat túlságosan gyakran folyamodik a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz olyan témákkal kapcsolatban, amelyek fontosságuk miatt bajosan tekinthetők egy rendelet „nem lényeges elemeinek”, amelyek így a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kategóriájába kerülhetnének.

| 1.5 | Az EGSZB azt javasolja tehát, hogy






  — | szüntessék meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok igénybevételét azokban az esetekben, ahol az eredmények és az Európai Bizottság, valamint az ENSZ-EGB (1) által már elvégzett vizsgálatok lehetővé teszik némelyik tervezett intézkedés (pl. egyes könnyű járművek tömegének növelése, valamint a földgázzal működő járművek kizárása az ammónia méréséből) azonnali alkalmazását; |
| --- | --- | --- |

1.5

Az EGSZB azt javasolja tehát, hogy

—

szüntessék meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok igénybevételét azokban az esetekben, ahol az eredmények és az Európai Bizottság, valamint az ENSZ-EGB (1) által már elvégzett vizsgálatok lehetővé teszik némelyik tervezett intézkedés (pl. egyes könnyű járművek tömegének növelése, valamint a földgázzal működő járművek kizárása az ammónia méréséből) azonnali alkalmazását;

| — | végezzenek világos és alapos hatásvizsgálatokat az összes egyéb olyan javasolt intézkedés esetében, amely ebből a szempontból hiányosnak tűnik, és amellyel kapcsolatban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vennék igénybe. |
| --- | --- |

—

végezzenek világos és alapos hatásvizsgálatokat az összes egyéb olyan javasolt intézkedés esetében, amely ebből a szempontból hiányosnak tűnik, és amellyel kapcsolatban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat vennék igénybe.

| 1.6 | Az EGSZB véleménye szerint az előzőekben ismertetett ajánlások lehetővé tennék, hogy a társjogalkotók tudatosabban, teljesebb körűen és átláthatóbb módon értékeljék a javaslatot, csökkentve – ha nem is teljesen szüntetve meg – a fentiekben említett zavaró tényezőket. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB véleménye szerint az előzőekben ismertetett ajánlások lehetővé tennék, hogy a társjogalkotók tudatosabban, teljesebb körűen és átláthatóbb módon értékeljék a javaslatot, csökkentve – ha nem is teljesen szüntetve meg – a fentiekben említett zavaró tényezőket.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | A javaslatnak az a célja, hogy több ponton módosítsa az alábbi két, hatályos rendeletet:






  — | 715/2007/EK rendelet a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról; |
| --- | --- | --- |

2.1

A javaslatnak az a célja, hogy több ponton módosítsa az alábbi két, hatályos rendeletet:

—

715/2007/EK rendelet a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról;

| — | 595/2009/EK rendelet a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról. |
| --- | --- |

—

595/2009/EK rendelet a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról.

| 2.2 | Az Európai Bizottság szándéka szerint a javaslat elősegíti a szennyezőanyagok kibocsátásának csökkentését és – új rendelkezések bevezetésével – a hatályos jogszabályok egyszerűsítését. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság szándéka szerint a javaslat elősegíti a szennyezőanyagok kibocsátásának csökkentését és – új rendelkezések bevezetésével – a hatályos jogszabályok egyszerűsítését.

| 2.3 | A könnyű személygépjárművekkel és haszongépjárművekkel kapcsolatban a legfontosabb változások a következők: |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó jelenlegi értékelést kiegészítik a metánkibocsátással, amely új, a szén-dioxid egyenérték teljes tömegében kifejezett adatot jelent; Ennek az intézkedésnek az alapján felül lehetne vizsgálni az összes szénhidrogén-kibocsátásra – amely jelenleg magában foglalja a metán és a nem metán szénhidrogének kibocsátását – vonatkozó határértékeket, így nem kellene külön szabályozni a metánkibocsátás értékelését. Mindez várhatóan megkönnyíti a földgázüzemű járművek piacra történő bevezetését, amelyek esetében máskülönben nehéz betartani az összes szénhidrogén-kibocsátásra vonatkozó határértéket; |
| --- | --- |

2.3.1

a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó jelenlegi értékelést kiegészítik a metánkibocsátással, amely új, a szén-dioxid egyenérték teljes tömegében kifejezett adatot jelent; Ennek az intézkedésnek az alapján felül lehetne vizsgálni az összes szénhidrogén-kibocsátásra – amely jelenleg magában foglalja a metán és a nem metán szénhidrogének kibocsátását – vonatkozó határértékeket, így nem kellene külön szabályozni a metánkibocsátás értékelését. Mindez várhatóan megkönnyíti a földgázüzemű járművek piacra történő bevezetését, amelyek esetében máskülönben nehéz betartani az összes szénhidrogén-kibocsátásra vonatkozó határértéket;

| 2.3.2 | az alacsony hőmérséklet melletti, kipufogócsőnél történő kibocsátás határértékeinek (Euro 6) felülvizsgálata; |
| --- | --- |

2.3.2

az alacsony hőmérséklet melletti, kipufogócsőnél történő kibocsátás határértékeinek (Euro 6) felülvizsgálata;

| 2.3.3 | külön határérték meghatározása az eddig az összes NOx-kibocsátás részének tekintett nitrogén-dioxid kibocsátási határértéke számára; |
| --- | --- |

2.3.3

külön határérték meghatározása az eddig az összes NOx-kibocsátás részének tekintett nitrogén-dioxid kibocsátási határértéke számára;

| 2.3.4 | a részecske mérési módjának felülvizsgálata és az ezt alkotó részecskék számára vonatkozó új határérték bevezetése; |
| --- | --- |

2.3.4

a részecske mérési módjának felülvizsgálata és az ezt alkotó részecskék számára vonatkozó új határérték bevezetése;

| 2.3.5 | a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések felülvizsgálata, különös figyelmet fordítva a kkv-k szükségleteire. |
| --- | --- |

2.3.5

a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések felülvizsgálata, különös figyelmet fordítva a kkv-k szükségleteire.

| 2.4 | A nehéz járművekkel kapcsolatos legfontosabb változások a következők: |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | a maximális tömeg határértékének újbóli meghatározása a könnyű járművek kibocsátásaira vonatkozó előírások (715/2007/EK rendelet) olyan járművekre történő kiterjesztése érdekében, amelyek a felszerelésekkel kapcsolatos eltéréseik miatt a könnyű és a nehéz járművekre vonatkozó jogszabályok hatálya alá is eshetnek. Erre azért van szükség, hogy ugyanarra a járműre ne kelljen két bizonyítványt kiállítani; így ezek a járművek a környezetvédelmi szint csökkentése nélkül 5 tonnás össztömeget is elérhetnének; |
| --- | --- |

2.4.1

a maximális tömeg határértékének újbóli meghatározása a könnyű járművek kibocsátásaira vonatkozó előírások (715/2007/EK rendelet) olyan járművekre történő kiterjesztése érdekében, amelyek a felszerelésekkel kapcsolatos eltéréseik miatt a könnyű és a nehéz járművekre vonatkozó jogszabályok hatálya alá is eshetnek. Erre azért van szükség, hogy ugyanarra a járműre ne kelljen két bizonyítványt kiállítani; így ezek a járművek a környezetvédelmi szint csökkentése nélkül 5 tonnás össztömeget is elérhetnének;

| 2.4.2 | az ammóniakibocsátás határértéke jelenleg az összes nehéz járműre vonatkozik. Valójában az ammóniakibocsátás kockázata (a kibocsátás-ellenőrzési rendszerekben használt ammóniáról van szó) csak a dízelmotorokat érinti, amelyek ezeket a rendszereket alkalmazzák. A benzin- vagy földgázmotorok esetében nem áll fenn ez a kockázat, és az Európai Bizottság e korlátozás megszüntetését javasolja a földgázüzemű, kétségtelenül környezetbarátabb autóbuszok és nehéz járművek esetében, amelyeket máskülönben jelentős, szükségtelen többletköltségek terhelnének. |
| --- | --- |

2.4.2

az ammóniakibocsátás határértéke jelenleg az összes nehéz járműre vonatkozik. Valójában az ammóniakibocsátás kockázata (a kibocsátás-ellenőrzési rendszerekben használt ammóniáról van szó) csak a dízelmotorokat érinti, amelyek ezeket a rendszereket alkalmazzák. A benzin- vagy földgázmotorok esetében nem áll fenn ez a kockázat, és az Európai Bizottság e korlátozás megszüntetését javasolja a földgázüzemű, kétségtelenül környezetbarátabb autóbuszok és nehéz járművek esetében, amelyeket máskülönben jelentős, szükségtelen többletköltségek terhelnének.

| 2.5 | Ennek megvalósítása érdekében az Európai Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kér arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el a rendelet hatálybalépésének időpontjától. |
| --- | --- |

2.5

Ennek megvalósítása érdekében az Európai Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kér arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el a rendelet hatálybalépésének időpontjától.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB kénytelen kétségeinek hangot adni a javaslat formájával, valamint megvalósításának módjával és időkeretével kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB kénytelen kétségeinek hangot adni a javaslat formájával, valamint megvalósításának módjával és időkeretével kapcsolatban.

| 3.2 | Először is, a rendeletnek, amely egyetlen jogszabályba vonja össze a könnyű és nehéz járművekre vonatkozó különféle jogalkotási módosításokat, már a struktúrája sem felel meg az „intelligens és átlátható szabályozás” elveinek, holott ez volt az egyik fő vállalása a CARS 21-nek, (2) amelyet aztán megismételt a CARS 2020, (3) amellyel kapcsolatban még folyamatban vannak a munkák. |
| --- | --- |

3.2

Először is, a rendeletnek, amely egyetlen jogszabályba vonja össze a könnyű és nehéz járművekre vonatkozó különféle jogalkotási módosításokat, már a struktúrája sem felel meg az „intelligens és átlátható szabályozás” elveinek, holott ez volt az egyik fő vállalása a CARS 21-nek, (2) amelyet aztán megismételt a CARS 2020, (3) amellyel kapcsolatban még folyamatban vannak a munkák.

| 3.3 | A javaslatot kísérő hatásvizsgálat számos esetben hiányosnak tűnik, sőt, esetleg teljesen hiányzik a javasolt intézkedések közül, amelyeknek pedig jelentős hatásuk lesz a járművek árára. |
| --- | --- |

3.3

A javaslatot kísérő hatásvizsgálat számos esetben hiányosnak tűnik, sőt, esetleg teljesen hiányzik a javasolt intézkedések közül, amelyeknek pedig jelentős hatásuk lesz a járművek árára.

| 3.4 | Az Európai Bizottság ezúttal is felhatalmazást kér arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat (körülbelül tízet) fogadhasson el, és így korlátozza a jogszabály, azaz a rendelet konkrét tartalmát. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Bizottság ezúttal is felhatalmazást kér arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat (körülbelül tízet) fogadhasson el, és így korlátozza a jogszabály, azaz a rendelet konkrét tartalmát.

| 3.4.1 | Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a javaslat egyes elemei, melyekkel kapcsolatban a javaslat felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat irányoz elő, a járművek kibocsátásaira és ezek határértékeire vonatkoznak. Fontosságuk miatt ezekről a kérdésekről eddig mindig a társjogalkotók döntöttek, és nehezen érthető, hogy tekinthetők ezek egy rendelet „nem lényeges elemeinek”, amelyek így a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kategóriájába kerülhetnek. |
| --- | --- |

3.4.1

Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a javaslat egyes elemei, melyekkel kapcsolatban a javaslat felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat irányoz elő, a járművek kibocsátásaira és ezek határértékeire vonatkoznak. Fontosságuk miatt ezekről a kérdésekről eddig mindig a társjogalkotók döntöttek, és nehezen érthető, hogy tekinthetők ezek egy rendelet „nem lényeges elemeinek”, amelyek így a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kategóriájába kerülhetnek.

| 3.4.2 | Véleményeiben az EGSZB többször is rámutatott arra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat túlságosan gyakran veszik igénybe, és a problematikus elemeket a közelmúltban egy jelentésben (4) foglalta össze, felhívva a figyelmet az Európai Bizottság egyre nagyobb mozgásterére ezen a téren, és megkérdőjelezve a rendszer átláthatóságát, az eljárások megfelelő alkalmazását és az ellenőrző mechanizmusok hatékonyságát. |
| --- | --- |

3.4.2

Véleményeiben az EGSZB többször is rámutatott arra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat túlságosan gyakran veszik igénybe, és a problematikus elemeket a közelmúltban egy jelentésben (4) foglalta össze, felhívva a figyelmet az Európai Bizottság egyre nagyobb mozgásterére ezen a téren, és megkérdőjelezve a rendszer átláthatóságát, az eljárások megfelelő alkalmazását és az ellenőrző mechanizmusok hatékonyságát.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB-nek súlyos kétségei vannak a metán (CH4) szén-dioxid-egyenértékként történő figyelembevételével kapcsolatban (lásd a 2.3.1 pontot), mivel e döntés nyomán felül kellene vizsgálni a CO2-re vonatkozó jelenlegi jogszabályokat (443/2009/EK rendelet és 510/2011/EU rendelet). Az ezekben a rendeletekben megjelölt célkitűzések meghatározásakor nem vették figyelembe a szén-dioxid-egyenértéket, amelynek esetleges bevezetése esetén pontos hatásvizsgálatot kellene végezni az említett rendeletek megfelelő felülvizsgálata érdekében. A szén-dioxid-egyenérték bevezetése a fogyasztók számára is következményekkel járna, ugyanis felülvizsgálnák az adózást azokban a tagállamokban, ahol ez a szén-dioxid-kibocsátáson alapul, továbbá esetleg megzavarná a felhasználókat, akik a szén-dioxid-kibocsátásokkal kapcsolatos jelenlegi címkézéshez vannak hozzászokva. Ezekre az erőfeszítésekre a jelenleg szén-dioxid-egyenértékekben mért értékek pusztán marginális változásai miatt kerülne sor (az emelkedés az 1 g/km-t sem érné el), ráadásul lényegesen bonyolultabbá válna a nyomon követés. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB-nek súlyos kétségei vannak a metán (CH4) szén-dioxid-egyenértékként történő figyelembevételével kapcsolatban (lásd a 2.3.1 pontot), mivel e döntés nyomán felül kellene vizsgálni a CO2-re vonatkozó jelenlegi jogszabályokat (443/2009/EK rendelet és 510/2011/EU rendelet). Az ezekben a rendeletekben megjelölt célkitűzések meghatározásakor nem vették figyelembe a szén-dioxid-egyenértéket, amelynek esetleges bevezetése esetén pontos hatásvizsgálatot kellene végezni az említett rendeletek megfelelő felülvizsgálata érdekében. A szén-dioxid-egyenérték bevezetése a fogyasztók számára is következményekkel járna, ugyanis felülvizsgálnák az adózást azokban a tagállamokban, ahol ez a szén-dioxid-kibocsátáson alapul, továbbá esetleg megzavarná a felhasználókat, akik a szén-dioxid-kibocsátásokkal kapcsolatos jelenlegi címkézéshez vannak hozzászokva. Ezekre az erőfeszítésekre a jelenleg szén-dioxid-egyenértékekben mért értékek pusztán marginális változásai miatt kerülne sor (az emelkedés az 1 g/km-t sem érné el), ráadásul lényegesen bonyolultabbá válna a nyomon követés.

| 4.2 | Az alacsony hőmérséklet melletti, kipufogócsőnél történő kibocsátással kapcsolatban (2.3.2 pont) az EGSZB azt javasolja, hogy a határértékek esetleges felülvizsgálata előtt ne csak a nitrogén-oxidokra és a nitrogén-dioxidra, hanem a szénmonoxidra és a szénhidrogénre vonatkozóan is végezzenek alapos, részletes hatásvizsgálatot. |
| --- | --- |

4.2

Az alacsony hőmérséklet melletti, kipufogócsőnél történő kibocsátással kapcsolatban (2.3.2 pont) az EGSZB azt javasolja, hogy a határértékek esetleges felülvizsgálata előtt ne csak a nitrogén-oxidokra és a nitrogén-dioxidra, hanem a szénmonoxidra és a szénhidrogénre vonatkozóan is végezzenek alapos, részletes hatásvizsgálatot.

| 4.3 | A különösen a városi területeken igen jelentős mértékű szennyezéseket okozó nitrogén-dioxidra (2.3.3) is érvényes, hogy azt a döntést, mely szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal állapítanának meg egy konkrét határértéket, részletes hatásvizsgálattal kellene alátámasztani. |
| --- | --- |

4.3

A különösen a városi területeken igen jelentős mértékű szennyezéseket okozó nitrogén-dioxidra (2.3.3) is érvényes, hogy azt a döntést, mely szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal állapítanának meg egy konkrét határértéket, részletes hatásvizsgálattal kellene alátámasztani.

| 4.4 | A részecskék mérésének felülvizsgálatával (2.3.4 pont) kapcsolatban az EGSZB megjegyzi, hogy a részecskeszámra vonatkozó határérték bevezetésének alkalmával (692/2008. sz. rendelet) a részecsketömegre vonatkozó határértéket 5,0 mg/km-ről 4,5 mg/km-re csökkentették, hogy összhangba hozzák a részecskeszámmal. Úgy tűnik, hogy a javaslat így indokolatlan, és ellentmond az ENSZ-EGB (5) munkacsoport (amelyben az Európai Bizottság is részt vesz) egy közelmúltbeli megállapításának, amely szerint nincs szükség a részecskékkel kapcsolatos eljárások felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

4.4

A részecskék mérésének felülvizsgálatával (2.3.4 pont) kapcsolatban az EGSZB megjegyzi, hogy a részecskeszámra vonatkozó határérték bevezetésének alkalmával (692/2008. sz. rendelet) a részecsketömegre vonatkozó határértéket 5,0 mg/km-ről 4,5 mg/km-re csökkentették, hogy összhangba hozzák a részecskeszámmal. Úgy tűnik, hogy a javaslat így indokolatlan, és ellentmond az ENSZ-EGB (5) munkacsoport (amelyben az Európai Bizottság is részt vesz) egy közelmúltbeli megállapításának, amely szerint nincs szükség a részecskékkel kapcsolatos eljárások felülvizsgálatára.

| 4.5 | Az információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatban (2.3.5 pont) az EGSZB emlékeztet rá, hogy a 715/2007/EK rendelet 9. cikkének értelmében az Európai Bizottságnak 2011. július 2-ig jelentést kellett volna készítenie erről a tárgyról, de eddig még nem került sor ennek ismertetésére. Magától értetődik, hogy bármilyen erre vonatkozó döntést csak azután hozhatnak meg, hogy a Tanács és az Európai Parlament tanulmányozta ezt a jelentést. |
| --- | --- |

4.5

Az információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatban (2.3.5 pont) az EGSZB emlékeztet rá, hogy a 715/2007/EK rendelet 9. cikkének értelmében az Európai Bizottságnak 2011. július 2-ig jelentést kellett volna készítenie erről a tárgyról, de eddig még nem került sor ennek ismertetésére. Magától értetődik, hogy bármilyen erre vonatkozó döntést csak azután hozhatnak meg, hogy a Tanács és az Európai Parlament tanulmányozta ezt a jelentést.

| 4.6 | Az EGSZB üdvözli, hogy bizonyos könnyű járművek kibocsátási határértékeivel kapcsolatban rugalmasságot igyekeznek biztosítani, ugyanis e járművekkel kapcsolatban fennáll az a kockázat, hogy miután elkészülnek, a nehéz járművek kategóriájába kerülnek, és így két bizonyítványra van szükség (2.4.1 pont). Úgy tűnik, hogy az 5 tonnás össztömeg határérték bevezetése összhangban van a jelenlegi határértékkel (2,84 tonna referenciatömeg). Ezért a vizsgálati eljárás frissítésével kapcsolatban nem tűnik indokoltnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok igénybevétele. Az EGSZB mindenesetre úgy véli, hogy ennek a már régóta megvitatás alatt álló javaslatnak azonnal – esetleg átmeneti szabályként – hatályba kellene lépnie, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok eljárásának igénybevétele nélkül. Az intézkedés ugyanis csak korlátozott időtartamra fog szólni; a genfi székhelyű ENSZ-EGB rövidesen elfogadja az új WLTP-t (a könnyű gépjárművekre vonatkozó új, világszerte alkalmazandó vizsgálati eljárást), amely felülvizsgálja a könnyű járművekre vonatkozó összes vizsgálati eljárást, és az Európai Bizottság szerint 2017-től kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB üdvözli, hogy bizonyos könnyű járművek kibocsátási határértékeivel kapcsolatban rugalmasságot igyekeznek biztosítani, ugyanis e járművekkel kapcsolatban fennáll az a kockázat, hogy miután elkészülnek, a nehéz járművek kategóriájába kerülnek, és így két bizonyítványra van szükség (2.4.1 pont). Úgy tűnik, hogy az 5 tonnás össztömeg határérték bevezetése összhangban van a jelenlegi határértékkel (2,84 tonna referenciatömeg). Ezért a vizsgálati eljárás frissítésével kapcsolatban nem tűnik indokoltnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok igénybevétele. Az EGSZB mindenesetre úgy véli, hogy ennek a már régóta megvitatás alatt álló javaslatnak azonnal – esetleg átmeneti szabályként – hatályba kellene lépnie, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok eljárásának igénybevétele nélkül. Az intézkedés ugyanis csak korlátozott időtartamra fog szólni; a genfi székhelyű ENSZ-EGB rövidesen elfogadja az új WLTP-t (a könnyű gépjárművekre vonatkozó új, világszerte alkalmazandó vizsgálati eljárást), amely felülvizsgálja a könnyű járművekre vonatkozó összes vizsgálati eljárást, és az Európai Bizottság szerint 2017-től kerül alkalmazásra.

| 4.7 | Végül azzal a javaslattal kapcsolatban, hogy a földgázüzemű járműveket zárják ki az ammónia méréséből (2.4.2 pont), az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot, mivel egy olyan rendelkezés korrigálásáról van szó, amely hátrányos megkülönböztetést alkalmaz a földgázüzemű járművekkel szemben. Ez a kérdés már felmerült az 595/2009/EK rendelet megvitatása során, de a későbbiekben a rendelet végső összeállításának szakaszában megmagyarázhatatlan módon figyelmen kívül hagyták. |
| --- | --- |

4.7

Végül azzal a javaslattal kapcsolatban, hogy a földgázüzemű járműveket zárják ki az ammónia méréséből (2.4.2 pont), az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot, mivel egy olyan rendelkezés korrigálásáról van szó, amely hátrányos megkülönböztetést alkalmaz a földgázüzemű járművekkel szemben. Ez a kérdés már felmerült az 595/2009/EK rendelet megvitatása során, de a későbbiekben a rendelet végső összeállításának szakaszában megmagyarázhatatlan módon figyelmen kívül hagyták.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága

1

(2)  CARS 21: A 21. század versenyképes autóipari szabályozási kerete, COM(2007) 22 final.

2

(3)  CARS 2020: Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért, COM (2012) 636 final.

3

(4)  INT/656 jelű tájékoztató jelentés (2013. szeptember 18.): „Jobb jogalkotás: végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok”

4

(5)  Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (székhelye Genf), amelynek feladata többek között a technikai szabályozások nemzetközi szabványosítása. A munkában az 58 aláíró ország és az EU (WP 29) vesz részt.

5

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/59

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A szabad mozgás jogával élő uniós polgárok szavazati jogának megvonásából származó következmények kezelése

(COM(2014) 33 final)

2014/C 311/09

Önálló előadó: Andris GOBIŅŠ

2014. március 7-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A szabad mozgás jogával élő uniós polgárok szavazati jogának megvonásából származó következmények kezelése

COM(2014) 33 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2014. április 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 29-ii ülésnapon) 203 szavazattal 5 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az EGSZB álláspontja

| 1.1 | Az EU polgárai állnak az EUSZ 10. cikke (3) bekezdésének középpontjában, amely kimondja: „Minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében.” Ennek a jognak jellegéből fakadóan magában kell foglalnia a választásokon való részvétel jogát is, amely létfontosságú része a demokráciának és alapvető emberi jog. |
| --- | --- |

1.1

Az EU polgárai állnak az EUSZ 10. cikke (3) bekezdésének középpontjában, amely kimondja: „Minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében.” Ennek a jognak jellegéből fakadóan magában kell foglalnia a választásokon való részvétel jogát is, amely létfontosságú része a demokráciának és alapvető emberi jog.

| 1.2 | Az uniós polgárok egyik alapjoga a szabad mozgás joga. Az uniós polgárok a 28 tagállam bármelyikében tartózkodhatnak és dolgozhatnak. |
| --- | --- |

1.2

Az uniós polgárok egyik alapjoga a szabad mozgás joga. Az uniós polgárok a 28 tagállam bármelyikében tartózkodhatnak és dolgozhatnak.

| 1.3 | A Szerződésekkel jogilag egyenértékű Alapjogi Charta a 39. és 40. cikkében kimondja, hogy a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok jogosultak részt venni az európai és a helyhatósági választásokon, ugyanolyan feltételekkel, mint a lakóhelyük szerinti tagállam állampolgárai. A nemzeti választásokon való részvételről azonban a Charta nem rendelkezik. |
| --- | --- |

1.3

A Szerződésekkel jogilag egyenértékű Alapjogi Charta a 39. és 40. cikkében kimondja, hogy a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok jogosultak részt venni az európai és a helyhatósági választásokon, ugyanolyan feltételekkel, mint a lakóhelyük szerinti tagállam állampolgárai. A nemzeti választásokon való részvételről azonban a Charta nem rendelkezik.

| 1.4 | Összesen 23 uniós tagállam engedélyezi, hogy az EU-ban külföldön élő polgárai szavazzanak a nemzeti választásokon. A Europeans Throughout the World („Európaiak a világban”, ETTW) szervezet által e vélemény céljaira végzett nem hivatalos felmérés szerint a külföldön élők európai szervezetei többek között a következő indokokat hozzák fel a szavazati jog megtartása mellett:






  — | A választásokon való szavazás – függetlenül attól, hogy európai, regionális, nemzeti vagy európai szintű választásokról van-e szó – alapvető demokratikus jog, amelyet támogatni és biztosítani kell. |
| --- | --- | --- |

1.4

Összesen 23 uniós tagállam engedélyezi, hogy az EU-ban külföldön élő polgárai szavazzanak a nemzeti választásokon. A Europeans Throughout the World („Európaiak a világban”, ETTW) szervezet által e vélemény céljaira végzett nem hivatalos felmérés szerint a külföldön élők európai szervezetei többek között a következő indokokat hozzák fel a szavazati jog megtartása mellett:

—

A választásokon való szavazás – függetlenül attól, hogy európai, regionális, nemzeti vagy európai szintű választásokról van-e szó – alapvető demokratikus jog, amelyet támogatni és biztosítani kell.

| — | Ahhoz, hogy a nemzeti választások ténylegesen demokratikusak legyenek, minden polgárt meg kell hallgatni – beleértve azokét is, akik úgy döntöttek, hogy külföldön élnek és dolgoznak. |
| --- | --- |

—

Ahhoz, hogy a nemzeti választások ténylegesen demokratikusak legyenek, minden polgárt meg kell hallgatni – beleértve azokét is, akik úgy döntöttek, hogy külföldön élnek és dolgoznak.

| — | A nemzeti választásokon való szavazás joga lehetővé teszi, hogy a külföldön élők fontos kötelékeket tartsanak fenn hazájukkal, és továbbra is „felelős polgárok” és „jó európaiak” maradjanak. |
| --- | --- |

—

A nemzeti választásokon való szavazás joga lehetővé teszi, hogy a külföldön élők fontos kötelékeket tartsanak fenn hazájukkal, és továbbra is „felelős polgárok” és „jó európaiak” maradjanak.

| — | A külföldön élők helyzetükből fakadóan hazájuk „nagykövetei”, és az is gyakran előfordul, hogy szembesülniük kell a hazájuk által hozott politikai döntések következményeivel. |
| --- | --- |

