# Euroopa Liidu C 349/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 349 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide3. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 349

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide3. oktoober 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2014/C 349/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 9/2014 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamistNõukogu poolt vastu võetud 23. juulil 2014 (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2014/C 349/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 9/2014 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamistNõukogu poolt vastu võetud 23. juulil 2014 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 3.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 9/2014

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamist

Nõukogu poolt vastu võetud 23. juulil 2014

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 349/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/18/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 (5) on sätestatud geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) lubamise terviklik õiguslik raamistik, mida kohaldatakse täies ulatuses GMOde suhtes, mis on ette nähtud kasvatamiseks kogu liidu piires, ning samuti seemnete ja muu taimede paljundusmaterjali suhtes (edaspidi „kasvatamiseks ettenähtud GMOd”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/18/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 (5) on sätestatud geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) lubamise terviklik õiguslik raamistik, mida kohaldatakse täies ulatuses GMOde suhtes, mis on ette nähtud kasvatamiseks kogu liidu piires, ning samuti seemnete ja muu taimede paljundusmaterjali suhtes (edaspidi „kasvatamiseks ettenähtud GMOd”).

| (2) | Nimetatud õigusraamistiku kohaselt peavad kasvatamiseks ettenähtud GMOd läbima individuaalse riskihindamise enne, kui antakse luba nende liidu turule viimiseks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ II lisale. Lubade andmise menetluse eesmärk on tagada inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tervise- ja keskkonnakaitse ühtlaselt kõrge tase tuleks saavutada ja tagada kogu liidu territooriumil. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud õigusraamistiku kohaselt peavad kasvatamiseks ettenähtud GMOd läbima individuaalse riskihindamise enne, kui antakse luba nende liidu turule viimiseks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ II lisale. Lubade andmise menetluse eesmärk on tagada inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tervise- ja keskkonnakaitse ühtlaselt kõrge tase tuleks saavutada ja tagada kogu liidu territooriumil.

| (3) | Lisaks turuleviimise loale peavad geneetiliselt muundatud sordid olema vastavuses liidu õigusega seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ, (6) 66/402/EMÜ, (7) 68/193/EMÜ, (8) 98/56/EÜ, (9) 99/105/EÜ, (10) 2002/53/EÜ, (11) 2002/54/EÜ, (12) 2002/55/EÜ, (13) 2002/56/EÜ, (14) 2002/57/EÜ (15) ja 2008/90/EÜ (16). Nimetatud direktiivide hulgas sisaldavad direktiivid 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ sätteid, mis lubavad liikmesriikidel teatavatel täpselt määratletud tingimustel keelata teatud sordi kasutamise kogu oma territooriumil või selle osal või sätestada asjakohased tingimused sordi kasvatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks turuleviimise loale peavad geneetiliselt muundatud sordid olema vastavuses liidu õigusega seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ, (6) 66/402/EMÜ, (7) 68/193/EMÜ, (8) 98/56/EÜ, (9) 99/105/EÜ, (10) 2002/53/EÜ, (11) 2002/54/EÜ, (12) 2002/55/EÜ, (13) 2002/56/EÜ, (14) 2002/57/EÜ (15) ja 2008/90/EÜ (16). Nimetatud direktiivide hulgas sisaldavad direktiivid 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ sätteid, mis lubavad liikmesriikidel teatavatel täpselt määratletud tingimustel keelata teatud sordi kasutamise kogu oma territooriumil või selle osal või sätestada asjakohased tingimused sordi kasvatamiseks.

| (4) | Kui on saadud liidu GMOde õigusraamistiku kohane luba GMO kasvatamiseks ning see vastab – sordi puhul, mida kavatsetakse turule viia – liidu õigusele seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, siis ei ole liikmesriikidel õigust keelata, piirata või takistada selle vaba ringlust oma territooriumil, välja arvatud tingimustel, mis on määratletud liidu õiguses. |
| --- | --- |

(4)

Kui on saadud liidu GMOde õigusraamistiku kohane luba GMO kasvatamiseks ning see vastab – sordi puhul, mida kavatsetakse turule viia – liidu õigusele seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamise kohta, siis ei ole liikmesriikidel õigust keelata, piirata või takistada selle vaba ringlust oma territooriumil, välja arvatud tingimustel, mis on määratletud liidu õiguses.

| (5) | Kogemused on näidanud, et GMOde kasvatamine on küsimus, millega tegeletakse põhjalikumalt liikmesriigi tasandil. GMOde turuleviimise ja impordiga seotud küsimused peaksid siseturu kaitsmise eesmärgil olema jätkuvalt reguleeritud liidu tasandil. GMOde kasvatamiseks võib teatud juhtudel siiski vaja minna suuremat paindlikkust, sest see on tugeva riikliku, piirkondliku ja kohaliku mõõtmega teema, arvestades, et see on seotud maakasutuse, kohalike põllumajandusstruktuuride ning