—

A külföldön élők helyzetükből fakadóan hazájuk „nagykövetei”, és az is gyakran előfordul, hogy szembesülniük kell a hazájuk által hozott politikai döntések következményeivel.

| — | A külföldön való szavazást Európában az „egység a sokféleségben” európai mottó megvalósulásának tekintik. |
| --- | --- |

—

A külföldön való szavazást Európában az „egység a sokféleségben” európai mottó megvalósulásának tekintik.

| 1.5 | Öt uniós tagállam – Ciprus, Dánia, Írország, Málta és az Egyesült Királyság – nem engedi, hogy az EU más országaiban élő állampolgárai szavazzanak a nemzeti választásokon – vagy országuk elhagyását követően azonnal, vagy egy bizonyos idő eltelte után. Nem bizonyos, hogy a szavazati jog ilyen jellegű megvonása hány uniós polgárt érint vagy érinthet, de a szóban forgó öt országból becslések szerint mintegy 3 millió uniós polgár él az EU másik tagországában. (1) |
| --- | --- |

1.5

Öt uniós tagállam – Ciprus, Dánia, Írország, Málta és az Egyesült Királyság – nem engedi, hogy az EU más országaiban élő állampolgárai szavazzanak a nemzeti választásokon – vagy országuk elhagyását követően azonnal, vagy egy bizonyos idő eltelte után. Nem bizonyos, hogy a szavazati jog ilyen jellegű megvonása hány uniós polgárt érint vagy érinthet, de a szóban forgó öt országból becslések szerint mintegy 3 millió uniós polgár él az EU másik tagországában. (1)

| 1.6 | Ezek a polgárok, akiktől e politikák eredményeképp megvonták a szavazati jogot, többségükben abban az országban sem vehetnek részt a nemzeti választáson, amelyben élnek. (2) Az ilyen eljárásmódok miatt kialakult egy csoport, amely semmilyen nemzeti választáson nem jogosult szavazni – ezek a polgárok választóként elvesztek. |
| --- | --- |

1.6

Ezek a polgárok, akiktől e politikák eredményeképp megvonták a szavazati jogot, többségükben abban az országban sem vehetnek részt a nemzeti választáson, amelyben élnek. (2) Az ilyen eljárásmódok miatt kialakult egy csoport, amely semmilyen nemzeti választáson nem jogosult szavazni – ezek a polgárok választóként elvesztek.

| 1.7 | A szavazati jog megvonása mellett gyakran hangoztatott érvek egyike az, hogy a külföldön élő polgárok elveszítik a kapcsolatot hazájukkal. Ez bizonyára igaz volt a múltban. Jelenleg azonban, hála a modern kommunikációs technológiának, a külföldön élő uniós polgárok könnyen fenntarthatják kapcsolataikat hazájukkal. A televízióban, rádióban és az interneten követhetik a hazájukban zajló eseményeket – különösen az internet mint az interakció és részvétel közös eszköze révén. Gyorsan és olcsón haza tudnak utazni. Számos esetben adót is fizetnek vagy nyugdíjat is kapnak hazájukban. A fizikai tartózkodási hely aligha tekinthető megfelelő mutatónak a szavazati jogok elvesztéséhez. |
| --- | --- |

1.7

A szavazati jog megvonása mellett gyakran hangoztatott érvek egyike az, hogy a külföldön élő polgárok elveszítik a kapcsolatot hazájukkal. Ez bizonyára igaz volt a múltban. Jelenleg azonban, hála a modern kommunikációs technológiának, a külföldön élő uniós polgárok könnyen fenntarthatják kapcsolataikat hazájukkal. A televízióban, rádióban és az interneten követhetik a hazájukban zajló eseményeket – különösen az internet mint az interakció és részvétel közös eszköze révén. Gyorsan és olcsón haza tudnak utazni. Számos esetben adót is fizetnek vagy nyugdíjat is kapnak hazájukban. A fizikai tartózkodási hely aligha tekinthető megfelelő mutatónak a szavazati jogok elvesztéséhez.

| 1.8 | 2014. január 29-i ajánlásában az Európai Bizottság sürgeti az érintett öt tagállamot, hogy tegyék lehetővé polgáraik számára a nemzeti választásokon való szavazás jogának megtartását, amennyiben ezek a polgárok folyamatos érdeklődést tanúsítanak hazájuk politikai élete iránt, például a választói névjegyzékben való regisztráció fenntartásának kérelmezése révén. Az EGSZB méltányolta volna, ha a dokumentumban szerepelne egy általános kérés is arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállam biztosítsa, hogy a szavazás a külföldön élő polgárok részére ugyanolyan egyszerű legyen, mint a hazájukban élő polgárok részére. |
| --- | --- |

1.8

2014. január 29-i ajánlásában az Európai Bizottság sürgeti az érintett öt tagállamot, hogy tegyék lehetővé polgáraik számára a nemzeti választásokon való szavazás jogának megtartását, amennyiben ezek a polgárok folyamatos érdeklődést tanúsítanak hazájuk politikai élete iránt, például a választói névjegyzékben való regisztráció fenntartásának kérelmezése révén. Az EGSZB méltányolta volna, ha a dokumentumban szerepelne egy általános kérés is arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállam biztosítsa, hogy a szavazás a külföldön élő polgárok részére ugyanolyan egyszerű legyen, mint a hazájukban élő polgárok részére.

| 1.9 | Az EGSZB nyomatékosan támogatja ezt az ajánlást, amely a vélemény tárgyát képező közleményt kíséri. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB nyomatékosan támogatja ezt az ajánlást, amely a vélemény tárgyát képező közleményt kíséri.

| 1.10 | Az EUMSZ 20. cikkének meghatározása szerint az uniós polgárság kiegészíti a nemzeti állampolgárságot. Ezért furcsának tűnik, hogy bizonyos állampolgároktól megvonnak egy alapvető jogot – a szavazati jogot –, ha egy másik alapjogukkal – a szabad mozgás jogával – kívánnak élni. Érthető, hogy sokan úgy vélik, ez az uniós polgárság egész filozófiájával ellentétes. |
| --- | --- |

1.10

Az EUMSZ 20. cikkének meghatározása szerint az uniós polgárság kiegészíti a nemzeti állampolgárságot. Ezért furcsának tűnik, hogy bizonyos állampolgároktól megvonnak egy alapvető jogot – a szavazati jogot –, ha egy másik alapjogukkal – a szabad mozgás jogával – kívánnak élni. Érthető, hogy sokan úgy vélik, ez az uniós polgárság egész filozófiájával ellentétes.

| 1.11 | A nemzeti választásokon való szavazati jogokkal kapcsolatos szabályok egyértelműen tagállami – nem európai – hatáskörbe tartoznak. Ezt a fontos elvet az EU nem kérdőjelezi meg, nem is szabad ezt tennie. A polgárok szempontjából nézve azonban javítani kell a helyzeten. Fontos, hogy a polgárok gyakorolhassák azokat az alapvető jogokat, amelyeket minden tagállam elismert az uniós szerződésekben, és tagállami jogszabályok ne vonhassák meg tőlük ezeket. |
| --- | --- |

1.11

A nemzeti választásokon való szavazati jogokkal kapcsolatos szabályok egyértelműen tagállami – nem európai – hatáskörbe tartoznak. Ezt a fontos elvet az EU nem kérdőjelezi meg, nem is szabad ezt tennie. A polgárok szempontjából nézve azonban javítani kell a helyzeten. Fontos, hogy a polgárok gyakorolhassák azokat az alapvető jogokat, amelyeket minden tagállam elismert az uniós szerződésekben, és tagállami jogszabályok ne vonhassák meg tőlük ezeket.

| 1.12 | Az EGSZB arra biztatja az öt érintett tagállamot, hogy találjanak módot a nagyobb rugalmasságra. A megoldások természetesen országonként különbözőek lesznek. A legfontosabb az, hogy valamennyi uniós polgár megtartsa azt a jogát, hogy szavazhat származási országa nemzeti választásain. Az EGSZB arra biztatja ezeket a tagállamokat, hogy fontolják meg az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a szavazási jog lakóhelyen alapuló korlátozása helyett a külföldön élők számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kimutassák folyamatos érdeklődésüket származási országuk politikai élete iránt. A szavazati jog megtartásának időbeli korlátai jellegüknél fogva önkényesek. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB arra biztatja az öt érintett tagállamot, hogy találjanak módot a nagyobb rugalmasságra. A megoldások természetesen országonként különbözőek lesznek. A legfontosabb az, hogy valamennyi uniós polgár megtartsa azt a jogát, hogy szavazhat származási országa nemzeti választásain. Az EGSZB arra biztatja ezeket a tagállamokat, hogy fontolják meg az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a szavazási jog lakóhelyen alapuló korlátozása helyett a külföldön élők számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kimutassák folyamatos érdeklődésüket származási országuk politikai élete iránt. A szavazati jog megtartásának időbeli korlátai jellegüknél fogva önkényesek.

| 1.13 | Az EGSZB ezenkívül hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a külföldön élők egyértelmű tájékoztatást kapjanak jogaikról és ezen jogok gyakorlásának módjáról. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB ezenkívül hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a külföldön élők egyértelmű tájékoztatást kapjanak jogaikról és ezen jogok gyakorlásának módjáról.

| 1.14 | Az EGSZB arra biztatja az illetékes tagállami hatóságokat, hogy a regisztrációs és szavazási folyamatokat minél egyszerűbben és átláthatóbban alakítsák ki. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB arra biztatja az illetékes tagállami hatóságokat, hogy a regisztrációs és szavazási folyamatokat minél egyszerűbben és átláthatóbban alakítsák ki.

| 1.15 | Végül pedig az EGSZB hangsúlyozza, hogy a nemzeti választásokon történő szavazás jogának megvonása csak egy példája az állampolgári jogok megsértésének, amellyel a külföldön élő polgárok szembesülnek. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy térképezze fel az ilyen jogsértéseket, hogy teljes körű áttekintést nyújthasson az európai helyzetről, ugyanakkor különös figyelmet fordítson az aktív polgárság és a „mindennapi” döntéshozatalban való részvétel lehetőségeire. |
| --- | --- |

1.15

Végül pedig az EGSZB hangsúlyozza, hogy a nemzeti választásokon történő szavazás jogának megvonása csak egy példája az állampolgári jogok megsértésének, amellyel a külföldön élő polgárok szembesülnek. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy térképezze fel az ilyen jogsértéseket, hogy teljes körű áttekintést nyújthasson az európai helyzetről, ugyanakkor különös figyelmet fordítson az aktív polgárság és a „mindennapi” döntéshozatalban való részvétel lehetőségeire.

2.   További háttérinformáció

| 2.1 | Az Európai Bizottság ajánlása jó áttekintést ad az érintett öt tagállam mindegyikének jogi helyzetéről. Az ETTW-től kapott információk alapján azonban az EGSZB néhány megjegyzést szeretne hozzáfűzni az Európai Bizottság által leírtakhoz: |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság ajánlása jó áttekintést ad az érintett öt tagállam mindegyikének jogi helyzetéről. Az ETTW-től kapott információk alapján azonban az EGSZB néhány megjegyzést szeretne hozzáfűzni az Európai Bizottság által leírtakhoz:

| 2.2 | Ciprus: Mintegy 4 80  000 ciprusi állampolgár él más uniós országban, legtöbbjük az Egyesült Királyságban. Az elhangzottakkal ellentétben ezek a polgárok valójában részt vehettek az elmúlt évi nemzeti választásokon. Úgy tűnik tehát, hogy a jogi helyzet és a tényleges gyakorlat eltér. |
| --- | --- |

2.2

Ciprus: Mintegy 4 80  000 ciprusi állampolgár él más uniós országban, legtöbbjük az Egyesült Királyságban. Az elhangzottakkal ellentétben ezek a polgárok valójában részt vehettek az elmúlt évi nemzeti választásokon. Úgy tűnik tehát, hogy a jogi helyzet és a tényleges gyakorlat eltér.

| 2.3 | Dánia: Mintegy 1 40  000 dán állampolgár él más uniós országban. A dán alkotmányban az áll, hogy a dán állampolgárok akkor jogosultak szavazni a dán parlamenti választásokon, ha állandó lakhellyel rendelkeznek az országban. Számos kivételt vezettek azonban be. Bizonyos körülmények között a polgárok 12 évig, egyes esetekben még annál is tovább megtarthatják szavazati jogukat. Ezek a kivételek megkérdőjelezik a külföldön élő dán polgárok szavazati jogának folyamatos, „általános” megvonása melletti, az alkotmányon alapuló érvelést. |
| --- | --- |

2.3

Dánia: Mintegy 1 40  000 dán állampolgár él más uniós országban. A dán alkotmányban az áll, hogy a dán állampolgárok akkor jogosultak szavazni a dán parlamenti választásokon, ha állandó lakhellyel rendelkeznek az országban. Számos kivételt vezettek azonban be. Bizonyos körülmények között a polgárok 12 évig, egyes esetekben még annál is tovább megtarthatják szavazati jogukat. Ezek a kivételek megkérdőjelezik a külföldön élő dán polgárok szavazati jogának folyamatos, „általános” megvonása melletti, az alkotmányon alapuló érvelést.

| 2.4 | Írország: A külföldön élő ír állampolgárok száma igen magas – a legutóbbi hivatalos becslés szerint körülbelül 3 millió, közülük pedig félmillióan más uniós tagállamban élnek. A külföldön élők szavazati jogának biztosítása elleni egyik érv az volt, hogy ők így domináns tényezővé válhatnak az ír politikában. Az újabb fejlemények azonban azt jelzik, hogy a külföldön élő ír polgárok fokozatosan szavazati jogot szerezhetnek. A jelenleg tevékenykedő alkotmányozó konvent küldöttjeinek 78 %-a támogatja, hogy a külföldön élők szavazati jogot kapjanak az elnökválasztásokon. Egy a Seanadnak (a parlament felsőházának) benyújtott törvénytervezetben azt is javasolják, hogy a külföldön élők jogosultak legyenek szavazni a Seanad választásán is. Bár az alkotmányozó konventnek szóló kormányzati válasz még függőben van, a szavazati jog megvonása kérdésében Írországban már érezni a változás szelét. |
| --- | --- |

2.4

Írország: A külföldön élő ír állampolgárok száma igen magas – a legutóbbi hivatalos becslés szerint körülbelül 3 millió, közülük pedig félmillióan más uniós tagállamban élnek. A külföldön élők szavazati jogának biztosítása elleni egyik érv az volt, hogy ők így domináns tényezővé válhatnak az ír politikában. Az újabb fejlemények azonban azt jelzik, hogy a külföldön élő ír polgárok fokozatosan szavazati jogot szerezhetnek. A jelenleg tevékenykedő alkotmányozó konvent küldöttjeinek 78 %-a támogatja, hogy a külföldön élők szavazati jogot kapjanak az elnökválasztásokon. Egy a Seanadnak (a parlament felsőházának) benyújtott törvénytervezetben azt is javasolják, hogy a külföldön élők jogosultak legyenek szavazni a Seanad választásán is. Bár az alkotmányozó konventnek szóló kormányzati válasz még függőben van, a szavazati jog megvonása kérdésében Írországban már érezni a változás szelét.

| 2.5 | Málta:1 01  700 máltai állampolgár él más uniós tagállamban, túlnyomó többségük az Egyesült Királyságban. (3) A máltai alkotmány szerint egy máltai állampolgár szavazati joggal rendelkezik, ha „máltai lakos, és a regisztrációt közvetlenül megelőző tizennyolc hónap folyamán megszakítás nélkül hat hónapon keresztül vagy összesen hat hónapot kitevő időszakban máltai lakos volt”. Egy 2003-as mérvadó bírósági perben egy máltai bíróság úgy ítélkezett, hogy a máltai alkotmányban szereplő „lakhelyre” való utalás „állandó lakhelyként” értelmezendő, mivel a „lakhely” korlátozóbb, fizikai tartózkodási helyként való értelmezése sértené az Emberi Jogok Európai Egyezményét. Ezt a bírósági ítéletet nem követte alkotmánymódosítás. |
| --- | --- |

2.5

Málta:1 01  700 máltai állampolgár él más uniós tagállamban, túlnyomó többségük az Egyesült Királyságban. (3) A máltai alkotmány szerint egy máltai állampolgár szavazati joggal rendelkezik, ha „máltai lakos, és a regisztrációt közvetlenül megelőző tizennyolc hónap folyamán megszakítás nélkül hat hónapon keresztül vagy összesen hat hónapot kitevő időszakban máltai lakos volt”. Egy 2003-as mérvadó bírósági perben egy máltai bíróság úgy ítélkezett, hogy a máltai alkotmányban szereplő „lakhelyre” való utalás „állandó lakhelyként” értelmezendő, mivel a „lakhely” korlátozóbb, fizikai tartózkodási helyként való értelmezése sértené az Emberi Jogok Európai Egyezményét. Ezt a bírósági ítéletet nem követte alkotmánymódosítás.

| 2.6 | Egyesült Királyság: Csaknem 2,2 millió egyesült királyságbeli állampolgár él más uniós tagállamban. Az egyesült királyságbeli parlamenti választásokon való részvételi jogukkal kapcsolatos szabályok háromszor módosultak az elmúlt 30 év folyamán. 1985 előtt a külföldön élők egyáltalán nem szavazhattak, 1985-től azonban a polgárok csak öt év külföldi tartózkodás után veszítették el szavazati jogaikat. Ezt az időszakot 1989-ben 20 évre emelték, majd 2000-ben 15 évre csökkentették, jelenleg is ez az időtartam érvényes. A közelmúlt friss fejleménye, hogy a liberális demokraták – akik a koalíciós kormány részét képezik – pártjuk 2014. március 1–2-i kongresszusán úgy határoztak, hogy az Európában élő egyesült királyságbeli állampolgárok számára szavazati jogot kell biztosítani a nemzeti választásokon. |
| --- | --- |

2.6

Egyesült Királyság: Csaknem 2,2 millió egyesült királyságbeli állampolgár él más uniós tagállamban. Az egyesült királyságbeli parlamenti választásokon való részvételi jogukkal kapcsolatos szabályok háromszor módosultak az elmúlt 30 év folyamán. 1985 előtt a külföldön élők egyáltalán nem szavazhattak, 1985-től azonban a polgárok csak öt év külföldi tartózkodás után veszítették el szavazati jogaikat. Ezt az időszakot 1989-ben 20 évre emelték, majd 2000-ben 15 évre csökkentették, jelenleg is ez az időtartam érvényes. A közelmúlt friss fejleménye, hogy a liberális demokraták – akik a koalíciós kormány részét képezik – pártjuk 2014. március 1–2-i kongresszusán úgy határoztak, hogy az Európában élő egyesült királyságbeli állampolgárok számára szavazati jogot kell biztosítani a nemzeti választásokon.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az Eurostat adatai szerint 2013-ban a szóban forgó öt országból mintegy 1,17 millió uniós polgár élt az EU másik tagországában, de ez az adat nem tartalmazza a Görögországban, Franciaországban, Horvátországban, Cipruson, Litvániában, Luxemburgban, Máltán és az Egyesült Királyságban élő külföldi uniós polgárokat (kivéve az Egyesült Királyságban élő ír polgárokat).

1

(2)  Az Európai Bizottság szerint egyetlen tagállamban sincs érvényben olyan általános politika, amely a területén tartózkodó más tagállambeli polgárnak biztosítaná a nemzeti választásokon való részvétel jogát. Vannak azonban kivételek: a Nemzetközösség erre felhatalmazott polgárai (QCC-k – „qualifying Commonwealth citizens”), akik szavazhatnak az Egyesült Királyság nemzeti parlamenti választásain, illetve az Egyesült Királyság polgárai, akik szavazhatnak az írországi nemzeti parlamenti választásokon.

2

(3)  A máltai kormány által szolgáltatott adat.

3

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/63

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről

(COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD))

2014/C 311/10

Előadó: Igor ŠARMÍR

2013. december 9-én az Európai Parlament, 2013. december 11-én pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 42. cikke, 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke értelmében kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről

COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. április 1-jén elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 30-i ülésnapon) 154 szavazattal 4 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság egyszerűbbé és hatékonyabbá kívánja tenni az európai agrár-élelmiszeripari termékek promóciós politikáját. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság egyszerűbbé és hatékonyabbá kívánja tenni az európai agrár-élelmiszeripari termékek promóciós politikáját.

| 1.2 | Az EGSZB különösen üdvözli, hogy az Európai Bizottság célul tűzte ki, hogy jelentősen növeli a promócióval kapcsolatos intézkedések támogatásának költségvetését, illetve valódi promóciós stratégiát kíván létrehozni. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB különösen üdvözli, hogy az Európai Bizottság célul tűzte ki, hogy jelentősen növeli a promócióval kapcsolatos intézkedések támogatásának költségvetését, illetve valódi promóciós stratégiát kíván létrehozni.

| 1.3 | Az EGSZB elismeri, hogy jobban kell támogatni a promóciót a harmadik országokban, mivel nagy lehetőség rejlik bennük az európai agrár-élelmiszeripari termékek piacaként, és eddig a promócióval kapcsolatos intézkedésekhez rendelt költségvetés kevesebb, mint 30 %-a vonatkozott ezekre az országokra. Az európai agrár-élelmiszeripari ágazat valós kihívásaihoz képest azonban aránytalannak tűnik az a törekvés, hogy a promóciós intézkedésekre irányuló költségvetés 75 %-át a harmadik országokbeli promócióhoz rendeljék. Az európai és a harmadik országokbeli promócióhoz rendelt összegek megfelelő eloszlása inkább az 50–50 % lenne. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB elismeri, hogy jobban kell támogatni a promóciót a harmadik országokban, mivel nagy lehetőség rejlik bennük az európai agrár-élelmiszeripari termékek piacaként, és eddig a promócióval kapcsolatos intézkedésekhez rendelt költségvetés kevesebb, mint 30 %-a vonatkozott ezekre az országokra. Az európai agrár-élelmiszeripari ágazat valós kihívásaihoz képest azonban aránytalannak tűnik az a törekvés, hogy a promóciós intézkedésekre irányuló költségvetés 75 %-át a harmadik országokbeli promócióhoz rendeljék. Az európai és a harmadik országokbeli promócióhoz rendelt összegek megfelelő eloszlása inkább az 50–50 % lenne.

| 1.4 | Az EGSZB megítélése szerint az európai mezőgazdasági termékek az importált termékek részéről egyre kiélezettebb versennyel találják magukat szembe az EU piacán. Emiatt fokozni kell majd az európai mezőgazdasági termékek uniós piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedéseket, különösen azért, mert a legtöbb európai fogyasztó nincs tisztában e termékek komparatív előnyeivel. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB megítélése szerint az európai mezőgazdasági termékek az importált termékek részéről egyre kiélezettebb versennyel találják magukat szembe az EU piacán. Emiatt fokozni kell majd az európai mezőgazdasági termékek uniós piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedéseket, különösen azért, mert a legtöbb európai fogyasztó nincs tisztában e termékek komparatív előnyeivel.

| 1.5 | Az EGSZB azt javasolja, hogy jól meghatározott és kivételes esetekben egy tagállam agrár-élelmiszeripari termékeit saját területén lehessen promotálni. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB azt javasolja, hogy jól meghatározott és kivételes esetekben egy tagállam agrár-élelmiszeripari termékeit saját területén lehessen promotálni.

| 1.6 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a másodlagos feldolgozásnak alávetett élelmiszereket (amelyek nem szerepelnek az EUMSZ I. mellékletében) kifejezetten sorolják fel mint támogatható termékeket az 5. cikkben. Kéri továbbá, hogy töröljék a halászati és akvakultúra-termékek egyértelmű kizárását. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a másodlagos feldolgozásnak alávetett élelmiszereket (amelyek nem szerepelnek az EUMSZ I. mellékletében) kifejezetten sorolják fel mint támogatható termékeket az 5. cikkben. Kéri továbbá, hogy töröljék a halászati és akvakultúra-termékek egyértelmű kizárását.

| 1.7 | Az EGSZB azt javasolja, hogy a bor promóciója is részesülhessen európai támogatásban, nemcsak akkor, ha egy másik élelmiszertermék része az érintett programnak, hanem akkor is, ha ez a program agroturisztikai projekthez kapcsolódik. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB azt javasolja, hogy a bor promóciója is részesülhessen európai támogatásban, nemcsak akkor, ha egy másik élelmiszertermék része az érintett programnak, hanem akkor is, ha ez a program agroturisztikai projekthez kapcsolódik.

| 1.8 | Az EGSZB javasolja, hogy a kifejezetten az Unió iskoláiban tanuló gyermekeknek szánt tej promóciójának uniós támogatása érhesse el a költségek 60 %-át, ugyanúgy, mint a gyümölcs- és zöldségprogramok esetében. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB javasolja, hogy a kifejezetten az Unió iskoláiban tanuló gyermekeknek szánt tej promóciójának uniós támogatása érhesse el a költségek 60 %-át, ugyanúgy, mint a gyümölcs- és zöldségprogramok esetében.

| 1.9 | Az EGSZB kéri, hogy maradjon fenn a tagállamoknak az a kötelezettsége, hogy hozzájáruljanak a promóciós kampányok költségeihez, akár 30 %-os arányban. Ellenkező esetben számos potenciális jelentkezőnek nem lesz meg a szükséges pénzügyi forrása a promóciós programok megvalósításához. Az EGSZB kiáll amellett, hogy a szakmai szervezetek minden tagállamban ugyanolyan eséllyel kaphassanak támogatást agrár-élelmiszeripari termékeik promóciójára. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB kéri, hogy maradjon fenn a tagállamoknak az a kötelezettsége, hogy hozzájáruljanak a promóciós kampányok költségeihez, akár 30 %-os arányban. Ellenkező esetben számos potenciális jelentkezőnek nem lesz meg a szükséges pénzügyi forrása a promóciós programok megvalósításához. Az EGSZB kiáll amellett, hogy a szakmai szervezetek minden tagállamban ugyanolyan eséllyel kaphassanak támogatást agrár-élelmiszeripari termékeik promóciójára.

| 1.10 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szervezetek által uniós támogatásra benyújtott pályázatokat az Európai Bizottság egyablakos rendszere elé terjesszék, és mielőtt az meghozná határozatát, az egyes pályázatokra vonatkozó információkat juttassák el annak a tagállamnak, ahonnan a benyújtó szervezet származik. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szervezetek által uniós támogatásra benyújtott pályázatokat az Európai Bizottság egyablakos rendszere elé terjesszék, és mielőtt az meghozná határozatát, az egyes pályázatokra vonatkozó információkat juttassák el annak a tagállamnak, ahonnan a benyújtó szervezet származik.

| 1.11 | Az EGSZB a promóciós programok előkészítésével és nyomon követésével kapcsolatos közigazgatási eljárások egyszerűsítését javasolja, elsősorban az Európai Bizottság által kért jelentések számának csökkentése révén. Különösen fontos az adminisztratív terhek csökkentése. Nagyobb rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a programok alkalmazkodni tudjanak a változó piaci feltételekhez a végrehajtási szakasz folyamán. E cél elérése érdekében csökkenteni kellene a programok közzétételekor kért részletes információk számát. (1) |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB a promóciós programok előkészítésével és nyomon követésével kapcsolatos közigazgatási eljárások egyszerűsítését javasolja, elsősorban az Európai Bizottság által kért jelentések számának csökkentése révén. Különösen fontos az adminisztratív terhek csökkentése. Nagyobb rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a programok alkalmazkodni tudjanak a változó piaci feltételekhez a végrehajtási szakasz folyamán. E cél elérése érdekében csökkenteni kellene a programok közzétételekor kért részletes információk számát. (1)

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A mezőgazdasági termékek promóciójával kapcsolatos támogatási politikára szükség van ahhoz, hogy biztosítsuk az európai mezőgazdaság fejlődését. Az élelmiszer-ágazatban dolgozó szakembereknek ugyanis egyre keményebb versennyel kell szembenézniük ahhoz, hogy meg tudják állni helyüket az európai és a világpiacon. |
| --- | --- |

2.1

A mezőgazdasági termékek promóciójával kapcsolatos támogatási politikára szükség van ahhoz, hogy biztosítsuk az európai mezőgazdaság fejlődését. Az élelmiszer-ágazatban dolgozó szakembereknek ugyanis egyre keményebb versennyel kell szembenézniük ahhoz, hogy meg tudják állni helyüket az európai és a világpiacon.

| 2.2 | A 3/2008/EK rendelet lehetővé tette, hogy promóciós intézkedéseket lehessen folytatni az Európai Unió támogatásával. Mechanizmusai jobban megfelelnek a globalizált gazdaság kihívásainak, mint a 2702/1999/EK és 2826/2000/EK rendelet által létrehozott korábbi rendszer. A 3/2008/EK rendelet értelmében végzett promóciós kampányok az Európai Unió agrár-élelmiszeripari termékeinek minőségét, tápértékét és biztonságát helyezték előtérbe, továbbá felhívták a figyelmet ezen termékek más jellemzőire és előnyeire, például a termelési módszerekre, a címkézésre, az állatjólétre és a környezet védelmére. A promóciós tevékenységek reklámkampányok, értékesítés helyén történő promóció, PR-kampányok, kiállításokon és vásárokon való részvétel stb. formáját öltötték. 2000 és 2012 között az EU 552 promóciós programot társfinanszírozott. |
| --- | --- |

2.2

A 3/2008/EK rendelet lehetővé tette, hogy promóciós intézkedéseket lehessen folytatni az Európai Unió támogatásával. Mechanizmusai jobban megfelelnek a globalizált gazdaság kihívásainak, mint a 2702/1999/EK és 2826/2000/EK rendelet által létrehozott korábbi rendszer. A 3/2008/EK rendelet értelmében végzett promóciós kampányok az Európai Unió agrár-élelmiszeripari termékeinek minőségét, tápértékét és biztonságát helyezték előtérbe, továbbá felhívták a figyelmet ezen termékek más jellemzőire és előnyeire, például a termelési módszerekre, a címkézésre, az állatjólétre és a környezet védelmére. A promóciós tevékenységek reklámkampányok, értékesítés helyén történő promóció, PR-kampányok, kiállításokon és vásárokon való részvétel stb. formáját öltötték. 2000 és 2012 között az EU 552 promóciós programot társfinanszírozott.

| 2.3 | A 3/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek promóciójának támogatási rendszeréhez kapcsolódó tapasztalatok azonban már megmutatták e rendszer korlátait, mivel a gazdasági és pénzügyi válság kontextusában elengedhetetlennek bizonyul mindenekelőtt az, hogy több erőforrást bocsássanak rendelkezésre, és célzottabbá tegyék a promóciós tevékenységeket. |
| --- | --- |

2.3

A 3/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek promóciójának támogatási rendszeréhez kapcsolódó tapasztalatok azonban már megmutatták e rendszer korlátait, mivel a gazdasági és pénzügyi válság kontextusában elengedhetetlennek bizonyul mindenekelőtt az, hogy több erőforrást bocsássanak rendelkezésre, és célzottabbá tegyék a promóciós tevékenységeket.

| 2.4 | A jelenlegi javaslatot a következők előzték meg: Zöld könyv a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására (COM(2011) 436 final) és A Bizottság közleménye a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására (COM(2012) 148 final). Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményben foglalkozott ezzel a két dokumentummal. (2) Örömmel állapítjuk meg, hogy az Európai Bizottság nagymértékben figyelembe vette az EGSZB két véleményének következtetéseit és ajánlásait, különös tekintettel a költségvetés növelésére, valamint az adminisztratív eljárás egyszerűsítésére. |
| --- | --- |

2.4

A jelenlegi javaslatot a következők előzték meg: Zöld könyv a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására (COM(2011) 436 final) és A Bizottság közleménye a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására (COM(2012) 148 final). Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményben foglalkozott ezzel a két dokumentummal. (2) Örömmel állapítjuk meg, hogy az Európai Bizottság nagymértékben figyelembe vette az EGSZB két véleményének következtetéseit és ajánlásait, különös tekintettel a költségvetés növelésére, valamint az adminisztratív eljárás egyszerűsítésére.

| 2.5 | A javaslat másik célja egy európai promóciós stratégia bevezetése, amely lehetővé tenné az intézkedések célzottabbá tételét. E stratégia várhatóan növelné a harmadik országokat célzó programok számát, valamint az „összetett” programokét (melyeket több tagállam szervezete nyújt be), illetve a belső piacon megszüntetné azt a helyzetet, hogy a fogyasztók csak nagyon keveset tudnak az európai mezőgazdasági termékek érdemeiről. 2010 és 2011 között a tájékoztatással és a promócióval kapcsolatos intézkedésekhez rendelt kiadásoknak alig 30 %-a célozta a harmadik országok piacait, pedig ezekben a piacokban jelentős növekedési potenciál rejlik. Ezen túlmenően az európaiaknak csupán 14 %-a ismeri fel az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott termékek logóit. |
| --- | --- |

2.5

A javaslat másik célja egy európai promóciós stratégia bevezetése, amely lehetővé tenné az intézkedések célzottabbá tételét. E stratégia várhatóan növelné a harmadik országokat célzó programok számát, valamint az „összetett” programokét (melyeket több tagállam szervezete nyújt be), illetve a belső piacon megszüntetné azt a helyzetet, hogy a fogyasztók csak nagyon keveset tudnak az európai mezőgazdasági termékek érdemeiről. 2010 és 2011 között a tájékoztatással és a promócióval kapcsolatos intézkedésekhez rendelt kiadásoknak alig 30 %-a célozta a harmadik országok piacait, pedig ezekben a piacokban jelentős növekedési potenciál rejlik. Ezen túlmenően az európaiaknak csupán 14 %-a ismeri fel az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott termékek logóit.

| 2.6 | A javaslat szerint a támogatások teljes összege jelentősen nőne, és a projekteket csak az Európai Bizottság értékelné anélkül, hogy azt megelőzné egy előzetes értékelés a tagállamban. |
| --- | --- |

2.6

A javaslat szerint a támogatások teljes összege jelentősen nőne, és a projekteket csak az Európai Bizottság értékelné anélkül, hogy azt megelőzné egy előzetes értékelés a tagállamban.

| 2.7 | A javaslat további jelentős újdonságai a termékek származásának és márkájának feltüntetésével kapcsolatos lehetőségben, a kedvezményezettek körének a termelői szervezetekre történő kiterjesztésében és a támogatható termékek számának növelésében rejlenek. |
| --- | --- |

2.7

A javaslat további jelentős újdonságai a termékek származásának és márkájának feltüntetésével kapcsolatos lehetőségben, a kedvezményezettek körének a termelői szervezetekre történő kiterjesztésében és a támogatható termékek számának növelésében rejlenek.

3.   Részletes megjegyzések

3.1   Az új promóciós stratégia

| 3.1.1 | A jövőbeli promóciós stratégia egyik kitűzött célja a harmadik országokra irányuló intézkedések nagyobb fokú támogatása. Ez egy tagadhatatlanul fontos cél, hiszen ezek a nagy növekedési potenciállal rendelkező piacok képesek abszorbálni az európai termelés nagy részét, amennyiben sikerül meggyőzniük fogyasztóikat az európai agrár-élelmiszeripari termékek különleges előnyeiről. Ez a stratégiai prioritás azonban nem sértheti a promócióra irányuló törekvéseket a belső piacon, ahol az európai agrár-élelmiszeripari termékeknek az importtermékek egyre keményebb versenyével is szembe kell nézniük. Ezért az a törekvés, hogy a becsült kiadások 75 %-át az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések végrehajtására fordítsák ((8) preambulumbekezdés), aránytalannak és túlzottnak tűnik az európai mezőgazdaság előtt álló tényleges kihívások figyelembevételével. Kiegyensúlyozottabb cél lenne a kiadások 50 %-ának odaítélése. |
| --- | --- |

3.1.1

A jövőbeli promóciós stratégia egyik kitűzött célja a harmadik országokra irányuló intézkedések nagyobb fokú támogatása. Ez egy tagadhatatlanul fontos cél, hiszen ezek a nagy növekedési potenciállal rendelkező piacok képesek abszorbálni az európai termelés nagy részét, amennyiben sikerül meggyőzniük fogyasztóikat az európai agrár-élelmiszeripari termékek különleges előnyeiről. Ez a stratégiai prioritás azonban nem sértheti a promócióra irányuló törekvéseket a belső piacon, ahol az európai agrár-élelmiszeripari termékeknek az importtermékek egyre keményebb versenyével is szembe kell nézniük. Ezért az a törekvés, hogy a becsült kiadások 75 %-át az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések végrehajtására fordítsák ((8) preambulumbekezdés), aránytalannak és túlzottnak tűnik az európai mezőgazdaság előtt álló tényleges kihívások figyelembevételével. Kiegyensúlyozottabb cél lenne a kiadások 50 %-ának odaítélése.

| 3.1.2 | Az importált termékek ára gyakran alacsonyabb, mint az európai termékeké, nemcsak a kisebb társadalmi-gazdasági költségek, hanem az élelmiszerek biztonsága és nyomon követhetősége, illetve a munkavállalók egészsége és biztonsága szempontjából kevésbé szigorú termelési szabványok miatt is. Ugyanakkor, amint azt a javaslat megállapítja, a tagállamokban a fogyasztók többsége nincs tudatában az európai agrárélelmiszer-ipari termékek „átfogó minőségének” (3). Legalább akkora erőfeszítést kell tehát tenni az európai termékek belső piacon, mint harmadik országok piacain történő promóciójára. Erre annál is inkább szükség van, mivel a legtöbb európai a harmadik országokban élők többségével ellentétben megengedheti magának, hogy fizessen e termékek előnyeiért, mely termékeket továbbra is meg fog vásárolni, ha meg van győződve az előnyök létezéséről. A globalizáció és a válságnak az európai lakosság nagy részére gyakorolt hatása miatt az EU-t elkerülhetetlenül egyre inkább elárasztják a harmadik országokból származó olcsó termékek. |
| --- | --- |

3.1.2

Az importált termékek ára gyakran alacsonyabb, mint az európai termékeké, nemcsak a kisebb társadalmi-gazdasági költségek, hanem az élelmiszerek biztonsága és nyomon követhetősége, illetve a munkavállalók egészsége és biztonsága szempontjából kevésbé szigorú termelési szabványok miatt is. Ugyanakkor, amint azt a javaslat megállapítja, a tagállamokban a fogyasztók többsége nincs tudatában az európai agrárélelmiszer-ipari termékek „átfogó minőségének” (3). Legalább akkora erőfeszítést kell tehát tenni az európai termékek belső piacon, mint harmadik országok piacain történő promóciójára. Erre annál is inkább szükség van, mivel a legtöbb európai a harmadik országokban élők többségével ellentétben megengedheti magának, hogy fizessen e termékek előnyeiért, mely termékeket továbbra is meg fog vásárolni, ha meg van győződve az előnyök létezéséről. A globalizáció és a válságnak az európai lakosság nagy részére gyakorolt hatása miatt az EU-t elkerülhetetlenül egyre inkább elárasztják a harmadik országokból származó olcsó termékek.

| 3.1.3 | Az uniós szabályok tiltják egyetlen tagállam termékeinek promócióját, mivel egy ilyen promóció protekcionistának tekinthető. Ez logikusnak tűnik, hiszen a közös piacnak mentesnek kell lennie a korlátoktól. Ennek ellenére úgy tűnik, hogy néhány indokolt esetben kivételt kellene tenni ez alól a szabály alól. Ez különösen igaz akkor, ha az európai integráció bizonyos célkitűzései vannak veszélyben, például a kiegyensúlyozott területi fejlődés esetében. A piaci erők ugyanis néha önmagukban olyan hatással járnak, hogy egy tagállam hazai termékeit egy másik tagállamból behozott termékekkel cserélik fel; tehát a mezőgazdaság fejlődése egy adott országban egy másik ország mezőgazdaságának rovására valósul meg. Ezért úgy gondoljuk, hogy indokolt lenne engedélyezni, sőt támogatni, kivételesen, eseti alapon és jól meghatározott kritériumok szerint valamely tagállam mezőgazdasági termékeinek saját piacán történő promócióját. |
| --- | --- |

3.1.3

Az uniós szabályok tiltják egyetlen tagállam termékeinek promócióját, mivel egy ilyen promóció protekcionistának tekinthető. Ez logikusnak tűnik, hiszen a közös piacnak mentesnek kell lennie a korlátoktól. Ennek ellenére úgy tűnik, hogy néhány indokolt esetben kivételt kellene tenni ez alól a szabály alól. Ez különösen igaz akkor, ha az európai integráció bizonyos célkitűzései vannak veszélyben, például a kiegyensúlyozott területi fejlődés esetében. A piaci erők ugyanis néha önmagukban olyan hatással járnak, hogy egy tagállam hazai termékeit egy másik tagállamból behozott termékekkel cserélik fel; tehát a mezőgazdaság fejlődése egy adott országban egy másik ország mezőgazdaságának rovására valósul meg. Ezért úgy gondoljuk, hogy indokolt lenne engedélyezni, sőt támogatni, kivételesen, eseti alapon és jól meghatározott kritériumok szerint valamely tagállam mezőgazdasági termékeinek saját piacán történő promócióját.

| 3.1.4 | Az Európai Unió prioritásai között szerepel a kiegyensúlyozott területi és társadalmi fejlődés, valamint az élelmiszerellátás biztonsága. Márpedig a fejlődés távolról sem kiegyensúlyozott, és a helyzet nem javul. Másrészt az ellátás biztonságának mértéke több tagállamban is rendkívül aggasztó küszöbérték alá csökkent: például Szlovákiában az önellátás mértéke csak 47 %-ot ér el. A hatékony mezőgazdaság kétségtelenül a legfontosabb feltétele a két fent említett célkitűzés elérésének, és a mezőgazdaság nem tud megfelelően működni, ha nincs elég értékesítési lehetősége. A mezőgazdaság egyes tagállamokbeli visszaesése közvetlenül összefügg azzal, hogy csökken a belföldi élelmiszeripari termékeknek az illető ország belföldi piacán történő értékesítése. Ennek okai összetettek, de a mezőgazdaság fellendítése többek között olyan tájékoztató kampányokat tesz szükségessé, amelyek az ország fogyasztóihoz fordulnak, és kiemelik a hazai termékek erényeit. |
| --- | --- |

3.1.4

Az Európai Unió prioritásai között szerepel a kiegyensúlyozott területi és társadalmi fejlődés, valamint az élelmiszerellátás biztonsága. Márpedig a fejlődés távolról sem kiegyensúlyozott, és a helyzet nem javul. Másrészt az ellátás biztonságának mértéke több tagállamban is rendkívül aggasztó küszöbérték alá csökkent: például Szlovákiában az önellátás mértéke csak 47 %-ot ér el. A hatékony mezőgazdaság kétségtelenül a legfontosabb feltétele a két fent említett célkitűzés elérésének, és a mezőgazdaság nem tud megfelelően működni, ha nincs elég értékesítési lehetősége. A mezőgazdaság egyes tagállamokbeli visszaesése közvetlenül összefügg azzal, hogy csökken a belföldi élelmiszeripari termékeknek az illető ország belföldi piacán történő értékesítése. Ennek okai összetettek, de a mezőgazdaság fellendítése többek között olyan tájékoztató kampányokat tesz szükségessé, amelyek az ország fogyasztóihoz fordulnak, és kiemelik a hazai termékek erényeit.

| 3.1.5 | Ugyanis megbízható adatok szerint a hazai termékek vásárlásának bizonyos tagállamokban tapasztalható csökkenése nem mindig az importált áruk jobb ár-érték arányának tulajdonítható, hanem más tényezőkkel is összefüggésben lehet. Például a volt kommunista közép-európai országokban a nagy áruforgalmat bonyolító kiskereskedelmi ágazat főbb szereplői nyugat-európai kereskedelmi cégek, melyek természetesen szoros kapcsolatokat ápolnak azon országok beszállítóival, ahol korábban működtek, és ahol gyakran az új országok felvásárló központjai találhatók. |
| --- | --- |

3.1.5

Ugyanis megbízható adatok szerint a hazai termékek vásárlásának bizonyos tagállamokban tapasztalható csökkenése nem mindig az importált áruk jobb ár-érték arányának tulajdonítható, hanem más tényezőkkel is összefüggésben lehet. Például a volt kommunista közép-európai országokban a nagy áruforgalmat bonyolító kiskereskedelmi ágazat főbb szereplői nyugat-európai kereskedelmi cégek, melyek természetesen szoros kapcsolatokat ápolnak azon országok beszállítóival, ahol korábban működtek, és ahol gyakran az új országok felvásárló központjai találhatók.

3.2   Támogatható termékek

| 3.2.1 | A (6) preambulumbekezdés, valamint az Európai Bizottság által közzétett hivatalos háttérdokumentumok jelzik, hogy a promóciós rendszer ezentúl nyitott lesz minden, az európai uniós minőségrendszerekkel összhangban támogatható, az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő agrár-élelmiszeripari termék (második feldolgozási szintű mezőgazdasági termékek) felé, mint például a csokoládé, az édesség, a sör stb. Ezt a nyitást tartják az új rendszer egyik legfontosabb újításának. Márpedig a javaslat 5. cikke, mely a támogatható termékekkel és témákkal foglalkozik, nem tesz erről említést, mivel támogatható termékekként csak az I. mellékletben felsorolt mezőgazdasági termékeket és élelmiszereket határozza meg, valamint a borokat és a szeszes italokat. Ez problematikusnak tűnik, mivel a rendelkezések tartalma nem egyértelmű. |
| --- | --- |

3.2.1

A (6) preambulumbekezdés, valamint az Európai Bizottság által közzétett hivatalos háttérdokumentumok jelzik, hogy a promóciós rendszer ezentúl nyitott lesz minden, az európai uniós minőségrendszerekkel összhangban támogatható, az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő agrár-élelmiszeripari termék (második feldolgozási szintű mezőgazdasági termékek) felé, mint például a csokoládé, az édesség, a sör stb. Ezt a nyitást tartják az új rendszer egyik legfontosabb újításának. Márpedig a javaslat 5. cikke, mely a támogatható termékekkel és témákkal foglalkozik, nem tesz erről említést, mivel támogatható termékekként csak az I. mellékletben felsorolt mezőgazdasági termékeket és élelmiszereket határozza meg, valamint a borokat és a szeszes italokat. Ez problematikusnak tűnik, mivel a rendelkezések tartalma nem egyértelmű.

| 3.2.2 | A támogatható termékek között a bor az egyetlen, amelynek a megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések támogatása egy feltételhez van kötve, mégpedig ahhoz, hogy egyidejűleg egy másik terméket is promotálni kell. Ez azzal magyarázható, hogy az uniós borokkal kapcsolatos tájékoztatás és promóció a KAP által a közös piacszervezés keretében a borágazat számára előirányzott támogatási programok egyik legfontosabb intézkedése. Ugyanakkor a borok más élelmiszerekkel együtt történő promóciójának elvét megkérdőjelezi a bizonyos borok természetes kísérőjének számító halászati és akvakultúra-termékek kizárása. Az EGSZB kéri, hogy töröljék az e termékekre vonatkozó, 5. cikkben szereplő kivételt. |
| --- | --- |

3.2.2

A támogatható termékek között a bor az egyetlen, amelynek a megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések támogatása egy feltételhez van kötve, mégpedig ahhoz, hogy egyidejűleg egy másik terméket is promotálni kell. Ez azzal magyarázható, hogy az uniós borokkal kapcsolatos tájékoztatás és promóció a KAP által a közös piacszervezés keretében a borágazat számára előirányzott támogatási programok egyik legfontosabb intézkedése. Ugyanakkor a borok más élelmiszerekkel együtt történő promóciójának elvét megkérdőjelezi a bizonyos borok természetes kísérőjének számító halászati és akvakultúra-termékek kizárása. Az EGSZB kéri, hogy töröljék az e termékekre vonatkozó, 5. cikkben szereplő kivételt.

| 3.2.3 | Másrészt az európai borok különösen kemény versennyel néznek szembe az „újvilági borok” részéről, aminek következtében az európai országokban csökken a termelés, az olyan országokban pedig, mint Chile, Argentína, Dél-Afrika, Ausztrália, Egyesült Államok, sőt Kína, növekszik. Az okok összetettek, de általában véve az importált borok olcsóbbak, kevesebb „járulékos” előnnyel (nagyon kevés földrajzi jelzés, semmilyen hivatalos minőségellenőrzés, jóval kisebb évjárathoz vagy termelési területhez kapcsolódó sajátos jelleg, kevés szőlőfajta stb.) és nagyon jelentős promócióval rendelkeznek. Ráadásul az, hogy a harmadik országbeli termelők rendszeresen tudnak szállítani megfelelő mennyiségben, stabil érzékszervi jellemzőkkel és jó áron, nagyon vonzó a bevásárlóközpontok számára, amelyek az ilyen típusú beszállítókat keresik. Az európai borágazat, mely sokkal diverzifikáltabb, nehezebben képes megfelelni ezeknek a követelményeknek. |
| --- | --- |

3.2.3

Másrészt az európai borok különösen kemény versennyel néznek szembe az „újvilági borok” részéről, aminek következtében az európai országokban csökken a termelés, az olyan országokban pedig, mint Chile, Argentína, Dél-Afrika, Ausztrália, Egyesült Államok, sőt Kína, növekszik. Az okok összetettek, de általában véve az importált borok olcsóbbak, kevesebb „járulékos” előnnyel (nagyon kevés földrajzi jelzés, semmilyen hivatalos minőségellenőrzés, jóval kisebb évjárathoz vagy termelési területhez kapcsolódó sajátos jelleg, kevés szőlőfajta stb.) és nagyon jelentős promócióval rendelkeznek. Ráadásul az, hogy a harmadik országbeli termelők rendszeresen tudnak szállítani megfelelő mennyiségben, stabil érzékszervi jellemzőkkel és jó áron, nagyon vonzó a bevásárlóközpontok számára, amelyek az ilyen típusú beszállítókat keresik. Az európai borágazat, mely sokkal diverzifikáltabb, nehezebben képes megfelelni ezeknek a követelményeknek.

| 3.2.4 | A minőségi európai borokkal kapcsolatban még több promóciós és tájékoztató intézkedésre van szükség, hogy a potenciális fogyasztók tisztában legyenek komparatív előnyeikkel. Amennyiben az európai borok promóciójához nyújtott támogatást a fentebb (3.2.2. pont) kifejtett okok szerinti feltételekhez kell kötni, az egyéb mezőgazdasági termék egyidejű támogatása mellé egy alternatív opció bevezetését javasoljuk. Ez az alternatíva lehetővé tenné a borok támogatásának és az agroturisztikai tevékenységeknek az összekapcsolását. Több közép-európai országban ugyanis hatékonynak bizonyult a borok ebben a formában történő promóciója. |
| --- | --- |

3.2.4

A minőségi európai borokkal kapcsolatban még több promóciós és tájékoztató intézkedésre van szükség, hogy a potenciális fogyasztók tisztában legyenek komparatív előnyeikkel. Amennyiben az európai borok promóciójához nyújtott támogatást a fentebb (3.2.2. pont) kifejtett okok szerinti feltételekhez kell kötni, az egyéb mezőgazdasági termék egyidejű támogatása mellé egy alternatív opció bevezetését javasoljuk. Ez az alternatíva lehetővé tenné a borok támogatásának és az agroturisztikai tevékenységeknek az összekapcsolását. Több közép-európai országban ugyanis hatékonynak bizonyult a borok ebben a formában történő promóciója.

| 3.2.5 | Ez az agroturizmussal kölcsönösen előnyös kapcsolat kiterjedhet a mezőgazdaságból, valamint a halászatból és az akvakultúrából származó termékek egészére, hogy a lehető legjobban ki lehessen használni a szinergiahatásokat és ezáltal elősegíteni a bevételi források diverzifikációját a vidéki és a part menti területeken. |
| --- | --- |

3.2.5

Ez az agroturizmussal kölcsönösen előnyös kapcsolat kiterjedhet a mezőgazdaságból, valamint a halászatból és az akvakultúrából származó termékek egészére, hogy a lehető legjobban ki lehessen használni a szinergiahatásokat és ezáltal elősegíteni a bevételi források diverzifikációját a vidéki és a part menti területeken.

3.3   Az egyszerű programok végrehajtása és kezelése

| 3.3.1 | A 3/2008/EK rendelet által bevezetett rendszer értelmében a tagállamok nemzeti hatóságai évente kétszer előválogatták azokat a kampányokat, amelyek uniós támogatásban részesülhetnek. Ezután továbbították a beérkezett javaslatokat az Európai Bizottságnak, amely szintén elvégezte a saját szelekcióját. E javaslat célja az, hogy a programok kiválasztásának egyablakos ügyintézésével egyszerűsítse az eljárást; ezt az Európai Bizottság végzi majd el, évente egyszer. Ez vitathatatlanul leegyszerűsíti a közigazgatási eljárást. Ugyanakkor az „egyszerű” (egyetlen tagállamból érkező) programok kezelése továbbra is közösen zajlik a tagállamokkal, az európai bizottsági kiválasztást követően. |
| --- | --- |

3.3.1

A 3/2008/EK rendelet által bevezetett rendszer értelmében a tagállamok nemzeti hatóságai évente kétszer előválogatták azokat a kampányokat, amelyek uniós támogatásban részesülhetnek. Ezután továbbították a beérkezett javaslatokat az Európai Bizottságnak, amely szintén elvégezte a saját szelekcióját. E javaslat célja az, hogy a programok kiválasztásának egyablakos ügyintézésével egyszerűsítse az eljárást; ezt az Európai Bizottság végzi majd el, évente egyszer. Ez vitathatatlanul leegyszerűsíti a közigazgatási eljárást. Ugyanakkor az „egyszerű” (egyetlen tagállamból érkező) programok kezelése továbbra is közösen zajlik a tagállamokkal, az európai bizottsági kiválasztást követően.

| 3.3.2 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szervezetek által uniós támogatásra benyújtott pályázatokat az Európai Bizottság egyablakos rendszere elé terjesszék, és mielőtt az meghozná határozatát, az egyes pályázatokra vonatkozó információkat juttassák el annak a tagállamnak, ahonnan a benyújtó szervezet származik. |
| --- | --- |

3.3.2

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szervezetek által uniós támogatásra benyújtott pályázatokat az Európai Bizottság egyablakos rendszere elé terjesszék, és mielőtt az meghozná határozatát, az egyes pályázatokra vonatkozó információkat juttassák el annak a tagállamnak, ahonnan a benyújtó szervezet származik.

| 3.3.3 | A régi rendszerben az Európai Unió a kampány költségeinek felét tudta finanszírozni. A szakmai szervezet hozzájárulásának a kampány kezdeményezésében el kellett érnie a költségek legalább 20 %-át. A fennmaradó részt a nemzeti hatóságok finanszírozták. (4) Egyes esetekben (például az európai iskolásoknak szóló gyümölcs- és zöldségprogramok promóciója) az Európai Unió hozzájárulása elérhette a költségek 60 %-át. |
| --- | --- |

3.3.3

A régi rendszerben az Európai Unió a kampány költségeinek felét tudta finanszírozni. A szakmai szervezet hozzájárulásának a kampány kezdeményezésében el kellett érnie a költségek legalább 20 %-át. A fennmaradó részt a nemzeti hatóságok finanszírozták. (4) Egyes esetekben (például az európai iskolásoknak szóló gyümölcs- és zöldségprogramok promóciója) az Európai Unió hozzájárulása elérhette a költségek 60 %-át.

| 3.3.4 | A javasolt rendeletben tervezett rendszerben a programokat csak a javaslattevő szervezet és az Európai Unió társfinanszírozza. A nemzeti hatóságoknak már nem lesz kötelességük (sem lehetőségük arra), hogy hozzájáruljanak a programok költségeihez. |
| --- | --- |

3.3.4

A javasolt rendeletben tervezett rendszerben a programokat csak a javaslattevő szervezet és az Európai Unió társfinanszírozza. A nemzeti hatóságoknak már nem lesz kötelességük (sem lehetőségük arra), hogy hozzájáruljanak a programok költségeihez.

| 3.3.5 | Az Unió pénzügyi hozzájárulása a program költségeinek 50 %-át érheti el, de 60 %-ra lehet emelni egy „összetett”, azaz olyan program esetében, mely egy vagy több harmadik országra irányul, valamint az Unió iskoláiban tanuló gyermekeknek szóló gyümölcs- és zöldségprogramokkal kapcsolatos fellépések esetében. |
| --- | --- |

3.3.5

Az Unió pénzügyi hozzájárulása a program költségeinek 50 %-át érheti el, de 60 %-ra lehet emelni egy „összetett”, azaz olyan program esetében, mely egy vagy több harmadik országra irányul, valamint az Unió iskoláiban tanuló gyermekeknek szóló gyümölcs- és zöldségprogramokkal kapcsolatos fellépések esetében.

| 3.3.6 | Az EGSZB nagyra értékeli, hogy egyre több ügyben lehet kérni a programok költségeinek 60 %-ával egyenértékű uniós pénzügyi hozzájárulást. Ugyanakkor nyilvánvaló, hogy a javaslattevő szervezet hozzájárulása mindenképpen magasabb lesz, mint az előző rendszerben, mivel a nemzeti hatóságok már nem vehetnek részt a finanszírozásban. Ez biztosan elbátortalanítja a szerény eszközökkel rendelkező szervezeteket, és azt eredményezi, hogy a viszonylag tehetősebb szervezetek a korábbiaknál többet profitálhatnak a tájékoztatási és promóciós intézkedésekkel kapcsolatos támogatási rendszerből. |
| --- | --- |

3.3.6

Az EGSZB nagyra értékeli, hogy egyre több ügyben lehet kérni a programok költségeinek 60 %-ával egyenértékű uniós pénzügyi hozzájárulást. Ugyanakkor nyilvánvaló, hogy a javaslattevő szervezet hozzájárulása mindenképpen magasabb lesz, mint az előző rendszerben, mivel a nemzeti hatóságok már nem vehetnek részt a finanszírozásban. Ez biztosan elbátortalanítja a szerény eszközökkel rendelkező szervezeteket, és azt eredményezi, hogy a viszonylag tehetősebb szervezetek a korábbiaknál többet profitálhatnak a tájékoztatási és promóciós intézkedésekkel kapcsolatos támogatási rendszerből.

| 3.3.7 | Az EGSZB megítélése szerint tehát kívánatos, hogy a nemzeti hatóságoknak megmaradjon a lehetőségük arra, hogy hozzájáruljanak a promóciós intézkedések költségeihez (maximum 30 %-ig), legalább azokban az esetekben, amikor a tagállamok részt vesznek a programok kezelésében (egyszerű programok). |
| --- | --- |

3.3.7

Az EGSZB megítélése szerint tehát kívánatos, hogy a nemzeti hatóságoknak megmaradjon a lehetőségük arra, hogy hozzájáruljanak a promóciós intézkedések költségeihez (maximum 30 %-ig), legalább azokban az esetekben, amikor a tagállamok részt vesznek a programok kezelésében (egyszerű programok).

| 3.3.8 | Hasonlóképpen célszerűnek tűnik engedélyezni, hogy az EU nagyobb mértékben (a költségek 60 %-ával) járuljon hozzá az Unió iskoláiban tanuló gyermekeknek szánt tejjel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez. Az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozás érdekében ugyanis a mai gyerekeknek nemcsak több gyümölcsöt és zöldséget, hanem több tejet és tejterméket is kell fogyasztaniuk. |
| --- | --- |

3.3.8

Hasonlóképpen célszerűnek tűnik engedélyezni, hogy az EU nagyobb mértékben (a költségek 60 %-ával) járuljon hozzá az Unió iskoláiban tanuló gyermekeknek szánt tejjel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez. Az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozás érdekében ugyanis a mai gyerekeknek nemcsak több gyümölcsöt és zöldséget, hanem több tejet és tejterméket is kell fogyasztaniuk.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Zöld könyv a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására.,
  HL C 43., 2012.2.15., 59–64. o.

1

– Zöld könyv a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására.,

(2)  HL C 43., 2012.2.15., 59–64. o. és HL C 299., 2012.10.4., 141–144. o..

2

(3)  Az EGSZB véleménye: „Közösségi agrármodell: a termelés minősége és a fogyasztók tájékoztatása, mint versenyképességi tényezők”, HL C 18., 2011.1.19., 5–10. o.

3

„Közösségi agrármodell: a termelés minősége és a fogyasztók tájékoztatása, mint versenyképességi tényezők”

(4)  A 3/2008/EK rendelet 13. cikkének harmadik bekezdése.

4

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/68

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2013) 889 final – 2013/0436 (COD))

2014/C 311/11

Önálló előadó: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

2014. január 13-án az Európai Parlament, 2014. január 16-án pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2013) 889 final – 2013/0436 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. április 1-jén elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 29-i ülésnapon) 199 szavazattal 1 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az új közös halászati politika (KHP) elfogadását követően, mely újdonságként kirakodási kötelezettséget ír elő mind a teljes kifogható mennyiségekkel (TAC) és kvótákkal szabályozott, mind pedig azon fajok esetében, amelyekhez minimális védelmi referenciaméreteket határoztak meg, az EGSZB úgy véli, hogy e kirakodási kötelezettséget mindenképpen hozzá kell igazítani a bizonyos esetekben visszadobási kötelezettséget előíró hatályos jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

1.1

Az új közös halászati politika (KHP) elfogadását követően, mely újdonságként kirakodási kötelezettséget ír elő mind a teljes kifogható mennyiségekkel (TAC) és kvótákkal szabályozott, mind pedig azon fajok esetében, amelyekhez minimális védelmi referenciaméreteket határoztak meg, az EGSZB úgy véli, hogy e kirakodási kötelezettséget mindenképpen hozzá kell igazítani a bizonyos esetekben visszadobási kötelezettséget előíró hatályos jogszabályokhoz.

| 1.2 | Ugyanakkor úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata túl bonyolult, és túlzott és aránytalan többletmunkát fog róni a halászokra a kirakodási kötelezettség alkalmazásakor. Ezért megítélése szerint pragmatikusabb, világosabb, egyszerűbb és rugalmasabb szabályozásra volna szükség, amely valóban lehetővé teszi, hogy a halászoknak egy átmeneti időszak alatt idejük legyen alkalmazkodni anélkül, hogy keményen megbírságolnák őket. |
| --- | --- |

1.2

Ugyanakkor úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata túl bonyolult, és túlzott és aránytalan többletmunkát fog róni a halászokra a kirakodási kötelezettség alkalmazásakor. Ezért megítélése szerint pragmatikusabb, világosabb, egyszerűbb és rugalmasabb szabályozásra volna szükség, amely valóban lehetővé teszi, hogy a halászoknak egy átmeneti időszak alatt idejük legyen alkalmazkodni anélkül, hogy keményen megbírságolnák őket.

| 1.3 | Az EGSZB sajnálja, hogy nem végeztek előzetes hatásvizsgálatot, amely elemezte volna, hogy a kirakodási kötelezettség alkalmazása milyen hatást gyakorol a különböző flottákra. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB sajnálja, hogy nem végeztek előzetes hatásvizsgálatot, amely elemezte volna, hogy a kirakodási kötelezettség alkalmazása milyen hatást gyakorol a különböző flottákra.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a technikai intézkedések alapvetőek a halászati tevékenység szempontjából, ezért ezekről a kikötőkkel való közvetlen konzultáció után kellene határozni, a konkrét esetek alapján, ideiglenes jelleggel, gyors és hatékony döntéshozatali eljárásokkal, amelyek révén alkalmazkodni lehet a változó körülményekhez és az érintett fajok állományának változásaihoz. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a technikai intézkedések alapvetőek a halászati tevékenység szempontjából, ezért ezekről a kikötőkkel való közvetlen konzultáció után kellene határozni, a konkrét esetek alapján, ideiglenes jelleggel, gyors és hatékony döntéshozatali eljárásokkal, amelyek révén alkalmazkodni lehet a változó körülményekhez és az érintett fajok állományának változásaihoz.

| 1.5 | Az EGSZB arra kéri a társjogalkotót, hogy vegye figyelembe az új fogalommeghatározásokkal, a fogások fajösszetételével és nyilvántartásával, az új ellenőrzési követelményekkel, a halászati engedélyekkel, a hibahatárokkal, a zártláncú televíziós (CCTV) ellenőrzéssel és a szankciókkal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB arra kéri a társjogalkotót, hogy vegye figyelembe az új fogalommeghatározásokkal, a fogások fajösszetételével és nyilvántartásával, az új ellenőrzési követelményekkel, a halászati engedélyekkel, a hibahatárokkal, a zártláncú televíziós (CCTV) ellenőrzéssel és a szankciókkal kapcsolatos észrevételeit.

2.   Háttér

| 2.1 | A közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet 2013. december 11-én fogadták el, és 2014. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.1

A közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet 2013. december 11-én fogadták el, és 2014. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.

| 2.2 | Ennek elfogadásával hatályát veszti a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó közösségi rendszert létrehozó 2371/2002/EK tanácsi rendelet, amely 2003. január 1. és 2013. december 31. között volt hatályban. |
| --- | --- |

2.2

Ennek elfogadásával hatályát veszti a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó közösségi rendszert létrehozó 2371/2002/EK tanácsi rendelet, amely 2003. január 1. és 2013. december 31. között volt hatályban.

| 2.3 | A KHP-ról szóló új rendelet számos rendeletet, határozatot és irányelvet módosít, illetve hatályon kívül helyez annak érdekében, hogy a benne foglalt új szabályokhoz igazítsa őket. |
| --- | --- |

2.3

A KHP-ról szóló új rendelet számos rendeletet, határozatot és irányelvet módosít, illetve hatályon kívül helyez annak érdekében, hogy a benne foglalt új szabályokhoz igazítsa őket.

| 2.4 | Véleményünk tárgyát ezek egyike képezi, nevezetesen a tengeri biológiai erőforrások védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó intézkedésekről szóló, 15. cikkben foglalt kirakodási kötelezettség. |
| --- | --- |

2.4

Véleményünk tárgyát ezek egyike képezi, nevezetesen a tengeri biológiai erőforrások védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó intézkedésekről szóló, 15. cikkben foglalt kirakodási kötelezettség.

| 2.5 | Ez az 1380/2013/EU új rendeletben foglalt, kirakodási kötelezettséget előíró szabály önmagában hét korábbi rendelet módosítását és egy nyolcadik hatályon kívül helyezését vonja maga után. |
| --- | --- |

2.5

Ez az 1380/2013/EU új rendeletben foglalt, kirakodási kötelezettséget előíró szabály önmagában hét korábbi rendelet módosítását és egy nyolcadik hatályon kívül helyezését vonja maga után.

3.   Általános észrevételek

| 3.1 | A KHP-nak az 1380/2013/EU rendeletben foglalt reformjához vezető eljárás az eredetileg tervezettnél tovább tartott, hatálybalépése konkrétan egy évet késett, nagyrészt a kirakodásra vonatkozó vitatott kötelezettség bevezetése miatt, amely a visszadobás tilalmaként is ismeretes. |
| --- | --- |

3.1

A KHP-nak az 1380/2013/EU rendeletben foglalt reformjához vezető eljárás az eredetileg tervezettnél tovább tartott, hatálybalépése konkrétan egy évet késett, nagyrészt a kirakodásra vonatkozó vitatott kötelezettség bevezetése miatt, amely a visszadobás tilalmaként is ismeretes.

| 3.2 | Leszögezhetjük, hogy az új KHP központi célkitűzése a visszadobás gyakorlatának az Unió teljes halászati tevékenysége tekintetében történő fokozatos megszüntetése a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség révén. |
| --- | --- |

3.2

Leszögezhetjük, hogy az új KHP központi célkitűzése a visszadobás gyakorlatának az Unió teljes halászati tevékenysége tekintetében történő fokozatos megszüntetése a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség révén.

| 3.3 | A KHP reformjáról szóló véleményének 1.8. pontjában az EGSZB „kívánatos célnak” tartotta a kifogott halak tengerbe való visszaengedésének tiltását, azonban amellett foglalt állást, hogy „a tiltást fokozatosan és arányosan, a visszaengedett mennyiség progresszív csökkentésével kell végrehajtani, és ezzel párhuzamosan elő kell mozdítani és ösztönözni kell a halászfelszerelések szelektivitását, intézkedni kell a kifogott halászzsákmány hozzáadott értékkel bíró termékké történő feldolgozásáról és az értékesítési lehetőségek megtalálásáról, továbbá a célnak megfelelő módosításokat kell eszközölni a halászhajókon és a kikötői infrastruktúrán”. |
| --- | --- |

3.3

A KHP reformjáról szóló véleményének 1.8. pontjában az EGSZB „kívánatos célnak” tartotta a kifogott halak tengerbe való visszaengedésének tiltását, azonban amellett foglalt állást, hogy „a tiltást fokozatosan és arányosan, a visszaengedett mennyiség progresszív csökkentésével kell végrehajtani, és ezzel párhuzamosan elő kell mozdítani és ösztönözni kell a halászfelszerelések szelektivitását, intézkedni kell a kifogott halászzsákmány hozzáadott értékkel bíró termékké történő feldolgozásáról és az értékesítési lehetőségek megtalálásáról, továbbá a célnak megfelelő módosításokat kell eszközölni a halászhajókon és a kikötői infrastruktúrán”.

| 3.4 | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a KHP alapját képező rendeletjavaslat a 2014. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra vezette be a visszadobások fajonként meghatározott tilalmát. |
| --- | --- |

3.4

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a KHP alapját képező rendeletjavaslat a 2014. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra vezette be a visszadobások fajonként meghatározott tilalmát.

| 3.5 | 2013 végén az Európai Parlament és a Tanács politikai megállapodásra jutott, melyben új, az eredetileg tervezettnél fokozatosabb menetrendet fogadtak el a kirakodási kötelezettség hatályba léptetésére, a 2015. január 1. és 2019. január 1. közötti időszakra. |
| --- | --- |

3.5

2013 végén az Európai Parlament és a Tanács politikai megállapodásra jutott, melyben új, az eredetileg tervezettnél fokozatosabb menetrendet fogadtak el a kirakodási kötelezettség hatályba léptetésére, a 2015. január 1. és 2019. január 1. közötti időszakra.

| 3.6 | A kirakodási kötelezettség alkalmazhatóságának biztosítása érdekében el kell hagyni vagy módosítani kell a technikai intézkedésekről, a gazdálkodási intézkedésekről és az ellenőrzésről szóló jelenlegi rendeletek bizonyos olyan rendelkezéseit, amelyek a kirakodási kötelezettséggel ellentétesek, és a halászokat a halak visszadobására kötelezik. |
| --- | --- |

3.6

A kirakodási kötelezettség alkalmazhatóságának biztosítása érdekében el kell hagyni vagy módosítani kell a technikai intézkedésekről, a gazdálkodási intézkedésekről és az ellenőrzésről szóló jelenlegi rendeletek bizonyos olyan rendelkezéseit, amelyek a kirakodási kötelezettséggel ellentétesek, és a halászokat a halak visszadobására kötelezik.

| 3.7 | A Tanács a hatályos jogszabályok mielőbbi módosítására kérte az Európai Bizottságot. Az Európai Bizottság a technikai intézkedések új keretének kialakítását tervezi, amely elősegíti a kirakodási kötelezettség teljes végrehajtását. Ez az új keret azonban szinte biztosan nem lép hatályba addigra, amikorra a kirakodási kötelezettséget a halászok első csoportja tekintetében érvényesíteni kell, azaz 2015. január 1-jéig. |
| --- | --- |

3.7

A Tanács a hatályos jogszabályok mielőbbi módosítására kérte az Európai Bizottságot. Az Európai Bizottság a technikai intézkedések új keretének kialakítását tervezi, amely elősegíti a kirakodási kötelezettség teljes végrehajtását. Ez az új keret azonban szinte biztosan nem lép hatályba addigra, amikorra a kirakodási kötelezettséget a halászok első csoportja tekintetében érvényesíteni kell, azaz 2015. január 1-jéig.

| 3.8 | Ezért a jogszabályoknak átmenetileg el kell hárítaniuk minden jogi és gyakorlati akadályt a végrehajtás elől, amíg ezen új keret kidolgozása folyamatban van. |
| --- | --- |

3.8

Ezért a jogszabályoknak átmenetileg el kell hárítaniuk minden jogi és gyakorlati akadályt a végrehajtás elől, amíg ezen új keret kidolgozása folyamatban van.

| 3.9 | Az alábbiakban ezt az Európai Bizottság által előterjesztett új szabályozást elemezzük, mely az EGSZB szerint elengedhetetlen a KHP helyes végrehajtásához. |
| --- | --- |

3.9

Az alábbiakban ezt az Európai Bizottság által előterjesztett új szabályozást elemezzük, mely az EGSZB szerint elengedhetetlen a KHP helyes végrehajtásához.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | A javaslat a több rendeletben is szereplő fogalommeghatározások módosításával kezdődik, bevezeti például a „nem szándékos fogás” új fogalmát, és a „legkisebb kirakodási méret” kifejezést felváltja a „minimális védelmi referenciaméret” kifejezéssel. |
| --- | --- |

4.1

A javaslat a több rendeletben is szereplő fogalommeghatározások módosításával kezdődik, bevezeti például a „nem szándékos fogás” új fogalmát, és a „legkisebb kirakodási méret” kifejezést felváltja a „minimális védelmi referenciaméret” kifejezéssel.

| 4.2 | A technikai intézkedésekről szóló rendeletek változásai nagyrészt a visszadobási kötelezettség eltörlését célozzák, amelyet a hatályos jogszabályok három okból írnak elő:






  — | a fogás összetételére vonatkozó szabályok be nem tartása, |
| --- | --- | --- |

4.2

A technikai intézkedésekről szóló rendeletek változásai nagyrészt a visszadobási kötelezettség eltörlését célozzák, amelyet a hatályos jogszabályok három okból írnak elő:

—

a fogás összetételére vonatkozó szabályok be nem tartása,

| — | a legkisebb kirakodási méret alatti fogások, |
| --- | --- |

—

a legkisebb kirakodási méret alatti fogások,

| — | a járulékos fogásra vonatkozó rendelkezések be nem tartása. |
| --- | --- |

—

a járulékos fogásra vonatkozó rendelkezések be nem tartása.

| 4.3 | Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a visszadobási kötelezettséget minden olyan fogás esetében tartsák fenn, amelyre nem érvényes a kirakodási kötelezettség, és – kivételek meghatározásával – töröljék el azokra a fogásokra, amelyekre kirakodási kötelezettség fog vonatkozni, és amelyeket bele kell számolni a kvótákba. |
| --- | --- |

4.3

Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a visszadobási kötelezettséget minden olyan fogás esetében tartsák fenn, amelyre nem érvényes a kirakodási kötelezettség, és – kivételek meghatározásával – töröljék el azokra a fogásokra, amelyekre kirakodási kötelezettség fog vonatkozni, és amelyeket bele kell számolni a kvótákba.

| 4.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a technikai intézkedések alapvetőek a halászati tevékenység szempontjából, ezért ezekről a kikötőkkel való közvetlen konzultáció után kellene határozni, a konkrét esetek alapján, ideiglenes jelleggel, gyors és hatékony döntéshozatali eljárásokkal, amelyek révén alkalmazkodni lehet a változó körülményekhez és az érintett fajok állományának változásaihoz. Sajnos az uniós döntéshozatali folyamat nem teszi ezt lehetővé. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a technikai intézkedések alapvetőek a halászati tevékenység szempontjából, ezért ezekről a kikötőkkel való közvetlen konzultáció után kellene határozni, a konkrét esetek alapján, ideiglenes jelleggel, gyors és hatékony döntéshozatali eljárásokkal, amelyek révén alkalmazkodni lehet a változó körülményekhez és az érintett fajok állományának változásaihoz. Sajnos az uniós döntéshozatali folyamat nem teszi ezt lehetővé.

| 4.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a rendeletjavaslat igen bonyolult, így túlzott és aránytalan többletmunkát fog róni a halászokra a kirakodási kötelezettség alkalmazásakor. Ezért úgy véli, hogy pragmatikusabb, világosabb, egyszerűbb és rugalmasabb szabályozásra volna szükség, amely – a világ más országaihoz hasonlóan – a halászoknak átmeneti időszakot biztosít arra, hogy alkalmazkodni tudjanak anélkül, hogy keményen megbírságolnák őket. Ezért nem tartja indokoltnak az új ellenőrzési intézkedéseket, melyek azt igyekeznek biztosítani, hogy az első naptól kezdve maradéktalanul betartsanak egy olyan jogszabályt, amellyel kapcsolatban nincsenek korábbi tapasztalatok. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB úgy véli, hogy a rendeletjavaslat igen bonyolult, így túlzott és aránytalan többletmunkát fog róni a halászokra a kirakodási kötelezettség alkalmazásakor. Ezért úgy véli, hogy pragmatikusabb, világosabb, egyszerűbb és rugalmasabb szabályozásra volna szükség, amely – a világ más országaihoz hasonlóan – a halászoknak átmeneti időszakot biztosít arra, hogy alkalmazkodni tudjanak anélkül, hogy keményen megbírságolnák őket. Ezért nem tartja indokoltnak az új ellenőrzési intézkedéseket, melyek azt igyekeznek biztosítani, hogy az első naptól kezdve maradéktalanul betartsanak egy olyan jogszabályt, amellyel kapcsolatban nincsenek korábbi tapasztalatok.

| 4.6 | Az EGSZB ezért sajnálja, hogy nem végeztek előzetes hatásvizsgálatot, amely elemezte volna, hogy a kirakodási kötelezettség alkalmazása milyen hatást gyakorol a különböző flottákra. Különösen a nyílt tengeri halászattal kapcsolatban tartja ezt szükségesnek, amelyet regionális halászati szervezetek irányítása alatt, külső halászterületeken végeznek. Ebben az esetben az uniós jogszabályok harmonizált megvalósításával kapcsolatos alapos előzetes vizsgálatra van szükség, amely figyelembe veszi az ezekre a regionális halászati szervezetekre vonatkozó meglevő rendelkezéseket, hogy ne jöjjön létre komparatív hátrány a külső halászterületeken működő európai flották számára, és ne kerüljön veszélybe versenyképességük. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB ezért sajnálja, hogy nem végeztek előzetes hatásvizsgálatot, amely elemezte volna, hogy a kirakodási kötelezettség alkalmazása milyen hatást gyakorol a különböző flottákra. Különösen a nyílt tengeri halászattal kapcsolatban tartja ezt szükségesnek, amelyet regionális halászati szervezetek irányítása alatt, külső halászterületeken végeznek. Ebben az esetben az uniós jogszabályok harmonizált megvalósításával kapcsolatos alapos előzetes vizsgálatra van szükség, amely figyelembe veszi az ezekre a regionális halászati szervezetekre vonatkozó meglevő rendelkezéseket, hogy ne jöjjön létre komparatív hátrány a külső halászterületeken működő európai flották számára, és ne kerüljön veszélybe versenyképességük.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1 | A „nem szándékos fogás” definíciója kapcsán – olyan tengeri élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az adott körülmények között tilos – az EGSZB úgy véli, hogy a meghatározás egyszerű, de nem kielégítő, mert általában olyan elkerülhetetlen és hasznos kísérőfajokról van szó, amelyek megtartását kvótaelosztási vagy más szabályozási okokból nem engedélyezték adott halászeszköz használata esetén vagy egy konkrét halászat számára. Az EGSZB szerint jobb meghatározás volna a következő: „olyan véletlenszerű fogás, amely nem felel meg teljes mértékben a hatályos jogszabályoknak”. |
| --- | --- |

5.1

A „nem szándékos fogás” definíciója kapcsán – olyan tengeri élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az adott körülmények között tilos – az EGSZB úgy véli, hogy a meghatározás egyszerű, de nem kielégítő, mert általában olyan elkerülhetetlen és hasznos kísérőfajokról van szó, amelyek megtartását kvótaelosztási vagy más szabályozási okokból nem engedélyezték adott halászeszköz használata esetén vagy egy konkrét halászat számára. Az EGSZB szerint jobb meghatározás volna a következő: „olyan véletlenszerű fogás, amely nem felel meg teljes mértékben a hatályos jogszabályoknak”.

| 5.2 | Ami a „minimális védelmi referenciaméret” meghatározását illeti, jelenleg pusztán névváltozásról van szó, azaz az e méreten aluli és a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajokat elkülönítve és szabályozottan kell kirakodni, hogy ne kerüljenek vissza a kereskedelmi körforgásba, míg az ide nem tartozó fajokat továbbra is visszadobják a tengerbe. Az EGSZB úgy véli, hogy figyelembe kellene venni bizonyos hibahatárokat az annak kapcsán felmerülő technikai nehézségek miatt, hogy a kirakodási kötelezettség által érintett fajok között teljesen elkülönítve kell kezelni azokat, amelyekre minimális védelmi referenciaméretet határoztak meg. Ennek hiánya ugyanis jelentős jogbizonytalansághoz vezet. |
| --- | --- |

5.2

Ami a „minimális védelmi referenciaméret” meghatározását illeti, jelenleg pusztán névváltozásról van szó, azaz az e méreten aluli és a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajokat elkülönítve és szabályozottan kell kirakodni, hogy ne kerüljenek vissza a kereskedelmi körforgásba, míg az ide nem tartozó fajokat továbbra is visszadobják a tengerbe. Az EGSZB úgy véli, hogy figyelembe kellene venni bizonyos hibahatárokat az annak kapcsán felmerülő technikai nehézségek miatt, hogy a kirakodási kötelezettség által érintett fajok között teljesen elkülönítve kell kezelni azokat, amelyekre minimális védelmi referenciaméretet határoztak meg. Ennek hiánya ugyanis jelentős jogbizonytalansághoz vezet.

| 5.3 | A fogások összetételére vonatkozó módosított rendelkezésekből, melyek most a kirakodási kötelezettség által érintett fajok visszadobására köteleznek, bizonyos esetekben nem világos, hogy ezeket a nem szándékos fogásokat figyelembe kell-e venni az összetételi arányok kiszámításánál. Az EGSZB szerint ez felveti a problémát, hogy tudni kellene, hogy mely kvótákhoz számolják ezeket a fogásokat. Erre pedig nehéz válaszolni, ha nem tudjuk, milyen mértékű rugalmasságot hoznak majd az új mechanizmusok, hogy alakulnak a jövőben az országok közötti kvótacserék (swaps), illetve milyen politikát folytat majd az Európai Bizottság a vegyes halászatok különféle fajaira vonatkozó TAC-ok megállapításánál. Ha a feltétel a legnagyobb fenntartható hozam, akkor olyan egyensúlyproblémák lépnek fel, amelyek bizonyos kvóták általános hiányához vezetnek, ami számos halászatot ellehetetlenít. |
| --- | --- |

5.3

A fogások összetételére vonatkozó módosított rendelkezésekből, melyek most a kirakodási kötelezettség által érintett fajok visszadobására köteleznek, bizonyos esetekben nem világos, hogy ezeket a nem szándékos fogásokat figyelembe kell-e venni az összetételi arányok kiszámításánál. Az EGSZB szerint ez felveti a problémát, hogy tudni kellene, hogy mely kvótákhoz számolják ezeket a fogásokat. Erre pedig nehéz válaszolni, ha nem tudjuk, milyen mértékű rugalmasságot hoznak majd az új mechanizmusok, hogy alakulnak a jövőben az országok közötti kvótacserék (swaps), illetve milyen politikát folytat majd az Európai Bizottság a vegyes halászatok különféle fajaira vonatkozó TAC-ok megállapításánál. Ha a feltétel a legnagyobb fenntartható hozam, akkor olyan egyensúlyproblémák lépnek fel, amelyek bizonyos kvóták általános hiányához vezetnek, ami számos halászatot ellehetetlenít.

5.4   A fogások és a visszadobások nyilvántartása

| 5.4.1 | Az 1224/2009/EK rendeletnek a halászati napló kitöltéséről és benyújtásáról szóló 14. cikke (1) bekezdésének módosítása törli azt a kitételt, hogy „fajonként külön feltüntet minden kifogott és fedélzeten tartott mennyiséget 50 kg élőtömeg-egyenérték felett”. Az EGSZB szerint ez jelentősen megnehezíti a munkát, különösen a kis hajók esetében, bár ez a fejezet csak a 10 méternél hosszabb hajókra vonatkozik. Ha a cél a tájékoztatás javítása, az minták alapján is kellő pontossággal megvalósítható. |
| --- | --- |

5.4.1

Az 1224/2009/EK rendeletnek a halászati napló kitöltéséről és benyújtásáról szóló 14. cikke (1) bekezdésének módosítása törli azt a kitételt, hogy „fajonként külön feltüntet minden kifogott és fedélzeten tartott mennyiséget 50 kg élőtömeg-egyenérték felett”. Az EGSZB szerint ez jelentősen megnehezíti a munkát, különösen a kis hajók esetében, bár ez a fejezet csak a 10 méternél hosszabb hajókra vonatkozik. Ha a cél a tájékoztatás javítása, az minták alapján is kellő pontossággal megvalósítható.

| 5.4.2 | Ezenkívül az EGSZB úgy véli, hogy a jelenleg „külön bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti mennyiségek vagy egyedek” megfogalmazással élő, f) pont módosítása esetenként szintén aránytalan terhet róhat különösen a kisléptékű halászatot folytató flottákra. |
| --- | --- |

5.4.2

Ezenkívül az EGSZB úgy véli, hogy a jelenleg „külön bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti mennyiségek vagy egyedek” megfogalmazással élő, f) pont módosítása esetenként szintén aránytalan terhet róhat különösen a kisléptékű halászatot folytató flottákra.

| 5.4.3 | A (4) bekezdés értelmében „a közösségi halászhajók parancsnokai bármely faj esetében az 50 kg élőtömeg-egyenértéknél nagyobb mennyiségű becsült visszadobást is rögzítik a halászati naplóban”. Az EGSZB úgy véli, hogy az 50 kg-os tömegre történő utalás törlése is jelentős többletmunkát eredményez, amelyre vonatkozóan nem is készítettek becsléseket. Figyelembe kell venni, hogy a szöveg minden fajra vonatkozik, akár a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak, akár nem. |
| --- | --- |

5.4.3

A (4) bekezdés értelmében „a közösségi halászhajók parancsnokai bármely faj esetében az 50 kg élőtömeg-egyenértéknél nagyobb mennyiségű becsült visszadobást is rögzítik a halászati naplóban”. Az EGSZB úgy véli, hogy az 50 kg-os tömegre történő utalás törlése is jelentős többletmunkát eredményez, amelyre vonatkozóan nem is készítettek becsléseket. Figyelembe kell venni, hogy a szöveg minden fajra vonatkozik, akár a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak, akár nem.

| 5.5 | A 850/98/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése által a hajótulajdonosokra rótt új ellenőrzési kötelezettség különösen szembetűnő az EGSZB számára, mivel nem látható előre, hogy egy hajó mit fog ki egy halászati úton, és a tulajdonosoktól nem várható el, hogy jóstehetséggel rendelkezzenek. Jóllehet a szöveg e követelménynek, illetve be nem tartásának gyakorlati következményeivel kapcsolatban homályosan fogalmaz, fennáll a veszélye, hogy a tulajdonosok megbüntetésére vagy valamely konfliktushelyzet kiélezésére használják fel. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy ezt az esetlegesen súlyos jogbizonytalanságot okozó pontot törölni kellene. |
| --- | --- |

5.5

A 850/98/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése által a hajótulajdonosokra rótt új ellenőrzési kötelezettség különösen szembetűnő az EGSZB számára, mivel nem látható előre, hogy egy hajó mit fog ki egy halászati úton, és a tulajdonosoktól nem várható el, hogy jóstehetséggel rendelkezzenek. Jóllehet a szöveg e követelménynek, illetve be nem tartásának gyakorlati következményeivel kapcsolatban homályosan fogalmaz, fennáll a veszélye, hogy a tulajdonosok megbüntetésére vagy valamely konfliktushelyzet kiélezésére használják fel. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy ezt az esetlegesen súlyos jogbizonytalanságot okozó pontot törölni kellene.

| 5.6 | Az EGSZB szerint túlzottnak tűnik, hogy a kirakodási kötelezettség által érintett hajóktól mind egyéni halászengedélyt kérjenek, mivel ez sok kis hajóra vonatkozna és tetemes bürokráciát eredményezne, figyelembe véve a tagállamoktól megkövetelt további tájékoztatási kötelezettségeket. Az EGSZB megítélése szerint jobb volna mentesíteni ez alól azokat a hajókat, amelyek halászati útja egy napnál rövidebb. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB szerint túlzottnak tűnik, hogy a kirakodási kötelezettség által érintett hajóktól mind egyéni halászengedélyt kérjenek, mivel ez sok kis hajóra vonatkozna és tetemes bürokráciát eredményezne, figyelembe véve a tagállamoktól megkövetelt további tájékoztatási kötelezettségeket. Az EGSZB megítélése szerint jobb volna mentesíteni ez alól azokat a hajókat, amelyek halászati útja egy napnál rövidebb.

5.7   Egyéb kiegészítő ellenőrzési kötelezettségek

| 5.7.1 | Az új ellenőrzési szabályok általánosan minden halászatra vonatkoznak, a nagy és a kis hajókra egyaránt. Az EGSZB megismétli, hogy ezek az intézkedések a kis hajók esetében különösen nem megfelelők, mivel óriási adminisztratív terhet rónak az ágazatra és a hatóságokra, és gyakorlati nehézségeket okoznak a fedélzeti munka szempontjából. |
| --- | --- |

5.7.1

Az új ellenőrzési szabályok általánosan minden halászatra vonatkoznak, a nagy és a kis hajókra egyaránt. Az EGSZB megismétli, hogy ezek az intézkedések a kis hajók esetében különösen nem megfelelők, mivel óriási adminisztratív terhet rónak az ágazatra és a hatóságokra, és gyakorlati nehézségeket okoznak a fedélzeti munka szempontjából.

| 5.7.2 | Az Európai Bizottság a kis méretű fajok külön tárolását javasolja, előírva, hogy ezeket „állományonként külön ládákba, rekeszekbe vagy tartályokba [kell] helyezni”. Az EGSZB úgy véli, hogy ez az intézkedés megvalósíthatatlan lehet a kis hajók számára, és hogy a 12 méternél nem hosszabb hajók részleges mentesítése nem tűnik elegendőnek. Ezért az EGSZB szerint e követelmény alól mentesíteni kellene legalább minden olyan hajót, amely egy- vagy kétnapos halászati utakat tesz, függetlenül annak méretétől. |
| --- | --- |

5.7.2

Az Európai Bizottság a kis méretű fajok külön tárolását javasolja, előírva, hogy ezeket „állományonként külön ládákba, rekeszekbe vagy tartályokba [kell] helyezni”. Az EGSZB úgy véli, hogy ez az intézkedés megvalósíthatatlan lehet a kis hajók számára, és hogy a 12 méternél nem hosszabb hajók részleges mentesítése nem tűnik elegendőnek. Ezért az EGSZB szerint e követelmény alól mentesíteni kellene legalább minden olyan hajót, amely egy- vagy kétnapos halászati utakat tesz, függetlenül annak méretétől.

5.8   Büntetések és megfigyelők

| 5.8.1 | Az 1224/2009/EK rendelet 90. cikke (1) bekezdése c) pontjának javasolt megfogalmazása a kirakodási kötelezettség bármiféle elmulasztását súlyos jogsértésnek tartja. Az EGSZB szerint ez a minősítés túlzott és aránytalan, és törölni kellene a javaslatból. |
| --- | --- |

5.8.1

Az 1224/2009/EK rendelet 90. cikke (1) bekezdése c) pontjának javasolt megfogalmazása a kirakodási kötelezettség bármiféle elmulasztását súlyos jogsértésnek tartja. Az EGSZB szerint ez a minősítés túlzott és aránytalan, és törölni kellene a javaslatból.

| 5.8.2 | Jóllehet ugyanez a cikk kiköti, hogy a jogsértés súlyosságát az érintett tagállam illetékes hatósága határozza meg, az EGSZB úgy véli, hogy a szabály olyan bonyolult és nehezen betartható lesz, hogy egyetlen flotta tulajdonosának sem lesz könnyű elkerülni, hogy akaratlanul is kisebb jogsértéseket kövessen el. |
| --- | --- |

5.8.2

Jóllehet ugyanez a cikk kiköti, hogy a jogsértés súlyosságát az érintett tagállam illetékes hatósága határozza meg, az EGSZB úgy véli, hogy a szabály olyan bonyolult és nehezen betartható lesz, hogy egyetlen flotta tulajdonosának sem lesz könnyű elkerülni, hogy akaratlanul is kisebb jogsértéseket kövessen el.

| 5.9 | Az EGSZB úgy véli, hogy ésszerű nagyobb hibahatárokat megállapítani a kis mennyiségű fogásokhoz. Ugyanakkor úgy látja, hogy a javasolt hibahatárok nem reálisak, különösen akkor, ha a minden visszadobás mennyiségét be kell jelenteni úgy, hogy az 50 kg-os határt eltörölték. Ehelyett azt javasolja, hogy e tájékoztatási követelményekre való tekintettel az új hibahatárokat minden halászterületre vonatkozóan külön-külön tárgyalják és határozzák meg. |
| --- | --- |

5.9

Az EGSZB úgy véli, hogy ésszerű nagyobb hibahatárokat megállapítani a kis mennyiségű fogásokhoz. Ugyanakkor úgy látja, hogy a javasolt hibahatárok nem reálisak, különösen akkor, ha a minden visszadobás mennyiségét be kell jelenteni úgy, hogy az 50 kg-os határt eltörölték. Ehelyett azt javasolja, hogy e tájékoztatási követelményekre való tekintettel az új hibahatárokat minden halászterületre vonatkozóan külön-külön tárgyalják és határozzák meg.

| 5.10 | Az Európai Bizottság szerint a jelenleg ugyan nem kötelező elektronikus távellenőrzésről (CCTV) szóló bekezdés hozzáadását az indokolja, hogy ehhez a rendszerhez szabályozási keretre van szükség, amely kiegészítené az ellenőrzési rendeletben jelenleg rendelkezésre állókat. Az EGSZB úgy véli, hogy világosabban és pontosabban körül kellene határolni, hogy ez milyen körülmények között követelhető meg. |
| --- | --- |

5.10

Az Európai Bizottság szerint a jelenleg ugyan nem kötelező elektronikus távellenőrzésről (CCTV) szóló bekezdés hozzáadását az indokolja, hogy ehhez a rendszerhez szabályozási keretre van szükség, amely kiegészítené az ellenőrzési rendeletben jelenleg rendelkezésre állókat. Az EGSZB úgy véli, hogy világosabban és pontosabban körül kellene határolni, hogy ez milyen körülmények között követelhető meg.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/73 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/73

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról

(COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)),

Javaslat tanácsi irányelvre az állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozataláról

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)), valamint

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új élelmiszerekről

(COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD))

2014/C 311/12

Előadó: José María ESPUNY MOYANO

2014. január 16-án az Európai Parlament, 2014. január 15-én és 17-én pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 43., 403. és 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról

COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)

Javaslat tanácsi irányelvre az állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozataláról

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új élelmiszerekről

COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. április 1-jén elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 30-i ülésnapon) 174 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

1.1   Klónozás

| 1.1.1 | Az EGSZB szükségesnek és alkalmasnak ítéli az állati klónozás szabályozását azzal a céllal, hogy egységes termelési feltételeket biztosítsanak a gazdálkodók számára, és egyúttal védjék az állatok egészségét és jólétét, illetve a fogyasztók érdekeit. |
| --- | --- |

1.1.1

Az EGSZB szükségesnek és alkalmasnak ítéli az állati klónozás szabályozását azzal a céllal, hogy egységes termelési feltételeket biztosítsanak a gazdálkodók számára, és egyúttal védjék az állatok egészségét és jólétét, illetve a fogyasztók érdekeit.

| 1.1.2 | Számításba véve a polgárok és a fogyasztói szervezetek ellenállását, illetve a technológiai ismeretek hiányát, az EGSZB támogatja az állati klónozásnak és a mezőgazdasági céllal létrehozott állati klónok behozatalának az időleges felfüggesztését. |
| --- | --- |

1.1.2

Számításba véve a polgárok és a fogyasztói szervezetek ellenállását, illetve a technológiai ismeretek hiányát, az EGSZB támogatja az állati klónozásnak és a mezőgazdasági céllal létrehozott állati klónok behozatalának az időleges felfüggesztését.

| 1.1.3 | Az EGSZB leszögezi, hogy e felfüggesztés nem ismert egészségügyi kockázatokon, hanem etikai és állatjóléti szempontokon alapul. |
| --- | --- |

1.1.3

Az EGSZB leszögezi, hogy e felfüggesztés nem ismert egészségügyi kockázatokon, hanem etikai és állatjóléti szempontokon alapul.

| 1.1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a tiltásnak nem kellene olyan esetekre vonatkoznia, mint a kutatási célú klónozás, ha indokolt a technika alkalmazása. |
| --- | --- |

1.1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a tiltásnak nem kellene olyan esetekre vonatkoznia, mint a kutatási célú klónozás, ha indokolt a technika alkalmazása.

| 1.1.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy ezt az időleges tiltást csak a jövőben lehet majd felülvizsgálni, figyelembe véve a tagállamok által a szabályozás végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, a tudományos és technikai haladást, a nemzetközi fejleményeket, valamint a polgárok és a fogyasztói szervezetek véleményét. |
| --- | --- |

1.1.5

Az EGSZB úgy véli, hogy ezt az időleges tiltást csak a jövőben lehet majd felülvizsgálni, figyelembe véve a tagállamok által a szabályozás végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, a tudományos és technikai haladást, a nemzetközi fejleményeket, valamint a polgárok és a fogyasztói szervezetek véleményét.

| 1.1.6 | Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy vajon léteznek-e valójában megfelelő módszerek arra, hogy megkülönböztessék – elsősorban az importban – a klónozott állatokat az EU-ban jelenleg engedélyezett technológiákkal előállítottaktól. Ennek kapcsán nyomatékosan kéri, hogy az egészségügyi kockázat kezelésének pótolhatatlan eszközeként terjesszék ki az importtermékekre a teljes nyomon követhetőség követelményét, amely az egyetlen megbízható garanciája az állatok eredetének. |
| --- | --- |

1.1.6

Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy vajon léteznek-e valójában megfelelő módszerek arra, hogy megkülönböztessék – elsősorban az importban – a klónozott állatokat az EU-ban jelenleg engedélyezett technológiákkal előállítottaktól. Ennek kapcsán nyomatékosan kéri, hogy az egészségügyi kockázat kezelésének pótolhatatlan eszközeként terjesszék ki az importtermékekre a teljes nyomon követhetőség követelményét, amely az egyetlen megbízható garanciája az állatok eredetének.

| 1.1.7 | Az EGSZB ismét kiemeli annak fontosságát, hogy az EU-ban végrehajtandó szabályozás az importált állatokra is érvényes legyen, annak érdekében, hogy ne érje hátrány az állattenyésztőinket a harmadik országokéival szemben. |
| --- | --- |

1.1.7

Az EGSZB ismét kiemeli annak fontosságát, hogy az EU-ban végrehajtandó szabályozás az importált állatokra is érvényes legyen, annak érdekében, hogy ne érje hátrány az állattenyésztőinket a harmadik országokéival szemben.

| 1.1.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy a klónozás veszélyt jelenthet a minőségi termelés és az európai gazdasági és agrár-élelmiszeripari lánc fenntarthatósága tekintetében. Ezen túlmenően, a klónozás mezőgazdasági célokra történő elterjesztése azzal a kockázattal jár, hogy a munkavállalók és termelők nyeresége a szabadalmakat birtokló kutatóközpontokhoz kerül át. |
| --- | --- |

1.1.8

Az EGSZB úgy véli, hogy a klónozás veszélyt jelenthet a minőségi termelés és az európai gazdasági és agrár-élelmiszeripari lánc fenntarthatósága tekintetében. Ezen túlmenően, a klónozás mezőgazdasági célokra történő elterjesztése azzal a kockázattal jár, hogy a munkavállalók és termelők nyeresége a szabadalmakat birtokló kutatóközpontokhoz kerül át.

1.2   Állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozatala

| 1.2.1 | Az EGSZB szükségesnek és indokoltnak tartja, hogy az állati klónokból származó élelmiszerek piaci bevezetésének átmeneti tilalma kapcsán egyértelmű rendelkezéseket állapítsanak meg, hogy ezáltal figyelembe vegyék az emberek és a fogyasztói szervezetek eltérő fokú érzékenységét. |
| --- | --- |

1.2.1

Az EGSZB szükségesnek és indokoltnak tartja, hogy az állati klónokból származó élelmiszerek piaci bevezetésének átmeneti tilalma kapcsán egyértelmű rendelkezéseket állapítsanak meg, hogy ezáltal figyelembe vegyék az emberek és a fogyasztói szervezetek eltérő fokú érzékenységét.

| 1.2.2 | Az EGSZB – az állatklónozási technológia időleges betiltását kiegészítő intézkedésként – támogatja az állati klónokból származó élelmiszerek EU-beli forgalmazásának időleges felfüggesztését. |
| --- | --- |

1.2.2

Az EGSZB – az állatklónozási technológia időleges betiltását kiegészítő intézkedésként – támogatja az állati klónokból származó élelmiszerek EU-beli forgalmazásának időleges felfüggesztését.

| 1.2.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy ez a tilalom a jövőben majd felülvizsgálható, figyelembe véve a tagállamok által a szabályozás végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, a tudományos és technikai haladást, a nemzetközi fejleményeket, valamint a polgárok és a fogyasztói szervezetek véleményét. |
| --- | --- |

1.2.3

Az EGSZB úgy véli, hogy ez a tilalom a jövőben majd felülvizsgálható, figyelembe véve a tagállamok által a szabályozás végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, a tudományos és technikai haladást, a nemzetközi fejleményeket, valamint a polgárok és a fogyasztói szervezetek véleményét.

| 1.2.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy – tekintettel arra, hogy az állati klónozás engedélyezett bizonyos Unión kívüli országokban – a tagállamoknak be kell vezetniük minden olyan intézkedést, amely alkalmas az állati klónokból harmadik országokban előállított élelmiszerek EU-ba történő behozatalának megakadályozására. |
| --- | --- |

1.2.4

Az EGSZB úgy véli, hogy – tekintettel arra, hogy az állati klónozás engedélyezett bizonyos Unión kívüli országokban – a tagállamoknak be kell vezetniük minden olyan intézkedést, amely alkalmas az állati klónokból harmadik országokban előállított élelmiszerek EU-ba történő behozatalának megakadályozására.

| 1.2.5 | Az EGSZB aggodalmának ad hangot annak kapcsán, hogy hiányoznak a módszerek arra, hogy kimutassák a harmadik országokból importált élelmiszerekben a klónozott állatokból származó hús és tej jelenlétét. Ennek kapcsán nyomatékosan kéri, hogy az egészségügyi kockázat kezelésének pótolhatatlan eszközeként terjesszék ki az importtermékekre a teljes nyomon követhetőség követelményét, amely az egyetlen megbízható garanciája az eredetnek. |
| --- | --- |

1.2.5

Az EGSZB aggodalmának ad hangot annak kapcsán, hogy hiányoznak a módszerek arra, hogy kimutassák a harmadik országokból importált élelmiszerekben a klónozott állatokból származó hús és tej jelenlétét. Ennek kapcsán nyomatékosan kéri, hogy az egészségügyi kockázat kezelésének pótolhatatlan eszközeként terjesszék ki az importtermékekre a teljes nyomon követhetőség követelményét, amely az egyetlen megbízható garanciája az eredetnek.

| 1.2.6 | Az EGSZB – elismerve, hogy meg kell őrizni a fogyasztók bizalmát, és mivel nem állnak rendelkezésre megfelelően biztonságos elemzési eszközök, amelyek lehetővé tennék a klónok és leszármazottaik megkülönböztetését a hagyományos módon tenyésztett állatoktól, valamint világos és biztonságos nyomonkövetési és címkézési rendszerek – felhívja a figyelmet az állati termékek piacát érintő esetleges jövőbeni negatív hatásokra. |
| --- | --- |

1.2.6

Az EGSZB – elismerve, hogy meg kell őrizni a fogyasztók bizalmát, és mivel nem állnak rendelkezésre megfelelően biztonságos elemzési eszközök, amelyek lehetővé tennék a klónok és leszármazottaik megkülönböztetését a hagyományos módon tenyésztett állatoktól, valamint világos és biztonságos nyomonkövetési és címkézési rendszerek – felhívja a figyelmet az állati termékek piacát érintő esetleges jövőbeni negatív hatásokra.

1.3   Új élelmiszerek

| 1.3.1 | Az EGSZB szükségesnek és alkalmasnak tartja az új élelmiszerekre vonatkozó szabályozás naprakésszé tételét, amely nemcsak a jogbiztonság növelését, hanem az élelmiszerek fokozott biztonságosságát is eredményezni fogja; támogatja ezért az Európai Bizottság javaslatát, bár úgy látja, hogy figyelembe kellene venni néhány javaslatot. |
| --- | --- |

1.3.1

Az EGSZB szükségesnek és alkalmasnak tartja az új élelmiszerekre vonatkozó szabályozás naprakésszé tételét, amely nemcsak a jogbiztonság növelését, hanem az élelmiszerek fokozott biztonságosságát is eredményezni fogja; támogatja ezért az Európai Bizottság javaslatát, bár úgy látja, hogy figyelembe kellene venni néhány javaslatot.

| 1.3.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy tovább kell majd pontosítani azt a meghatározást, amely szerint új élelmiszer „az olyan élelmiszer, amelyet (...) az Unióban nem használtak jelentős mértékben emberi fogyasztásra”, megállapítva ennek megfelelő kritériumait. |
| --- | --- |

1.3.2

Az EGSZB úgy véli, hogy tovább kell majd pontosítani azt a meghatározást, amely szerint új élelmiszer „az olyan élelmiszer, amelyet (...) az Unióban nem használtak jelentős mértékben emberi fogyasztásra”, megállapítva ennek megfelelő kritériumait.

| 1.3.3 | Az EGSZB úgy látja, hogy alaposan tanulmányozni kellene a javaslatban felvetett általános érvényű engedélyezési modell kihatásait, amelynek semmi esetre sem szabadna gátolnia a jövőbeli innovációt. |
| --- | --- |

1.3.3

Az EGSZB úgy látja, hogy alaposan tanulmányozni kellene a javaslatban felvetett általános érvényű engedélyezési modell kihatásait, amelynek semmi esetre sem szabadna gátolnia a jövőbeli innovációt.

| 1.3.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a harmadik országok hagyományos élelmiszereinek engedélyezési eljárása egyszerűbb kellene hogy legyen, és olyan világos kritériumokon kellene hogy alapuljon, amelyek révén igazolható „az élelmiszer valamely harmadik országban való biztonságos felhasználásának hagyománya”, amelyre a javaslat utal. |
| --- | --- |

1.3.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a harmadik országok hagyományos élelmiszereinek engedélyezési eljárása egyszerűbb kellene hogy legyen, és olyan világos kritériumokon kellene hogy alapuljon, amelyek révén igazolható „az élelmiszer valamely harmadik országban való biztonságos felhasználásának hagyománya”, amelyre a javaslat utal.

| 1.3.5 | Az EGSZB úgy látja, hogy a közösségi jegyzékeknek egyértelműeknek, naprakészeknek és mind a fogyasztók, mind a vállalkozások számára könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük. E listáknak az új élelmiszereken és harmadik országok engedélyezett hagyományos élelmiszerein kívül azokat az élelmiszereket is tartalmazniuk kellene, amelyek esetében megtagadták a kért engedélyt, a megtagadás indoklásával együtt. Ezáltal javul az átláthatóság, és garantált lesz a szükséges jogbiztonság. |
| --- | --- |

1.3.5

Az EGSZB úgy látja, hogy a közösségi jegyzékeknek egyértelműeknek, naprakészeknek és mind a fogyasztók, mind a vállalkozások számára könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük. E listáknak az új élelmiszereken és harmadik országok engedélyezett hagyományos élelmiszerein kívül azokat az élelmiszereket is tartalmazniuk kellene, amelyek esetében megtagadták a kért engedélyt, a megtagadás indoklásával együtt. Ezáltal javul az átláthatóság, és garantált lesz a szükséges jogbiztonság.

| 1.3.6 | Az EGSZB megjegyzi, hogy a jegyzék felülvizsgálatára semmilyen rendszer vagy határidő nem áll rendelkezésre, ezért azt javasolja, hogy a rendelet intézkedjen egy szükség esetén alkalmazandó felülvizsgálati eljárás mechanizmusáról. |
| --- | --- |

1.3.6

Az EGSZB megjegyzi, hogy a jegyzék felülvizsgálatára semmilyen rendszer vagy határidő nem áll rendelkezésre, ezért azt javasolja, hogy a rendelet intézkedjen egy szükség esetén alkalmazandó felülvizsgálati eljárás mechanizmusáról.

| 1.3.7 | Az EGSZB szerint a cégek által a K+F+i terén tett erőfeszítéseket a hatóságoknak megfelelő adatvédelem révén támogatniuk kell. Azt javasolja ezért, hogy a fenti védelmet indokoló kritérium a kérelmezővel függjön össze, és ne azzal, hogy mi az Európai Bizottság véleménye a kérelemről. |
| --- | --- |

1.3.7

Az EGSZB szerint a cégek által a K+F+i terén tett erőfeszítéseket a hatóságoknak megfelelő adatvédelem révén támogatniuk kell. Azt javasolja ezért, hogy a fenti védelmet indokoló kritérium a kérelmezővel függjön össze, és ne azzal, hogy mi az Európai Bizottság véleménye a kérelemről.

| 1.3.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy az átmeneti intézkedéseknek azokra a termékekre is irányulniuk kell majd, amelyek a rendelet hatálybalépésekor nem teljesítik az abban előírt követelményeket. |
| --- | --- |

1.3.8

Az EGSZB úgy véli, hogy az átmeneti intézkedéseknek azokra a termékekre is irányulniuk kell majd, amelyek a rendelet hatálybalépésekor nem teljesítik az abban előírt követelményeket.

2.   A javaslatok összefoglalása

2.1   Klónozás

| 2.1.1 | A javaslat szabályokat állapít meg az állatok mezőgazdasági célú EU-beli klónozására, valamint az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.1.1

A javaslat szabályokat állapít meg az állatok mezőgazdasági célú EU-beli klónozására, valamint az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalára vonatkozóan.

| 2.1.2 | Ennek kapcsán az alábbi meghatározások alkalmazandók:






  (a) | „mezőgazdasági céllal tartott és szaporított állatok”: élelmiszer, gyapjú, bőr vagy szőrme előállítása, vagy egyéb mezőgazdasági célból tartott és szaporított állatok; a fogalom nem foglalja magában a kizárólag más célból, például kutatási célból, gyógyszerek és gyógyászati eszközök kifejlesztése, ritka vagy veszélyeztetett fajok megőrzése, sport- és kulturális események céljából tartott és szaporított állatokat; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Ennek kapcsán az alábbi meghatározások alkalmazandók:

(a)

„mezőgazdasági céllal tartott és szaporított állatok”: élelmiszer, gyapjú, bőr vagy szőrme előállítása, vagy egyéb mezőgazdasági célból tartott és szaporított állatok; a fogalom nem foglalja magában a kizárólag más célból, például kutatási célból, gyógyszerek és gyógyászati eszközök kifejlesztése, ritka vagy veszélyeztetett fajok megőrzése, sport- és kulturális események céljából tartott és szaporított állatokat;

| (b) | „klónozás”: állatok aszexuális reprodukciója olyan technikával, amelynek során egy állat egy sejtjének magját magtalanított petesejtbe ültetik be genetikailag azonos embriók („embrióklónok”) létrehozása céljából, amelyeket aztán be lehet ültetni a recipiens anyaállatokba azzal a céllal, hogy genetikailag azonos állatpopulációk jöjjenek létre („állati klónok”), |
| --- | --- |

(b)

„klónozás”: állatok aszexuális reprodukciója olyan technikával, amelynek során egy állat egy sejtjének magját magtalanított petesejtbe ültetik be genetikailag azonos embriók („embrióklónok”) létrehozása céljából, amelyeket aztán be lehet ültetni a recipiens anyaállatokba azzal a céllal, hogy genetikailag azonos állatpopulációk jöjjenek létre („állati klónok”),

| (c) | „forgalomba hozatal”: egy állat vagy termék első megjelenése a belső piacon. |
| --- | --- |

(c)

„forgalomba hozatal”: egy állat vagy termék első megjelenése a belső piacon.

| 2.1.3 | A tagállamok időlegesen be fogják tiltani az állatok klónozását, valamint az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

2.1.3

A tagállamok időlegesen be fogják tiltani az állatok klónozását, valamint az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalát.

| 2.1.4 | A tiltás alól kifejezetten mentesülnek a kizárólag más célból, például kutatási célból, gyógyszerek és gyógyászati eszközök előállítása, ritka vagy veszélyeztetett fajok megőrzése, sport- és kulturális események céljából tartott és szaporított állatok. |
| --- | --- |

2.1.4

A tiltás alól kifejezetten mentesülnek a kizárólag más célból, például kutatási célból, gyógyszerek és gyógyászati eszközök előállítása, ritka vagy veszélyeztetett fajok megőrzése, sport- és kulturális események céljából tartott és szaporított állatok.

| 2.1.5 | A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. |
| --- | --- |

2.1.5

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat.

2.2   Állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozatala

| 2.2.1 | A javaslat a fogyasztóknak az állati klónokból származó élelmiszerek felhasználásával kapcsolatos elvárásaival foglalkozik. |
| --- | --- |

2.2.1

A javaslat a fogyasztóknak az állati klónokból származó élelmiszerek felhasználásával kapcsolatos elvárásaival foglalkozik.

| 2.2.2 | A javaslat időleges tiltást vezet be a klónozott állatokból származó élelmiszerek piaci bevezetése tekintetében. |
| --- | --- |

2.2.2

A javaslat időleges tiltást vezet be a klónozott állatokból származó élelmiszerek piaci bevezetése tekintetében.

| 2.2.3 | A fenti fogalmak meghatározása a következő:






  (a) | „klónozás”: állatok aszexuális reprodukciója olyan technikával, amelynek során egy állat egy sejtjének magját magtalanított petesejtbe ültetik be genetikailag azonos embriók („embrióklónok”) létrehozása céljából, amelyeket aztán be lehet ültetni a recipiens anyaállatokba azzal a céllal, hogy genetikailag azonos állatpopulációk jöjjenek létre („állati klónok”), |
| --- | --- | --- |

2.2.3

A fenti fogalmak meghatározása a következő:

(a)

„klónozás”: állatok aszexuális reprodukciója olyan technikával, amelynek során egy állat egy sejtjének magját magtalanított petesejtbe ültetik be genetikailag azonos embriók („embrióklónok”) létrehozása céljából, amelyeket aztán be lehet ültetni a recipiens anyaállatokba azzal a céllal, hogy genetikailag azonos állatpopulációk jöjjenek létre („állati klónok”),

| (b) | „élelmiszer”: a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszer. |
| --- | --- |

(b)

„élelmiszer”: a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszer.

| 2.2.4 | Tilos importálni az olyan harmadik országból származó állati eredetű élelmiszereket, ahol az állati klónokból származó élelmiszer legálisan forgalomba hozható vagy exportálható, kivéve, ha megfelelnek minden specifikus importfeltételnek. |
| --- | --- |

2.2.4

Tilos importálni az olyan harmadik országból származó állati eredetű élelmiszereket, ahol az állati klónokból származó élelmiszer legálisan forgalomba hozható vagy exportálható, kivéve, ha megfelelnek minden specifikus importfeltételnek.

| 2.2.5 | E javaslat garantálja, hogy ne lehessen forgalomba hozni az EU területén klónokból származó élelmiszereket, így ilyen húst és tejet. |
| --- | --- |

2.2.5

E javaslat garantálja, hogy ne lehessen forgalomba hozni az EU területén klónokból származó élelmiszereket, így ilyen húst és tejet.

| 2.2.6 | A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. |
| --- | --- |

2.2.6

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat.

2.3   Új élelmiszerek

| 2.3.1 | Az új élelmiszerekkel kapcsolatos eredeti európai szabályozás 1997-ből való, melyet ez a rendeletjavaslat aktualizál. |
| --- | --- |

2.3.1

Az új élelmiszerekkel kapcsolatos eredeti európai szabályozás 1997-ből való, melyet ez a rendeletjavaslat aktualizál.

| 2.3.2 | E rendeletjavaslat célja, hogy gondoskodjon az élelmiszer-biztonságról, a közegészség védelméről és a belső piac működéséről, ugyanakkor pedig támogassa az innovációt az élelmiszer-ágazatban. |
| --- | --- |

2.3.2

E rendeletjavaslat célja, hogy gondoskodjon az élelmiszer-biztonságról, a közegészség védelméről és a belső piac működéséről, ugyanakkor pedig támogassa az innovációt az élelmiszer-ágazatban.

| 2.3.3 | Célja továbbá, hogy ésszerűsítse az engedélyezési eljárást, valamint javítsa annak hatékonyságát és átláthatóságát. Egyértelműbbé teszi az új élelmiszer fogalommeghatározását, és figyelembe veszi azokat az új technológiákat, amelyek hatással vannak az élelmiszerekre. |
| --- | --- |

2.3.3

Célja továbbá, hogy ésszerűsítse az engedélyezési eljárást, valamint javítsa annak hatékonyságát és átláthatóságát. Egyértelműbbé teszi az új élelmiszer fogalommeghatározását, és figyelembe veszi azokat az új technológiákat, amelyek hatással vannak az élelmiszerekre.

| 2.3.4 | Gyorsabb és arányosabb biztonsági értékelést vezet be azokra a harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerekre vonatkozóan, amelyek esetében igazolható a biztonságos felhasználás hagyománya. |
| --- | --- |

2.3.4

Gyorsabb és arányosabb biztonsági értékelést vezet be azokra a harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerekre vonatkozóan, amelyek esetében igazolható a biztonságos felhasználás hagyománya.

| 2.3.5 | A javaslat megtartja az új élelmiszerek meghatározására szolgáló, jelenleg is érvényben levő általános kritériumokat:






  „(a) | minden olyan élelmiszer, melyet 1997. május 15. előtt az EU-ban nem használtak jelentős mértékben emberi fogyasztásra, konkrétan:






  i. | az Unióban élelmiszergyártásra 1997. május 15. előtt nem használt új gyártási eljárással előállított élelmiszer, amennyiben az új eljárás az élelmiszer összetételében vagy szerkezetében olyan számottevő változásokat idéz elő, amelyek kihatnak tápértékére, az anyagcserében való viselkedésére vagy a benne található nemkívánatos anyagok mennyiségére; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.5

A javaslat megtartja az új élelmiszerek meghatározására szolgáló, jelenleg is érvényben levő általános kritériumokat:

„(a)

minden olyan élelmiszer, melyet 1997. május 15. előtt az EU-ban nem használtak jelentős mértékben emberi fogyasztásra, konkrétan:

i.

az Unióban élelmiszergyártásra 1997. május 15. előtt nem használt új gyártási eljárással előállított élelmiszer, amennyiben az új eljárás az élelmiszer összetételében vagy szerkezetében olyan számottevő változásokat idéz elő, amelyek kihatnak tápértékére, az anyagcserében való viselkedésére vagy a benne található nemkívánatos anyagok mennyiségére;

| ii. | az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének t) pontjában meghatározott mesterséges nanoanyagot tartalmazó vagy abból álló élelmiszer; |
| --- | --- |

ii.

az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének t) pontjában meghatározott mesterséges nanoanyagot tartalmazó vagy abból álló élelmiszer;

| iii. | vitaminok, ásványi anyagok és egyéb, a 2004/46/EK irányelvvel, az 1925/2006/EK rendelettel vagy a 609/2013/EU rendelettel összhangban használt anyagok, amennyiben:
  az i. pontnak megfelelő új gyártási eljárással készülnek; vagy mesterséges nanoanyagot tartalmaznak vagy abból állnak; |
| --- | --- |

iii.

vitaminok, ásványi anyagok és egyéb, a 2004/46/EK irányelvvel, az 1925/2006/EK rendelettel vagy a 609/2013/EU rendelettel összhangban használt anyagok, amennyiben:

az i. pontnak megfelelő új gyártási eljárással készülnek; vagy mesterséges nanoanyagot tartalmaznak vagy abból állnak;

| iv. | az Unióban 1997. május 15. előtt kizárólag élelmiszer-adalékanyagokban használt élelmiszer, amelyet a 2002/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja szerinti élelmiszer-adalékanyagoktól eltérő élelmiszerekben szándékoznak felhasználni.” |
| --- | --- |

iv.

az Unióban 1997. május 15. előtt kizárólag élelmiszer-adalékanyagokban használt élelmiszer, amelyet a 2002/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja szerinti élelmiszer-adalékanyagoktól eltérő élelmiszerekben szándékoznak felhasználni.”

| 2.3.6 | A javaslat tartalmazza olyan alapvető fogalmak meghatározását is, mint: „harmadik országból származó hagyományos élelmiszer”, illetve „hosszú időn át tartó biztonságos használat”. |
| --- | --- |

2.3.6

A javaslat tartalmazza olyan alapvető fogalmak meghatározását is, mint: „harmadik országból származó hagyományos élelmiszer”, illetve „hosszú időn át tartó biztonságos használat”.

| 2.3.7 | Az új élelmiszereket biztonsági értékelésnek és – harmonizált eljárással – engedélyezésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

2.3.7

Az új élelmiszereket biztonsági értékelésnek és – harmonizált eljárással – engedélyezésnek kell alávetni.

| 2.3.8 | Leszögezi, hogy kizárólag az új élelmiszerek közösségi listájába felvett új élelmiszerek forgalomba hozatala engedélyezett, amennyiben teljesítik a következő feltételeket:






  — | a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem veszélyeztetik az emberi egészséget; |
| --- | --- | --- |

2.3.8

Leszögezi, hogy kizárólag az új élelmiszerek közösségi listájába felvett új élelmiszerek forgalomba hozatala engedélyezett, amennyiben teljesítik a következő feltételeket:

—

a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem veszélyeztetik az emberi egészséget;

| — | nem tévesztik meg a fogyasztókat; |
| --- | --- |

—

nem tévesztik meg a fogyasztókat;

| — | amennyiben egy másik élelmiszert helyettesítenek, táplálkozási szempontból nem hátrányosak a fogyasztókra nézve. |
| --- | --- |

—

amennyiben egy másik élelmiszert helyettesítenek, táplálkozási szempontból nem hátrányosak a fogyasztókra nézve.

| 2.3.9 | A jelenlegi egyedi engedélyezés helyébe általános érvényű engedélyezési rendszer lép. |
| --- | --- |

2.3.9

A jelenlegi egyedi engedélyezés helyébe általános érvényű engedélyezési rendszer lép.

| 2.3.10 | Az új élelmiszerekre vonatkozó engedélyezési kérelmeket az Európai Bizottsághoz nyújtják be, amely kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) kockázatelemző szakvéleményét. A szakvélemény alapján az Európai Bizottság megvizsgálja, hogy egy új élelmiszer bekerülhet-e az új élelmiszerek uniós jegyzékébe. Az Európai Bizottságot ebben az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság segíti. |
| --- | --- |

2.3.10

Az új élelmiszerekre vonatkozó engedélyezési kérelmeket az Európai Bizottsághoz nyújtják be, amely kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) kockázatelemző szakvéleményét. A szakvélemény alapján az Európai Bizottság megvizsgálja, hogy egy új élelmiszer bekerülhet-e az új élelmiszerek uniós jegyzékébe. Az Európai Bizottságot ebben az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság segíti.

| 2.3.11 | A harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerek esetében biztonsági értékelés és kockázatértékelés kerül bevezetésre, amely figyelembe veszi a biztonságos felhasználás legalább 25 éves hagyományát egy harmadik országban. |
| --- | --- |

2.3.11

A harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerek esetében biztonsági értékelés és kockázatértékelés kerül bevezetésre, amely figyelembe veszi a biztonságos felhasználás legalább 25 éves hagyományát egy harmadik országban.

| 2.3.12 | Abban az esetben, ha egy harmadik ország hagyományos élelmiszerével kapcsolatban biztonsági kifogást emelnek, az EFSA által végzett értékelés, majd egy ezt követő uniós engedélyezési eljárás szükséges, amely hasonló a rendes engedélyezési eljáráshoz, csak rövidebb határidőkkel. Amennyiben élelmiszer-biztonsági megfontolásból szükségesnek bizonyul, az Európai Bizottság az EFSA szakvéleménye alapján megkövetelheti egy új élelmiszer forgalomba hozatal utáni nyomon követését. |
| --- | --- |

2.3.12

Abban az esetben, ha egy harmadik ország hagyományos élelmiszerével kapcsolatban biztonsági kifogást emelnek, az EFSA által végzett értékelés, majd egy ezt követő uniós engedélyezési eljárás szükséges, amely hasonló a rendes engedélyezési eljáráshoz, csak rövidebb határidőkkel. Amennyiben élelmiszer-biztonsági megfontolásból szükségesnek bizonyul, az Európai Bizottság az EFSA szakvéleménye alapján megkövetelheti egy új élelmiszer forgalomba hozatal utáni nyomon követését.

| 2.3.13 | A javaslat rögzíti, hogy kellően indokolt esetben legfeljebb öt évig fennáll az adatvédelem joga. |
| --- | --- |

2.3.13

A javaslat rögzíti, hogy kellően indokolt esetben legfeljebb öt évig fennáll az adatvédelem joga.

| 2.3.14 | A tagállamok megállapítják az ezen rendelet alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. |
| --- | --- |

2.3.14

A tagállamok megállapítják az ezen rendelet alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat.

3.   Általános megjegyzések

3.1   Klónozás

| 3.1.1 | Az EGSZB támogatja az irányelvtervezetet, bár – elismerve, hogy egyelőre elégtelenek a rendelkezésre álló tudományos és technológiai ismeretek, és hogy vannak állatjóléttel kapcsolatos problémák, illetve ellenállás a polgárok és a fogyasztói szervezetek részéről – úgy véli, hogy figyelembe véve a technika és a tudomány fejlődését, a nemzetközi környezetet és az érintett ágazatok szükséges versenyképességét, kellő időben felül kell majd vizsgálni az állati klónozás ideiglenes betiltását. |
| --- | --- |

3.1.1

Az EGSZB támogatja az irányelvtervezetet, bár – elismerve, hogy egyelőre elégtelenek a rendelkezésre álló tudományos és technológiai ismeretek, és hogy vannak állatjóléttel kapcsolatos problémák, illetve ellenállás a polgárok és a fogyasztói szervezetek részéről – úgy véli, hogy figyelembe véve a technika és a tudomány fejlődését, a nemzetközi környezetet és az érintett ágazatok szükséges versenyképességét, kellő időben felül kell majd vizsgálni az állati klónozás ideiglenes betiltását.

| 3.1.2 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy „a tagállamok intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy a tulajdonosok vagy tartók minden ésszerű intézkedést megtesznek az általuk gondozott állatok kíméletének biztosítása, illetve annak érdekében, hogy ezen állatoknak ne okozzanak szükségtelen fájdalmat, szenvedést vagy sérülést”. (1) |
| --- | --- |

3.1.2

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy „a tagállamok intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy a tulajdonosok vagy tartók minden ésszerű intézkedést megtesznek az általuk gondozott állatok kíméletének biztosítása, illetve annak érdekében, hogy ezen állatoknak ne okozzanak szükségtelen fájdalmat, szenvedést vagy sérülést”. (1)

| 3.1.3 | Az EGSZB szerint fontos hangsúlyozni, hogy az EFSA-nak döntő szerepe van abban, hogy értékelje, hogy milyen lehetséges kockázatai vannak az állati klónozással kapcsolatos technológia alkalmazásának, illetve fontos szerepet játszik az ilyen technológia alkalmazásával kapcsolatos döntések meghozatalában is. |
| --- | --- |

3.1.3

Az EGSZB szerint fontos hangsúlyozni, hogy az EFSA-nak döntő szerepe van abban, hogy értékelje, hogy milyen lehetséges kockázatai vannak az állati klónozással kapcsolatos technológia alkalmazásának, illetve fontos szerepet játszik az ilyen technológia alkalmazásával kapcsolatos döntések meghozatalában is.

| 3.1.4 | Az EFSA a recipiens anyaállatoknak és maguknak a klónoknak az egészségére vonatkozó állatjóléti problémákat állapított meg (magas vetélési arány, a méhlepénnyel kapcsolatos problémák, több recipiens anyaállat felhasználása egyetlen klón létrehozásához, szokatlanul nagy magzatok, halvaszületés), ezért a klónozás magas mortalitási arányú eljárásnak tekintendő. |
| --- | --- |

3.1.4

Az EFSA a recipiens anyaállatoknak és maguknak a klónoknak az egészségére vonatkozó állatjóléti problémákat állapított meg (magas vetélési arány, a méhlepénnyel kapcsolatos problémák, több recipiens anyaállat felhasználása egyetlen klón létrehozásához, szokatlanul nagy magzatok, halvaszületés), ezért a klónozás magas mortalitási arányú eljárásnak tekintendő.

| 3.1.5 | A klónozás veszélyezteti a biológiai sokféleséget és a genetikai örökséget, mivel kockázatokat rejt magában a jelenleg megjelenő fenyegetésekkel és az Európába bekerülő új zoonózis-kórokozókkal (ilyen pl. a Schmallenberg vírus) szembeni ellenálló képesség tekintetében. |
| --- | --- |

3.1.5

A klónozás veszélyezteti a biológiai sokféleséget és a genetikai örökséget, mivel kockázatokat rejt magában a jelenleg megjelenő fenyegetésekkel és az Európába bekerülő új zoonózis-kórokozókkal (ilyen pl. a Schmallenberg vírus) szembeni ellenálló képesség tekintetében.

| 3.1.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy a klónozás veszélyt jelenthet a minőségi termelés és az európai gazdasági és agrár-élelmiszeripari lánc fenntarthatósága tekintetében. Ezen túlmenően, a klónozás mezőgazdasági célokra történő elterjesztése azzal a kockázattal jár, hogy a munkavállalók és termelők nyeresége a szabadalmakat birtokló kutatóközpontokhoz kerül át. |
| --- | --- |

3.1.6

Az EGSZB úgy véli, hogy a klónozás veszélyt jelenthet a minőségi termelés és az európai gazdasági és agrár-élelmiszeripari lánc fenntarthatósága tekintetében. Ezen túlmenően, a klónozás mezőgazdasági célokra történő elterjesztése azzal a kockázattal jár, hogy a munkavállalók és termelők nyeresége a szabadalmakat birtokló kutatóközpontokhoz kerül át.

3.2   Állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozatala

| 3.2.1 | Az EGSZB támogatja az irányelvtervezetet, bár – elismerve, hogy egyelőre elégtelenek a rendelkezésre álló tudományos és technológiai ismeretek, és hogy vannak állatjóléttel kapcsolatos problémák, illetve ellenállás a polgárok és a fogyasztói szervezetek részéről – úgy véli, hogy figyelembe véve a technika és a tudomány fejlődését, a nemzetközi környezetet és az érintett ágazatok szükséges versenyképességét, kellő időben felül kell majd vizsgálni az állati klónozás ideiglenes betiltását. |
| --- | --- |

3.2.1

Az EGSZB támogatja az irányelvtervezetet, bár – elismerve, hogy egyelőre elégtelenek a rendelkezésre álló tudományos és technológiai ismeretek, és hogy vannak állatjóléttel kapcsolatos problémák, illetve ellenállás a polgárok és a fogyasztói szervezetek részéről – úgy véli, hogy figyelembe véve a technika és a tudomány fejlődését, a nemzetközi környezetet és az érintett ágazatok szükséges versenyképességét, kellő időben felül kell majd vizsgálni az állati klónozás ideiglenes betiltását.

| 3.2.2 | Az EGSZB – elismerve, hogy meg kell őrizni a fogyasztók bizalmát, és mivel nem állnak rendelkezésre megfelelően biztonságos elemzési eszközök, amelyek lehetővé tennék a klónok és leszármazottaik megkülönböztetését a hagyományos módon tenyésztett állatoktól, valamint világos és biztonságos nyomonkövetési és címkézési rendszerek – felhívja a figyelmet az állati termékek piacát érintő esetleges jövőbeni negatív hatásokra. |
| --- | --- |

3.2.2

Az EGSZB – elismerve, hogy meg kell őrizni a fogyasztók bizalmát, és mivel nem állnak rendelkezésre megfelelően biztonságos elemzési eszközök, amelyek lehetővé tennék a klónok és leszármazottaik megkülönböztetését a hagyományos módon tenyésztett állatoktól, valamint világos és biztonságos nyomonkövetési és címkézési rendszerek – felhívja a figyelmet az állati termékek piacát érintő esetleges jövőbeni negatív hatásokra.

| 3.2.3 | Az EGSZB rámutat arra, hogy a klónozással előállított élelmiszerek forgalomba hozatalára még nem érkezett be egyetlen kérelem sem. |
| --- | --- |

3.2.3

Az EGSZB rámutat arra, hogy a klónozással előállított élelmiszerek forgalomba hozatalára még nem érkezett be egyetlen kérelem sem.

| 3.2.4 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EFSA-nak döntő szerepe van abban, hogy értékelje, hogy milyen lehetséges kockázatai vannak a klónozással kapcsolatos technológia alkalmazásának. |
| --- | --- |

3.2.4

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EFSA-nak döntő szerepe van abban, hogy értékelje, hogy milyen lehetséges kockázatai vannak a klónozással kapcsolatos technológia alkalmazásának.

| 3.2.5 | Az EGSZB kiemeli, hogy értékeléseiben az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy egészségbiztonsági szempontból nincs különbségre utaló jel a klónokból és leszármazottaikból, illetve a hagyományos módon tenyésztett állatokból származó hús és tej között. |
| --- | --- |

3.2.5

Az EGSZB kiemeli, hogy értékeléseiben az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy egészségbiztonsági szempontból nincs különbségre utaló jel a klónokból és leszármazottaikból, illetve a hagyományos módon tenyésztett állatokból származó hús és tej között.

| 3.2.6 | A klónozott állatokból származó élelmiszerek forgalmazásának betiltása nem ismert egészségügyi kockázatokon, hanem etikai és állatjóléti szempontokon alapul. |
| --- | --- |

3.2.6

A klónozott állatokból származó élelmiszerek forgalmazásának betiltása nem ismert egészségügyi kockázatokon, hanem etikai és állatjóléti szempontokon alapul.

3.3   Új élelmiszerek

| 3.3.1 | Az EGSZB örömmel fogadja azt a javaslatot, hogy vizsgálják felül az új élelmiszerekre vonatkozó hatályos szabályozást, hiszen az 1997-ből származik, az elmúlt 17 évben pedig jelentős innovációk jelentek meg a piacon. |
| --- | --- |

3.3.1

Az EGSZB örömmel fogadja azt a javaslatot, hogy vizsgálják felül az új élelmiszerekre vonatkozó hatályos szabályozást, hiszen az 1997-ből származik, az elmúlt 17 évben pedig jelentős innovációk jelentek meg a piacon.

| 3.3.2 | Az EGSZB szerint a javaslatnak elég egyértelműnek és átfogónak kell lennie ahhoz, hogy a piaci szereplők alkalmazzák is azt. |
| --- | --- |

3.3.2

Az EGSZB szerint a javaslatnak elég egyértelműnek és átfogónak kell lennie ahhoz, hogy a piaci szereplők alkalmazzák is azt.

| 3.3.3 | Az EGSZB szerint előrelépéseket kell tenni az egységes piacon egy központi engedélyeztetési eljárás és egy harmonizált szankcionálási rendszer kidolgozása érdekében. |
| --- | --- |

3.3.3

Az EGSZB szerint előrelépéseket kell tenni az egységes piacon egy központi engedélyeztetési eljárás és egy harmonizált szankcionálási rendszer kidolgozása érdekében.

| 3.3.4 | Az EGSZB elismerését fejezi ki az Európai Bizottságnak, amiért az ilyen fontos szerepet szán az EFSA-nak az új élelmiszerekkel kapcsolatos kockázatok kiértékelésében. Ez ugyanis jó eredményeket hoz majd a fogyasztóknak, illetve magának az iparnak a biztonsága és védelme terén is. |
| --- | --- |

3.3.4

Az EGSZB elismerését fejezi ki az Európai Bizottságnak, amiért az ilyen fontos szerepet szán az EFSA-nak az új élelmiszerekkel kapcsolatos kockázatok kiértékelésében. Ez ugyanis jó eredményeket hoz majd a fogyasztóknak, illetve magának az iparnak a biztonsága és védelme terén is.

| 3.3.5 | Az EGSZB szerint nem elég világos, hogy mit jelent az, hogy „egy élelmiszert jelentős mértékben használnak-e emberi fogyasztásra”. |
| --- | --- |

3.3.5

Az EGSZB szerint nem elég világos, hogy mit jelent az, hogy „egy élelmiszert jelentős mértékben használnak-e emberi fogyasztásra”.

| 3.3.6 | Az EGSZB szerint egyértelmű kritériumokat kellene meghatározni „az élelmiszer valamely harmadik országban való biztonságos felhasználásának hagyományára” vonatkozóan is. Olyan követelményről van szó, amely harmadik országok hagyományos élelmiszereinek engedélyezéséhez szükséges. |
| --- | --- |

3.3.6

Az EGSZB szerint egyértelmű kritériumokat kellene meghatározni „az élelmiszer valamely harmadik országban való biztonságos felhasználásának hagyományára” vonatkozóan is. Olyan követelményről van szó, amely harmadik országok hagyományos élelmiszereinek engedélyezéséhez szükséges.

| 3.3.7 | Az EGSZB aggályainak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy mennyire kezelik bizalmasan azokat az adatokat, amelyeket a kérelmező nyújt be egy új élelmiszer engedélyezéséhez. |
| --- | --- |

3.3.7

Az EGSZB aggályainak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy mennyire kezelik bizalmasan azokat az adatokat, amelyeket a kérelmező nyújt be egy új élelmiszer engedélyezéséhez.

| 3.3.8 | Az EGSZB szerint alaposabban ki kellene dolgozni és egyértelműbbé kell tenni a javaslatban szereplő átmeneti intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.3.8

Az EGSZB szerint alaposabban ki kellene dolgozni és egyértelműbbé kell tenni a javaslatban szereplő átmeneti intézkedéseket.

| 3.3.9 | Az EGSZB szerint fontos, hogy az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság segítse az Európai Bizottság munkáját. |
| --- | --- |

3.3.9

Az EGSZB szerint fontos, hogy az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság segítse az Európai Bizottság munkáját.

4.   Részletes megjegyzések

4.1   Klónozás

| 4.1.1 | A klónozást jelenleg az EU-ban nem alkalmazzák állattenyésztési célokra. |
| --- | --- |

4.1.1

A klónozást jelenleg az EU-ban nem alkalmazzák állattenyésztési célokra.

| 4.1.2 | Argentínában, Brazíliában, Kanadában és az Egyesült Államokban viszont végeznek klónozást, bár ezekben az országokban nem tudják pontosan megmondani, hogy milyen mértékű az állati klónozás. |
| --- | --- |

4.1.2

Argentínában, Brazíliában, Kanadában és az Egyesült Államokban viszont végeznek klónozást, bár ezekben az országokban nem tudják pontosan megmondani, hogy milyen mértékű az állati klónozás.

| 4.1.3 | Az uniós állampolgárok általánosságban negatívan ítélték meg a klónozási technológia alkalmazását a mezőgazdasági célú állattenyésztésben. |
| --- | --- |

4.1.3

Az uniós állampolgárok általánosságban negatívan ítélték meg a klónozási technológia alkalmazását a mezőgazdasági célú állattenyésztésben.

| 4.1.4 | Mivel az irányelvjavaslat ideiglenesen be akarja tiltani az állati klónozást, illetve az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalát az EU-ban, a tagállamoknak ki kell majd dolgozniuk a szükséges mintavételi és ellenőrzési intézkedéseket, melyekkel garantálható ennek betartása. |
| --- | --- |

4.1.4

Mivel az irányelvjavaslat ideiglenesen be akarja tiltani az állati klónozást, illetve az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalát az EU-ban, a tagállamoknak ki kell majd dolgozniuk a szükséges mintavételi és ellenőrzési intézkedéseket, melyekkel garantálható ennek betartása.

| 4.1.5 | Egyelőre nincs még tudományosan elfogadott, hitelesített és harmonizált elemzési módszer ezen a téren. Ebből kiindulva úgy véljük, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak el kellene kezdeniük dolgozni ezen. |
| --- | --- |

4.1.5

Egyelőre nincs még tudományosan elfogadott, hitelesített és harmonizált elemzési módszer ezen a téren. Ebből kiindulva úgy véljük, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak el kellene kezdeniük dolgozni ezen.

| 4.1.6 | Az EGSZB szerint a tagállamoknak emellett harmonizálniuk is kellene a szabályok megsértése esetén alkalmazandó szankcionálási rendszereket, hogy el lehessen kerülni, hogy létrejöjjenek engedékenyebb vagy kevésbé szigorú térségek, ami azt eredményezheti, hogy egymást próbálják túllicitálni az előírások lazításában. |
| --- | --- |

4.1.6

Az EGSZB szerint a tagállamoknak emellett harmonizálniuk is kellene a szabályok megsértése esetén alkalmazandó szankcionálási rendszereket, hogy el lehessen kerülni, hogy létrejöjjenek engedékenyebb vagy kevésbé szigorú térségek, ami azt eredményezheti, hogy egymást próbálják túllicitálni az előírások lazításában.

4.2   Állati klónokból származó élelmiszerek forgalomba hozatala

| 4.2.1 | Mivel az irányelvjavaslat ideiglenesen be akarja tiltani az állati klónozást, illetve az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalát az EU-ban, a tagállamoknak ki kell majd dolgozniuk a szükséges mintavételi és ellenőrzési intézkedéseket, melyekkel garantálható ennek betartása. |
| --- | --- |

4.2.1

Mivel az irányelvjavaslat ideiglenesen be akarja tiltani az állati klónozást, illetve az embrió- és állati klónok forgalomba hozatalát az EU-ban, a tagállamoknak ki kell majd dolgozniuk a szükséges mintavételi és ellenőrzési intézkedéseket, melyekkel garantálható ennek betartása.

| 4.2.2 | Egyelőre nincs még tudományosan elfogadott, hitelesített és harmonizált elemzési módszer ezen a téren. Ebből kiindulva úgy véljük, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak el kellene kezdeniük dolgozni ezen. |
| --- | --- |

4.2.2

Egyelőre nincs még tudományosan elfogadott, hitelesített és harmonizált elemzési módszer ezen a téren. Ebből kiindulva úgy véljük, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak el kellene kezdeniük dolgozni ezen.

4.3   Új élelmiszerek

4.3.1   Az új élelmiszer fogalma

Az EGSZB szerint az új élelmiszer javaslatban szereplő meghatározása fogyasztásalapú, amelyet pontosítani kellene, hogy ebbe a meghatározásba ne tartozzanak bele olyan élelmiszer-ipari termékek, amelyek nem számítanak új élelmiszernek (például egy új összetételű pizza).

4.3.2   A számottevő változás fogalma

Az EGSZB szerint részletesen meg kellene határozni, hogy pontosan mi számít olyan számottevő változásnak, amely alapján eldől, hogy egy adott új élelmiszerre vonatkozik-e a javaslat vagy sem.

4.3.3   A „jelentős mértékű emberi fogyasztás” fogalma

Az EGSZB tanácstalan a „jelentős mértékű emberi fogyasztás” fogalma kapcsán, mivel az nem egyértelmű (egy régión/országon/földrajzi térségen belül?, egy konkrét népesség vonatkozásában?).

4.3.4   Központosított engedélyezési eljárás

Egy korábbi, de ma is aktuális véleményében (2) az EGSZB ezzel kapcsolatban hangsúlyozta, hogy „az új élelmiszerek értékelésének és engedélyezésének (a Hatóság és az Európai Bizottság bevonásával történő) központosítása alapvető fontosságú, de ki kell alakítani egy (...) egyszerű, világos, hatékony, részletes, határidőket tartalmazó eljárást is (...)”.

Bár a javaslatban szerepelnek határidők (például kilenc hónap arra, hogy az EFSA benyújtsa szakvéleményét, illetve újabb kilenc arra, hogy az Európai Bizottság ismertesse a megfelelő végrehajtási aktust egy új élelmiszer engedélyezésére), ezt pontosabbá és átláthatóbbá kellene tenni, hogy az kérelmező ismerje a benyújtott kérelem aktuális állását és annak pontos részleteit.

4.3.5   Jegyzékek

A már idézett véleményében az EGSZB hangsúlyozza, hogy „az új élelmiszerek listáinak felállítására irányuló kezdeményezés (...) hozzájárul a fogyasztók jobb tájékoztatásához és a vállalkozók jogbiztonságának növeléséhez. A listákra épülő modell egyáltalán nem új keletű, hiszen az ilyen listák használata egyre elterjedtebb (többek között például a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról, valamint a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló rendeletekben).”

Ez az észrevétel azóta is megállja a helyét, azzal a kikötéssel, hogy az Európai Bizottság most csupán egyetlen egy jegyzéket javasol, nem két külön listát.

4.3.6   A szellemi tulajdon védelme

A szóban forgó véleményben az EGSZB rámutat, hogy „új élelmiszerek kifejlesztése jelentős elkötelezettséget, illetve kutatási és fejlesztési célú befektetéseket kíván meg a vállalatok részéről; ezért nem csupán egyértelmű, gyors és gazdaságilag megvalósítható eljárásokra van szükségük, hanem a tudást és a fejlesztéseket védeni is kell, garantálva a versenyképesség fenntartását. A javaslat nem határozza meg világosan, hogy a vállalatok milyen mértékű adatvédelemre lesznek jogosultak (csupán engedélyekre utal, illetve arra, hogy mi történik a végül elutasított kérelmekkel stb.).”

Továbbá utal arra, hogy „ha a jövőbeni rendelet adatvédelmi eszközt is tartalmaz, az bizonyos fokú biztonságot nyújt a vállalatok számára az új projektekbe fektetett gazdasági és emberi erőforrásaikat illetően. Olyan eszközként fognak az adatvédelemre tekinteni, amely garantálja számukra azt a fokú biztonságot, amely mellett folytathatják az innovációs tevékenységet, és növelhetik versenyképességüket egy egyre magasabb elvárásokat támasztó piacon, az egyre igényesebb fogyasztók kegyeiért folytatott versenyben.

Ezek a megállapítások továbbra is maximálisan érvényesek.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  98/58/EK tanácsi irányelv (3. cikk).

1

(2)  HL C 224., 2008.8.30., 81. o..

2

---

| 12.9.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/82 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/82

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye – A közlekedési törzshálózat kiépítése: Törzshálózati folyosók és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

(COM(2013) 940 final)

2014/C 311/13

Előadó: Pierre-Jean COULON

Társelőadó: Stefan BACK

2014. február 13-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye – A közlekedési törzshálózat kiépítése: Törzshálózati folyosók és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

COM(2013) 940 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2014. április 11-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. április 29–30-án tartott, 498. plenáris ülésén (az április 29-i ülésnapon) 209 szavazattal 4 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli a közleményt mint olyan eszközt, amely jelentős és hasznos támogatást nyújt a törzshálózati folyosók és az ezeken belül előre meghatározott projektek megvalósításához, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet (a továbbiakban: az EHE-rendelet 1316/2013/EU) I. mellékletének I. részében foglalt meghatározásoknak megfelelően és a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletben (a továbbiakban: az iránymutatások – 1315/2013/EU rendelet) lefektetett kritériumok alapján. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli a közleményt mint olyan eszközt, amely jelentős és hasznos támogatást nyújt a törzshálózati folyosók és az ezeken belül előre meghatározott projektek megvalósításához, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet (a továbbiakban: az EHE-rendelet 1316/2013/EU) I. mellékletének I. részében foglalt meghatározásoknak megfelelően és a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletben (a továbbiakban: az iránymutatások – 1315/2013/EU rendelet) lefektetett kritériumok alapján.

| 1.2 | Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a közlemény előtérbe helyezi az irányítási rendszert mint a hatékony megvalósítás kulcsfontosságú elemét, valamint üdvözli azt a támogatást, amelyet e rendszer nyújt a törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervek kidolgozásához, mivel ez a folyosókon belüli, összehangolt, határokon átnyúló tervezés irányába tett lépést képvisel a koherens kapacitás megvalósítása és a szűk keresztmetszetek elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a közlemény előtérbe helyezi az irányítási rendszert mint a hatékony megvalósítás kulcsfontosságú elemét, valamint üdvözli azt a támogatást, amelyet e rendszer nyújt a törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervek kidolgozásához, mivel ez a folyosókon belüli, összehangolt, határokon átnyúló tervezés irányába tett lépést képvisel a koherens kapacitás megvalósítása és a szűk keresztmetszetek elkerülése érdekében.

| 1.3 | Az EGSZB hangsúlyozza a harmonikus és hatékony együttműködés jelentőségét a következő szereplők között: a koordinátorok, akiknek a tevékenysége kulcsfontosságú tényező lesz a hatékony megvalósítás szempontjából, a folyosókkal foglalkozó fórumok munkacsoportjaikkal egyetemben, illetve különösen a magán- és a közszféra különféle szinteken tevékenykedő érdekeltjei, ideértve a civil társadalmat is. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB hangsúlyozza a harmonikus és hatékony együttműködés jelentőségét a következő szereplők között: a koordinátorok, akiknek a tevékenysége kulcsfontosságú tényező lesz a hatékony megvalósítás szempontjából, a folyosókkal foglalkozó fórumok munkacsoportjaikkal egyetemben, illetve különösen a magán- és a közszféra különféle szinteken tevékenykedő érdekeltjei, ideértve a civil társadalmat is.

| 1.4 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az egyértelmű és koherens koordináció biztosítása rendkívül erőpróbáló feladat lesz, tekintettel a törzshálózati folyosók földrajzi elhelyezkedésére és az olyan egyéb kezdeményezésekkel való koordináció szükségességére, mint például a 913/2010/EU rendelet keretében létrehozott vasúti árufuvarozási folyosók, a belvízi szállítás fejlesztésére irányuló NAIADES II kezdeményezés, a tengeri gyorsforgalmi utak és az ERTMS (Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer), illetve tekintettel annak szükségességére, hogy párbeszédet folytassanak a magán- és a közszféra érdekelt feleivel. Még mindig úgy tűnik, hogy vannak eszközök – például munkacsoportok alkalmazása – e probléma megoldására. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB megjegyzi, hogy az egyértelmű és koherens koordináció biztosítása rendkívül erőpróbáló feladat lesz, tekintettel a törzshálózati folyosók földrajzi elhelyezkedésére és az olyan egyéb kezdeményezésekkel való koordináció szükségességére, mint például a 913/2010/EU rendelet keretében létrehozott vasúti árufuvarozási folyosók, a belvízi szállítás fejlesztésére irányuló NAIADES II kezdeményezés, a tengeri gyorsforgalmi utak és az ERTMS (Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer), illetve tekintettel annak szükségességére, hogy párbeszédet folytassanak a magán- és a közszféra érdekelt feleivel. Még mindig úgy tűnik, hogy vannak eszközök – például munkacsoportok alkalmazása – e probléma megoldására.

| 1.5 | Tekintettel arra, hogy az EGSZB hídszerepet tölt be az uniós intézmények és a civil társadalom között, valamint figyelembe véve azt a kezdeményezést, hogy a civil társadalom részvételével párbeszédet indítsanak a 2011-es közlekedéspolitikai fehér könyv (1) megvalósításáról, úgy véljük, hogy egy EGSZB-s képviselő részvétele az egyes folyosókkal foglalkozó fórumok munkájában többletértéket jelentene. |
| --- | --- |

1.5

Tekintettel arra, hogy az EGSZB hídszerepet tölt be az uniós intézmények és a civil társadalom között, valamint figyelembe véve azt a kezdeményezést, hogy a civil társadalom részvételével párbeszédet indítsanak a 2011-es közlekedéspolitikai fehér könyv (1) megvalósításáról, úgy véljük, hogy egy EGSZB-s képviselő részvétele az egyes folyosókkal foglalkozó fórumok munkájában többletértéket jelentene.

| 1.6 | Ebben az összefüggésben az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy az irányítási rendszert érthetőnek és átláthatónak tartsák. Az EGSZB bízik abban, hogy megfelelő erőfeszítéseket tesznek majd e fontos célkitűzés megvalósítása érdekében a TEN-T végrehajtása iránti közérdeklődés és -támogatás előmozdítása céljából. |
| --- | --- |

1.6

Ebben az összefüggésben az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy az irányítási rendszert érthetőnek és átláthatónak tartsák. Az EGSZB bízik abban, hogy megfelelő erőfeszítéseket tesznek majd e fontos célkitűzés megvalósítása érdekében a TEN-T végrehajtása iránti közérdeklődés és -támogatás előmozdítása céljából.

| 1.7 | Az EGSZB felhívja a figyelmet az alapos és elfogulatlan előzetes projekttanulmányok potenciális szerepére mint olyan tényezőre, amely az átlátható párbeszéd keretének elemeként is fontos szerepet játszhat. Mérlegelni lehetne egy konfliktuskezelési mechanizmus szükségességét is. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB felhívja a figyelmet az alapos és elfogulatlan előzetes projekttanulmányok potenciális szerepére mint olyan tényezőre, amely az átlátható párbeszéd keretének elemeként is fontos szerepet játszhat. Mérlegelni lehetne egy konfliktuskezelési mechanizmus szükségességét is.

| 1.8 | Ugyanakkor az EGSZB alapvető hiányosságokat is lát az irányítási rendszer hatékonyságában, tekintve, hogy az egyes döntéshozatali pontok teljes mértékben a tagállamok beleegyezésétől függenek, és a hátterében nem áll egy erős jogérvényesítési rendszer arra az esetre, ha az iránymutatásban vagy az EHE-rendeletben meghatározott célokat nem valósítják meg megfelelően. |
| --- | --- |

1.8

Ugyanakkor az EGSZB alapvető hiányosságokat is lát az irányítási rendszer hatékonyságában, tekintve, hogy az egyes döntéshozatali pontok teljes mértékben a tagállamok beleegyezésétől függenek, és a hátterében nem áll egy erős jogérvényesítési rendszer arra az esetre, ha az iránymutatásban vagy az EHE-rendeletben meghatározott célokat nem valósítják meg megfelelően.

| 1.9 | Tekintettel az irányítási rendszer „puha jogi” jellegére, azaz hogy az infrastruktúra fejlesztésével és kiépítésével kapcsolatos alapvető döntéseknek szükséges előfeltétele a tagállamok és az infrastruktúra tulajdonosainak konszenzusa, az uniós társfinanszírozás különösen fontossá válik. Az EGSZB véleménye szerint a társfinanszírozást következetesen alkalmazni kell, olyan eszközként, amely biztosítja az építési megállapodások létrejöttét és ezek időben történő megvalósulását. Ezzel kapcsolatban lásd még a lenti 4.7. pontot. |
| --- | --- |

1.9

Tekintettel az irányítási rendszer „puha jogi” jellegére, azaz hogy az infrastruktúra fejlesztésével és kiépítésével kapcsolatos alapvető döntéseknek szükséges előfeltétele a tagállamok és az infrastruktúra tulajdonosainak konszenzusa, az uniós társfinanszírozás különösen fontossá válik. Az EGSZB véleménye szerint a társfinanszírozást következetesen alkalmazni kell, olyan eszközként, amely biztosítja az építési megállapodások létrejöttét és ezek időben történő megvalósulását. Ezzel kapcsolatban lásd még a lenti 4.7. pontot.

| 1.10 | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki az uniós szinten rendelkezésre álló szűkös költségvetési forrásokkal kapcsolatban is, illetve egyes alternatív finanszírozási mechanizmusok, például a projektkötvények és a magán- és a közszféra közötti partnerségek fejlődésének láthatólag lassú tempója és bizonytalan kilátásai miatt. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB aggodalmát fejezi ki az uniós szinten rendelkezésre álló szűkös költségvetési forrásokkal kapcsolatban is, illetve egyes alternatív finanszírozási mechanizmusok, például a projektkötvények és a magán- és a közszféra közötti partnerségek fejlődésének láthatólag lassú tempója és bizonytalan kilátásai miatt.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Parlament és a Tanács 2013 decemberében fogadta el az iránymutatásokat és az EHE-rendeletet. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Parlament és a Tanács 2013 decemberében fogadta el az iránymutatásokat és az EHE-rendeletet.

| 2.2 | Az iránymutatások új keretet teremtenek egy multimodális, határokon átnyúló infrastruktúra-hálózat kiépítéséhez a személyek és áruk EU-n belüli, erőforrás-hatékony és fenntartható mobilitásának előmozdítása érdekében, azzal a céllal, hogy 2030/2050-es távlatban javuljon a hozzáférhetőség és a versenyképesség az Európai Unióban. |
| --- | --- |

2.2

Az iránymutatások új keretet teremtenek egy multimodális, határokon átnyúló infrastruktúra-hálózat kiépítéséhez a személyek és áruk EU-n belüli, erőforrás-hatékony és fenntartható mobilitásának előmozdítása érdekében, azzal a céllal, hogy 2030/2050-es távlatban javuljon a hozzáférhetőség és a versenyképesség az Európai Unióban.

| 2.3 | Az EHE-rendelet rögzíti a közlekedési infrastruktúra kialakítását célzó projektek uniós társfinanszírozását és az ehhez kapcsolódó prioritásokat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret (MFF) időszakára. |
| --- | --- |

2.3

Az EHE-rendelet rögzíti a közlekedési infrastruktúra kialakítását célzó projektek uniós társfinanszírozását és az ehhez kapcsolódó prioritásokat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret (MFF) időszakára.

| 2.4 | Az iránymutatások és az EHE-rendelet együtt fontos elemét képezik a 2011-es közlekedéspolitikai fehér könyv céljai megvalósításának. |
| --- | --- |

2.4

Az iránymutatások és az EHE-rendelet együtt fontos elemét képezik a 2011-es közlekedéspolitikai fehér könyv céljai megvalósításának.

| 2.5 | „A közlekedési törzshálózat kiépítése: Törzshálózati folyosók és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz” című közlemény (COM(2013) 940, a továbbiakban: „a közlemény”) legfontosabb célkitűzései a következők:






  — | annak ismertetése, hogyan kívánja támogatni az Európai Bizottság a törzshálózati folyosók megvalósítását és irányítási struktúráját, |
| --- | --- | --- |

2.5

„A közlekedési törzshálózat kiépítése: Törzshálózati folyosók és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz” című közlemény (COM(2013) 940, a továbbiakban: „a közlemény”) legfontosabb célkitűzései a következők:

—

annak ismertetése, hogyan kívánja támogatni az Európai Bizottság a törzshálózati folyosók megvalósítását és irányítási struktúráját,

| — | tájékoztatás a rendelkezésre álló költségvetésről, a finanszírozási eszközök fejlesztéséről és a finanszírozási prioritásokról, |
| --- | --- |

—

tájékoztatás a rendelkezésre álló költségvetésről, a finanszírozási eszközök fejlesztéséről és a finanszírozási prioritásokról,

| — | iránymutatás nyújtása a pályázók/kedvezményezettek számára az projektirányítással és az Európai Bizottság várakozásaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

iránymutatás nyújtása a pályázók/kedvezményezettek számára az projektirányítással és az Európai Bizottság várakozásaival kapcsolatban.

| 2.6 | A közleményhez kapcsolódóan az Európai Bizottság belső munkadokumentumot tett közzé, amely felvázolja az iránymutatásokban részletezett átfogó és törzshálózatok meghatározásakor alkalmazott tervezési módszert (SWD(2013) 542). |
| --- | --- |

2.6

A közleményhez kapcsolódóan az Európai Bizottság belső munkadokumentumot tett közzé, amely felvázolja az iránymutatásokban részletezett átfogó és törzshálózatok meghatározásakor alkalmazott tervezési módszert (SWD(2013) 542).

3.   A közlemény fő elemei

| 3.1 | A közlemény kifejti a törzshálózati folyosók szerepét és működését. Hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet az európai koordinátorok, illetve a folyosóval foglalkozó és potenciálisan munkacsoportokkal bővíthető fórum töltenek be. Ez utóbbi egy konzultatív szerv, amely kapocsként működik a koordinátorok, a tagállamok, a különféle szinteken működő hatóságok és az egyéb érdekelt felek között. |
| --- | --- |

3.1

A közlemény kifejti a törzshálózati folyosók szerepét és működését. Hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet az európai koordinátorok, illetve a folyosóval foglalkozó és potenciálisan munkacsoportokkal bővíthető fórum töltenek be. Ez utóbbi egy konzultatív szerv, amely kapocsként működik a koordinátorok, a tagállamok, a különféle szinteken működő hatóságok és az egyéb érdekelt felek között.

| 3.2 | A közlemény ismerteti a koordinátornak és a fórumnak az egyes folyosókra vonatkozó munkatervek 2014 decemberéig történő kidolgozásában játszott szerepét, valamint az érintett tagállamoknak a végrehajtási folyamatban betöltött kulcsfontosságú szerepét, ideértve a fórum összetételét és a munkaterv jóváhagyását is. A munkaterv felülvizsgálatára 2017-ben – egy időben az EHE-rendelet végrehajtására vonatkozó, Európai Bizottság által kidolgozandó munkaterv felülvizsgálatával – és 2023-ban kerül majd sor. A munkaterv elemzi a folyosó jelenlegi helyzetét, és azonosítja az olyan szükségleteket, mint a szűk keresztmetszetek és átjárhatósági problémák, ideértve az optimális és fenntartható multimodális közlekedési szolgáltatások előtt álló adminisztratív és hasonló akadályokat, valamint megoldásokat javasol, többek között a finanszírozás kérdéseire is. |
| --- | --- |

3.2

A közlemény ismerteti a koordinátornak és a fórumnak az egyes folyosókra vonatkozó munkatervek 2014 decemberéig történő kidolgozásában játszott szerepét, valamint az érintett tagállamoknak a végrehajtási folyamatban betöltött kulcsfontosságú szerepét, ideértve a fórum összetételét és a munkaterv jóváhagyását is. A munkaterv felülvizsgálatára 2017-ben – egy időben az EHE-rendelet végrehajtására vonatkozó, Európai Bizottság által kidolgozandó munkaterv felülvizsgálatával – és 2023-ban kerül majd sor. A munkaterv elemzi a folyosó jelenlegi helyzetét, és azonosítja az olyan szükségleteket, mint a szűk keresztmetszetek és átjárhatósági problémák, ideértve az optimális és fenntartható multimodális közlekedési szolgáltatások előtt álló adminisztratív és hasonló akadályokat, valamint megoldásokat javasol, többek között a finanszírozás kérdéseire is.

| 3.3 | A közlemény röviden említi a tengeri gyorsforgalmi utak és a közös vasúti jelzőrendszer, az ERTMS vonatkozásában előírt két horizontális koordinátort is. |
| --- | --- |

3.3

A közlemény röviden említi a tengeri gyorsforgalmi utak és a közös vasúti jelzőrendszer, az ERTMS vonatkozásában előírt két horizontális koordinátort is.

| 3.4 | A közlemény hangsúlyozza a törzshálózati folyosók és a 913/2010/EU rendelet alapján létrehozott kilenc vasúti árufuvarozási folyosó közötti együttműködés jelentőségét is. Fontos, hogy ez utóbbiak képviselői részt vegyenek a törzshálózati folyosóval foglalkozó fórumon. A közlemény más projekteket is megemlít, és annak a reménynek ad hangot, hogy a szóban forgó projektekben részt vevő érdekeltek szerepet vállalnak majd a folyosóval foglalkozó fórumban, és hozzájárulnak a folyosóra vonatkozó munkatervhez. |
| --- | --- |

3.4

A közlemény hangsúlyozza a törzshálózati folyosók és a 913/2010/EU rendelet alapján létrehozott kilenc vasúti árufuvarozási folyosó közötti együttműködés jelentőségét is. Fontos, hogy ez utóbbiak képviselői részt vegyenek a törzshálózati folyosóval foglalkozó fórumon. A közlemény más projekteket is megemlít, és annak a reménynek ad hangot, hogy a szóban forgó projektekben részt vevő érdekeltek szerepet vállalnak majd a folyosóval foglalkozó fórumban, és hozzájárulnak a folyosóra vonatkozó munkatervhez.

| 3.5 | A Marco Polo kezdeményezés tovább folytatódik, finanszírozását azonban – az iránymutatásokhoz kapcsolódó, az innovatív és fenntartható áruszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdésként – az EHE-rendelet keretében biztosítják majd. |
| --- | --- |

3.5

A Marco Polo kezdeményezés tovább folytatódik, finanszírozását azonban – az iránymutatásokhoz kapcsolódó, az innovatív és fenntartható áruszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdésként – az EHE-rendelet keretében biztosítják majd.

| 3.6 | A közlemény többi része az EHE-rendelet keretében meghatározott finanszírozási prioritásokkal foglalkozik, ahol is kiemelt jelentőséggel bírnak a folyosóval kapcsolatos (határokon átnyúló, szűk keresztmetszetet megszüntető és multimodális) projektek. A közlemény részletes bontásban ismerteti a folyosókon kívüli finanszírozási prioritásokat is, ideértve az átfogó hálózat projektjei számára elkülönített kis összeget. |
| --- | --- |

3.6

A közlemény többi része az EHE-rendelet keretében meghatározott finanszírozási prioritásokkal foglalkozik, ahol is kiemelt jelentőséggel bírnak a folyosóval kapcsolatos (határokon átnyúló, szűk keresztmetszetet megszüntető és multimodális) projektek. A közlemény részletes bontásban ismerteti a folyosókon kívüli finanszírozási prioritásokat is, ideértve az átfogó hálózat projektjei számára elkülönített kis összeget.

| 3.7 | A közlemény kifejti a támogatások kezelésének alapelveit és a projektekhez kapcsolódó várakozásokat. Arra is utal, hogy az Európai Bizottság fenntartja magának az előjogot arra, hogy részlegesen finanszírozzon valamely projektet, ha az olyan elemeket tartalmaz, amelyek nincsenek összhangban a meghatározott prioritásokkal. Késedelmek vagy a projektekkel való visszaélések a finanszírozás csökkentéséhez vagy megszüntetéséhez és átcsoportosításához vezethetnek. A projektek számára az EHE-rendelet keretében meghatározott felső határok alapján biztosított finanszírozás intenzitása nagyrészt költség/haszon elemzéseken alapul majd, és attól is függ, mennyire relevánsak az adott projektek a folyosóra vonatkozó munkatervek szempontjából. |
| --- | --- |

3.7

A közlemény kifejti a támogatások kezelésének alapelveit és a projektekhez kapcsolódó várakozásokat. Arra is utal, hogy az Európai Bizottság fenntartja magának az előjogot arra, hogy részlegesen finanszírozzon valamely projektet, ha az olyan elemeket tartalmaz, amelyek nincsenek összhangban a meghatározott prioritásokkal. Késedelmek vagy a projektekkel való visszaélések a finanszírozás csökkentéséhez vagy megszüntetéséhez és átcsoportosításához vezethetnek. A projektek számára az EHE-rendelet keretében meghatározott felső határok alapján biztosított finanszírozás intenzitása nagyrészt költség/haszon elemzéseken alapul majd, és attól is függ, mennyire relevánsak az adott projektek a folyosóra vonatkozó munkatervek szempontjából.

| 3.8 | A 2014–2020-as időszakra a TEN-T számára rendelkezésre álló 26,3 milliárd euróból 11,3 milliárd eurót különítettek el a kohéziós országok számára. Az EHE-rendelet I. mellékletének megfelelően a kohéziós országok számára elkülönített összeget teljes mértékben az adott országok törzshálózatain megvalósuló, előre meghatározott projektek finanszírozására fordítják majd. 2014–2016 során a kiosztás a Kohéziós Alap nemzeti kiosztási alapelveihez igazodik majd. A finanszírozási intenzitás nagyobb lesz, mint a szokásos TEN-T határértékek esetében, mivel a Kohéziós Alap elvei kerülnek alkalmazásra. Ettől eltekintve az irányítási és kezelési elvek ugyanazok lesznek. Külön erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a kohéziós országokban támogassák a programhoz kötődő tevékenységeket. |
| --- | --- |

3.8

A 2014–2020-as időszakra a TEN-T számára rendelkezésre álló 26,3 milliárd euróból 11,3 milliárd eurót különítettek el a kohéziós országok számára. Az EHE-rendelet I. mellékletének megfelelően a kohéziós országok számára elkülönített összeget teljes mértékben az adott országok törzshálózatain megvalósuló, előre meghatározott projektek finanszírozására fordítják majd. 2014–2016 során a kiosztás a Kohéziós Alap nemzeti kiosztási alapelveihez igazodik majd. A finanszírozási intenzitás nagyobb lesz, mint a szokásos TEN-T határértékek esetében, mivel a Kohéziós Alap elvei kerülnek alkalmazásra. Ettől eltekintve az irányítási és kezelési elvek ugyanazok lesznek. Külön erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a kohéziós országokban támogassák a programhoz kötődő tevékenységeket.

| 3.9 | A közlemény végezetül röviden ismerteti a fejlesztési terveket és a pénzügyi eszközök kidolgozására elkülönített forrásokat. Az Európai Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó projekt számára elkülönített összeg mértéke nagyrészt ezeknek az eszközöknek a piaci elterjedésétől függ majd. |
| --- | --- |

3.9

A közlemény végezetül röviden ismerteti a fejlesztési terveket és a pénzügyi eszközök kidolgozására elkülönített forrásokat. Az Európai Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó projekt számára elkülönített összeg mértéke nagyrészt ezeknek az eszközöknek a piaci elterjedésétől függ majd.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB üdvözli a közleményt mint értékes segítséget azon érintett felek számára, akik érdekeltek a TEN-T törzshálózat fejlesztésében. Bár többletértéke valószínűleg azon érintettek számára a legnagyobb, akik az EHE-rendelet I. mellékletében szereplő előre meghatározott projektekben érdekeltek, és akik egy törzshálózati folyosón helyezkednek el, illetve abban részt vesznek, a közlemény más szereplők számára is érdekes lehet. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB üdvözli a közleményt mint értékes segítséget azon érintett felek számára, akik érdekeltek a TEN-T törzshálózat fejlesztésében. Bár többletértéke valószínűleg azon érintettek számára a legnagyobb, akik az EHE-rendelet I. mellékletében szereplő előre meghatározott projektekben érdekeltek, és akik egy törzshálózati folyosón helyezkednek el, illetve abban részt vesznek, a közlemény más szereplők számára is érdekes lehet.

| 4.2 | A közlemény számos tekintetben messzebb megy az iránymutatások és az EHE-rendelet szövegénél, és jobb lehetőségeket kínál az érdekelt felek számára arra, hogy proaktívan lépjenek fel és optimálisan tervezhessenek. Az EGSZB megjegyzi, hogy a közlemény számos kérdésével az iránymutatási javaslatról (2) és az EHE-rendeletjavaslatról (3) szóló véleményeiben már foglalkozott. |
| --- | --- |

4.2

A közlemény számos tekintetben messzebb megy az iránymutatások és az EHE-rendelet szövegénél, és jobb lehetőségeket kínál az érdekelt felek számára arra, hogy proaktívan lépjenek fel és optimálisan tervezhessenek. Az EGSZB megjegyzi, hogy a közlemény számos kérdésével az iránymutatási javaslatról (2) és az EHE-rendeletjavaslatról (3) szóló véleményeiben már foglalkozott.

| 4.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a közlemény minden szükséges elemmel rendelkezik ahhoz, hogy hasznos eszközként szolgáljon a TEN-T iránymutatások végrehajtásának támogatásához, és olyan hatást gyakoroljon a szereplők magatartására, amely javítja az érintettek közötti határokon átnyúló együttműködést, valamint a közleményben említett különböző programok közötti szinergiahatásokat. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a közlemény minden szükséges elemmel rendelkezik ahhoz, hogy hasznos eszközként szolgáljon a TEN-T iránymutatások végrehajtásának támogatásához, és olyan hatást gyakoroljon a szereplők magatartására, amely javítja az érintettek közötti határokon átnyúló együttműködést, valamint a közleményben említett különböző programok közötti szinergiahatásokat.

| 4.4 | Az EGSZB ugyanakkor néhány észrevételt kíván tenni bizonyos pontok tisztázása érdekében, hogy a közlemény még hatékonyabban szolgálhassa célját. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB ugyanakkor néhány észrevételt kíván tenni bizonyos pontok tisztázása érdekében, hogy a közlemény még hatékonyabban szolgálhassa célját.

| 4.5 | A koordinátorból, a folyosóval foglalkozó fórumból és az egyes törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervekből álló irányítási struktúra képes arra, hogy felgyorsítsa a törzshálózati folyosók megvalósítását és az ezeken belül előre meghatározott projektek tervszerű kivitelezését. Ezért fontos, hogy az irányítási struktúra létrejöjjön, és minél hamarabb működésbe lépjen. Az EGSZB ezért üdvözli a közleményben megfogalmazott, az irányítási rendszer elindításának tervezésére és a munkaterv kidolgozására irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

4.5

A koordinátorból, a folyosóval foglalkozó fórumból és az egyes törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervekből álló irányítási struktúra képes arra, hogy felgyorsítsa a törzshálózati folyosók megvalósítását és az ezeken belül előre meghatározott projektek tervszerű kivitelezését. Ezért fontos, hogy az irányítási struktúra létrejöjjön, és minél hamarabb működésbe lépjen. Az EGSZB ezért üdvözli a közleményben megfogalmazott, az irányítási rendszer elindításának tervezésére és a munkaterv kidolgozására irányuló erőfeszítéseket.

| 4.6 | Ugyanakkor az EGSZB meg szeretné ragadni az alkalmat, hogy sajnálatát fejezze ki azzal kapcsolatban, hogy az eredetileg a törzshálózati folyosók tekintetében javasolt irányítási rendszer némileg meggyengült az Európai Bizottság iránymutatásokra vonatkozó javaslatához képest (COM(2011) 650 final/2 – 2011/0294 (COD)). Az EGSZB véleménye szerint a végrehajtás feletti ellenőrzés alapvető fontossággal bír. |
| --- | --- |

4.6

Ugyanakkor az EGSZB meg szeretné ragadni az alkalmat, hogy sajnálatát fejezze ki azzal kapcsolatban, hogy az eredetileg a törzshálózati folyosók tekintetében javasolt irányítási rendszer némileg meggyengült az Európai Bizottság iránymutatásokra vonatkozó javaslatához képest (COM(2011) 650 final/2 – 2011/0294 (COD)). Az EGSZB véleménye szerint a végrehajtás feletti ellenőrzés alapvető fontossággal bír.

| 4.7 | Tekintettel ezekre a körülményekre, az EGSZB hangsúlyozza egy olyan, előre meghatározott építési terv különleges jelentőségét, amely az Európai Bizottság, a tagállamok és az infrastruktúrák tulajdonosai közötti koordináción és megegyezésen alapul. Ez kulcsfontosságú szerepet fog játszani abban, hogy sikerrel jár-e a TEN-T hatékonyságának javítása. Az EGSZB úgy véli, hogy a koordinátorok egyik fő feladata a szóban forgó koordinációs eljárások előmozdítása és kötelező érvényű megállapodások formájában való rögzítése kellene, hogy legyen, valamint az, hogy befolyásukat latba vessék az adott megállapodások megvalósítása érdekében. Az uniós finanszírozásból származó kifizetéseket a megállapodások és végrehajtásuk biztosítása céljára lehetne hasznosítani. |
| --- | --- |

4.7

Tekintettel ezekre a körülményekre, az EGSZB hangsúlyozza egy olyan, előre meghatározott építési terv különleges jelentőségét, amely az Európai Bizottság, a tagállamok és az infrastruktúrák tulajdonosai közötti koordináción és megegyezésen alapul. Ez kulcsfontosságú szerepet fog játszani abban, hogy sikerrel jár-e a TEN-T hatékonyságának javítása. Az EGSZB úgy véli, hogy a koordinátorok egyik fő feladata a szóban forgó koordinációs eljárások előmozdítása és kötelező érvényű megállapodások formájában való rögzítése kellene, hogy legyen, valamint az, hogy befolyásukat latba vessék az adott megállapodások megvalósítása érdekében. Az uniós finanszírozásból származó kifizetéseket a megállapodások és végrehajtásuk biztosítása céljára lehetne hasznosítani.

| 4.8 | Az EGSZB másrészt üdvözli az iránymutatások 50. cikkének a magán- és a közszféra érintettjeivel való kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit, mint a párbeszéd kultúrájának olyan alapját, amely a közleményben is kifejezésre jut. (4) Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az átláthatóság megteremtése és a bizalom kialakítása érdekében a párbeszédnek – és ez igaz a nyilvánossággal folytatott párbeszédre is – időben kell elkezdődnie. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB másrészt üdvözli az iránymutatások 50. cikkének a magán- és a közszféra érintettjeivel való kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit, mint a párbeszéd kultúrájának olyan alapját, amely a közleményben is kifejezésre jut. (4) Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az átláthatóság megteremtése és a bizalom kialakítása érdekében a párbeszédnek – és ez igaz a nyilvánossággal folytatott párbeszédre is – időben kell elkezdődnie.

| 4.9 | A koordinátor fellépését illetően az EGSZB hangsúlyozza a koordinátor kötelezettségeit és tisztségének jellegéből adódó azon lehetőségeit, hogy konfliktusokat oldjon meg, és hozzájáruljon az érintett folyosó fejlődéséhez. A koordinátoroknak komoly felelősségük van annak biztosítása tekintetében is, hogy a folyosók fejlesztése összességében harmonikusan illeszkedjen egy egységes, műszakilag átjárható, fenntartható és termékeny európai közlekedési térség fejlesztéséhez. Ennek magvalósításához fontos előfeltétel, hogy a koordinátorok megfelelő titkársági erőforrások felett rendelkezzenek. |
| --- | --- |

4.9

A koordinátor fellépését illetően az EGSZB hangsúlyozza a koordinátor kötelezettségeit és tisztségének jellegéből adódó azon lehetőségeit, hogy konfliktusokat oldjon meg, és hozzájáruljon az érintett folyosó fejlődéséhez. A koordinátoroknak komoly felelősségük van annak biztosítása tekintetében is, hogy a folyosók fejlesztése összességében harmonikusan illeszkedjen egy egységes, műszakilag átjárható, fenntartható és termékeny európai közlekedési térség fejlesztéséhez. Ennek magvalósításához fontos előfeltétel, hogy a koordinátorok megfelelő titkársági erőforrások felett rendelkezzenek.

| 4.10 | Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – a hitelesség szempontjából és a maximális hasznos hozzájárulás biztosítása érdekében – a folyosóval foglalkozó fórumban valamennyi érdekcsoport képviselői részt vegyenek, ideértve a nemzeti, helyi, regionális hatóságokat, a piaci szereplőket, az érintett ágazatok munkavállalóit, a szociális partnereket és a felhasználókat is. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – a hitelesség szempontjából és a maximális hasznos hozzájárulás biztosítása érdekében – a folyosóval foglalkozó fórumban valamennyi érdekcsoport képviselői részt vegyenek, ideértve a nemzeti, helyi, regionális hatóságokat, a piaci szereplőket, az érintett ágazatok munkavállalóit, a szociális partnereket és a felhasználókat is.

| 4.11 | Az EGSZB kiemeli, hogy mennyire fontos a koherencia biztosítása a folyosókra vonatkozó munkatervek és az Európai Bizottság által az EHE-rendelet keretében meghatározott többéves munkaterv kidolgozása között. Az EGSZB azonban abból indul ki, hogy ez nem okoz majd problémát, tekintettel a közleményben felvázolt közös prioritásokra és az előre meghatározott projekteknek az EHE-rendelet I. mellékletében található listájára. Mivel úgy tűnik, hogy a szóban forgó tervek párhuzamosan kerülnek kidolgozásra, az EGSZB hangsúlyozza a közleményben felvázolt útmutatások jelentőségét, amelyek az iránymutatások és az EHE-rendelet rendelkezésein alapulnak. |
| --- | --- |

4.11

Az EGSZB kiemeli, hogy mennyire fontos a koherencia biztosítása a folyosókra vonatkozó munkatervek és az Európai Bizottság által az EHE-rendelet keretében meghatározott többéves munkaterv kidolgozása között. Az EGSZB azonban abból indul ki, hogy ez nem okoz majd problémát, tekintettel a közleményben felvázolt közös prioritásokra és az előre meghatározott projekteknek az EHE-rendelet I. mellékletében található listájára. Mivel úgy tűnik, hogy a szóban forgó tervek párhuzamosan kerülnek kidolgozásra, az EGSZB hangsúlyozza a közleményben felvázolt útmutatások jelentőségét, amelyek az iránymutatások és az EHE-rendelet rendelkezésein alapulnak.

| 4.12 | Az EGSZB üdvözli, hogy a feladatok megkettőzésének elkerülése és szinergiák teremtése érdekében a közlemény – nagyon helyesen – komoly jelentőséget tulajdonít a folyosókhoz kapcsolódó tevékenységek vasúti árufuvarozási folyosókkal (913/2010/EU rendelet), a belvízi szállítás fejlesztésére irányuló NAIADES II programmal (COM(2013) 623 final), a kikötők hatékonyságának javítását célzó kikötői kezdeményezéssel (COM(2013) 295 final), és fenntartható fejlesztési projektekkel való összehangolásának. Az EGSZB ugyanakkor sajnálattal látja, hogy ennek a koordinációnak nincs rendszere, és nem vonatkozik rá jogi rendelkezés sem, az iránymutatásokban lefektetett, a törzshálózati folyosók és az árufuvarozási folyosók közötti együttműködésre vonatkozó kötelezettség kivételével, ahol arról is rendelkeznek, hogy az adott vasúti folyosókat képviselni kell a folyosóval foglalkozó fórumon is. Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy nem lenne-e hasznos legalább annak biztosítása, hogy más projekteket vagy olyan programokat is képviseljenek a folyosóval foglalkozó fórumon, amelyek projektjei fontosak az egyes folyosók számára. Jó példa erre a „Swiftly Green” elnevezésű projekt, egy határokon átnyúló, zöld folyosó típusú projekt, amely olyan földrajzi jellemzőkkel rendelkezik, amelyek fontossá teszik az északi–földközi-tengeri törzshálózati folyosó számára. Tekintettel arra, hogy a közlemény milyen komoly jelentőséget tulajdonít a tengeri gyorsforgalmi utaknak, ez vonatkozhatna az egy adott folyosón található, tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos folyamatban lévő projektekre is. Mindenesetre az EGSZB fenntartja azt a véleményét, hogy figyelembe kell venni a már elvégzett munkát, és lehetőség szerint a meglévő infrastruktúrákat kell hasznosítani. |
| --- | --- |

4.12

Az EGSZB üdvözli, hogy a feladatok megkettőzésének elkerülése és szinergiák teremtése érdekében a közlemény – nagyon helyesen – komoly jelentőséget tulajdonít a folyosókhoz kapcsolódó tevékenységek vasúti árufuvarozási folyosókkal (913/2010/EU rendelet), a belvízi szállítás fejlesztésére irányuló NAIADES II programmal (COM(2013) 623 final), a kikötők hatékonyságának javítását célzó kikötői kezdeményezéssel (COM(2013) 295 final), és fenntartható fejlesztési projektekkel való összehangolásának. Az EGSZB ugyanakkor sajnálattal látja, hogy ennek a koordinációnak nincs rendszere, és nem vonatkozik rá jogi rendelkezés sem, az iránymutatásokban lefektetett, a törzshálózati folyosók és az árufuvarozási folyosók közötti együttműködésre vonatkozó kötelezettség kivételével, ahol arról is rendelkeznek, hogy az adott vasúti folyosókat képviselni kell a folyosóval foglalkozó fórumon is. Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy nem lenne-e hasznos legalább annak biztosítása, hogy más projekteket vagy olyan programokat is képviseljenek a folyosóval foglalkozó fórumon, amelyek projektjei fontosak az egyes folyosók számára. Jó példa erre a „Swiftly Green” elnevezésű projekt, egy határokon átnyúló, zöld folyosó típusú projekt, amely olyan földrajzi jellemzőkkel rendelkezik, amelyek fontossá teszik az északi–földközi-tengeri törzshálózati folyosó számára. Tekintettel arra, hogy a közlemény milyen komoly jelentőséget tulajdonít a tengeri gyorsforgalmi utaknak, ez vonatkozhatna az egy adott folyosón található, tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos folyamatban lévő projektekre is. Mindenesetre az EGSZB fenntartja azt a véleményét, hogy figyelembe kell venni a már elvégzett munkát, és lehetőség szerint a meglévő infrastruktúrákat kell hasznosítani.

| 4.13 | Törzshálózati folyosók kereszteződése vagy átfedése esetén hasonló problémák merülhetnek fel, mint a különböző típusú folyosók vagy projektek között. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e helyzetek átlátható és erőforrás-hatékony módon történő kezelésére megoldásokat találjanak. |
| --- | --- |

4.13

Törzshálózati folyosók kereszteződése vagy átfedése esetén hasonló problémák merülhetnek fel, mint a különböző típusú folyosók vagy projektek között. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e helyzetek átlátható és erőforrás-hatékony módon történő kezelésére megoldásokat találjanak.

| 4.14 | Az EGSZB rámutat arra az alapvető ellentmondásra, hogy létezik egyfelől a folyosóirányítási struktúra, a finanszírozási döntéseket viszont az Európai Bizottság hozza specifikus kritériumok alapján és e folyosóirányítási struktúrától függetlenül. Ebben a tekintetben az EGSZB nagyra értékeli a közleményben hangoztatott álláspontot, amely elismeri a folyosókra vonatkozó munkatervek jelentőségét a finanszírozási döntéseket illetően. |
| --- | --- |

4.14

Az EGSZB rámutat arra az alapvető ellentmondásra, hogy létezik egyfelől a folyosóirányítási struktúra, a finanszírozási döntéseket viszont az Európai Bizottság hozza specifikus kritériumok alapján és e folyosóirányítási struktúrától függetlenül. Ebben a tekintetben az EGSZB nagyra értékeli a közleményben hangoztatott álláspontot, amely elismeri a folyosókra vonatkozó munkatervek jelentőségét a finanszírozási döntéseket illetően.

| 4.15 | Nyugtázva a törzshálózati folyosók és irányítási struktúrájuk gyakorlati és formális jelentőségét, valamint az adminisztratív erőforrások és a finanszírozás szempontjából történő előtérbe helyezésüket, az EGSZB meg szeretné ismételni azt a már az iránymutatási javaslatról szóló véleményében is felvetett kérdését, hogy a törzshálózati folyosók valójában nem tekinthetők-e a harmadik és legmagasabb prioritású kategóriának a TEN-T hálózaton belül. (5) |
| --- | --- |

4.15

Nyugtázva a törzshálózati folyosók és irányítási struktúrájuk gyakorlati és formális jelentőségét, valamint az adminisztratív erőforrások és a finanszírozás szempontjából történő előtérbe helyezésüket, az EGSZB meg szeretné ismételni azt a már az iránymutatási javaslatról szóló véleményében is felvetett kérdését, hogy a törzshálózati folyosók valójában nem tekinthetők-e a harmadik és legmagasabb prioritású kategóriának a TEN-T hálózaton belül. (5)

| 4.16 | Az EGSZB egyetért a közleményben felvázolt prioritásokkal, és nyugtázza a különösen a szigetek vagy félszigetek és a szárazföld közötti vasúti és tengeri gyorsforgalmi összeköttetéseknek, valamint a közlekedés ÜHG-lábnyomának csökkentésére irányuló intézkedéseknek tulajdonított kiemelt szerepet. Ebben az összefüggésben az EGSZB felhívja a figyelmet a balti-tengeri, az északi-tengeri, a Vizcayai-öbölbeli és néhány földközi-tengeri kikötő közötti tengeri összeköttetésekre, amelyeknek együttes jellemzőjük, hogy lerövidítik a szárazföldi szállítási távolságokat és/vagy ösztönzik a kombinált szállítást. |
| --- | --- |

4.16

Az EGSZB egyetért a közleményben felvázolt prioritásokkal, és nyugtázza a különösen a szigetek vagy félszigetek és a szárazföld közötti vasúti és tengeri gyorsforgalmi összeköttetéseknek, valamint a közlekedés ÜHG-lábnyomának csökkentésére irányuló intézkedéseknek tulajdonított kiemelt szerepet. Ebben az összefüggésben az EGSZB felhívja a figyelmet a balti-tengeri, az északi-tengeri, a Vizcayai-öbölbeli és néhány földközi-tengeri kikötő közötti tengeri összeköttetésekre, amelyeknek együttes jellemzőjük, hogy lerövidítik a szárazföldi szállítási távolságokat és/vagy ösztönzik a kombinált szállítást.

| 4.17 | Az EGSZB aggodalommal szemléli az uniós költségvetési források hiányosságait és azokat a bizonytalanságokat, amelyek az alternatív finanszírozási mechanizmusok – például a projektkötvények és a köz-magán partnerségek – kidolgozását övezik. |
| --- | --- |

4.17

Az EGSZB aggodalommal szemléli az uniós költségvetési források hiányosságait és azokat a bizonytalanságokat, amelyek az alternatív finanszírozási mechanizmusok – például a projektkötvények és a köz-magán partnerségek – kidolgozását övezik.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1 | Az EGSZB megjegyzi, hogy a közleményben felvázolt prioritásokra vonatkozó uniós társfinanszírozást illetően javasolt összegek láthatólag meghaladják a finanszírozás céljából rendelkezésre álló összeget. Semmi jel nem utal arra, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazásának lehetőségeit figyelembe vették volna, illetve, ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB megjegyzi, hogy a közleményben felvázolt prioritásokra vonatkozó uniós társfinanszírozást illetően javasolt összegek láthatólag meghaladják a finanszírozás céljából rendelkezésre álló összeget. Semmi jel nem utal arra, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazásának lehetőségeit figyelembe vették volna, illetve, ha igen, milyen mértékben.

| 5.2 | A közlemény komoly jelentőséget tulajdonít a költség/haszon elemzéseknek mint a projektek értékelésére szolgáló eszköznek. A kohéziós országokban megvalósítandó projektek esetében a közlemény egy specifikus módszerre hivatkozik a költség/haszon kiszámításához, ha kohéziós források kerülnek felhasználásra. Nem hivatkoznak erre a módszerre a nem kohéziós országok esetében, ahol ehelyett egy elismert módszerre történik utalás. Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy nem lehetne-e egy vagy több ajánlott módszert is javasolni, például akkor, ha pályázati felhívásokat tesznek közzé. Ez javíthatná az átláthatóságot és egyenlő versenyfeltételeket teremthetne. Ez azt jelentené, hogy egy lépéssel tovább mennénk a költség-haszon elemzésre és az európai hozzáadott értékre vonatkozó, az iránymutatások 51. cikkében lefektetett alapvető elvek közzétételénél. |
| --- | --- |

5.2

A közlemény komoly jelentőséget tulajdonít a költség/haszon elemzéseknek mint a projektek értékelésére szolgáló eszköznek. A kohéziós országokban megvalósítandó projektek esetében a közlemény egy specifikus módszerre hivatkozik a költség/haszon kiszámításához, ha kohéziós források kerülnek felhasználásra. Nem hivatkoznak erre a módszerre a nem kohéziós országok esetében, ahol ehelyett egy elismert módszerre történik utalás. Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy nem lehetne-e egy vagy több ajánlott módszert is javasolni, például akkor, ha pályázati felhívásokat tesznek közzé. Ez javíthatná az átláthatóságot és egyenlő versenyfeltételeket teremthetne. Ez azt jelentené, hogy egy lépéssel tovább mennénk a költség-haszon elemzésre és az európai hozzáadott értékre vonatkozó, az iránymutatások 51. cikkében lefektetett alapvető elvek közzétételénél.

| 5.3 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a projektek tanulmányozásakor az Európa 2020 stratégiával összhangban figyelembe kell venni a társadalmi, környezeti és gazdasági szempontokat is. Ide tartozik annak biztosítása is, hogy a tervezett infrastruktúra megfeleljen a tényleges igényeknek és megfelelő felhasználásra kerüljön. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a projektek tanulmányozásakor az Európa 2020 stratégiával összhangban figyelembe kell venni a társadalmi, környezeti és gazdasági szempontokat is. Ide tartozik annak biztosítása is, hogy a tervezett infrastruktúra megfeleljen a tényleges igényeknek és megfelelő felhasználásra kerüljön.

| 5.4 | A közlemény csak igen felületesen foglalkozik azzal az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendeletben javasolt lehetőséggel, hogy bővítsék az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazását a TEN-T-finanszírozás számára. Az ezzel kapcsolatban felmerült legfontosabb probléma a lehetséges piaci elfogadás kérdése, amely eddig még megválaszolatlan maradt. Az EGSZB ezt nyugtázva utal azokra az észrevételeire, amelyeket az iránymutatási javaslatokról és az EHE-rendeletről szóló fent említett véleményeiben, valamint az uniós projektkötvény-kezdeményezésről szóló véleményében tett. (6) Ebben a kontextusban az EGSZB felhívja a figyelmet a projektkötvények tesztelési időszakában elindított projektek kedvező piaci fogadtatására, valamint a projektkötvények próbaidejének soron következő értékelésére is. |
| --- | --- |

5.4

A közlemény csak igen felületesen foglalkozik azzal az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendeletben javasolt lehetőséggel, hogy bővítsék az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazását a TEN-T-finanszírozás számára. Az ezzel kapcsolatban felmerült legfontosabb probléma a lehetséges piaci elfogadás kérdése, amely eddig még megválaszolatlan maradt. Az EGSZB ezt nyugtázva utal azokra az észrevételeire, amelyeket az iránymutatási javaslatokról és az EHE-rendeletről szóló fent említett véleményeiben, valamint az uniós projektkötvény-kezdeményezésről szóló véleményében tett. (6) Ebben a kontextusban az EGSZB felhívja a figyelmet a projektkötvények tesztelési időszakában elindított projektek kedvező piaci fogadtatására, valamint a projektkötvények próbaidejének soron következő értékelésére is.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 170. o.

1

(2)  HL C 143., 2012.5.22., 130. o.

2

(3)  HL C 143., 2012.5.22., 134 o.

3

(4)  HL C 299., 2012.10.4., 170. o.

4

(5)  HL C 143., 2012.5.22., 130. o.

5

(6)  HL C 143., 2012.5.22., 134 o.

6

---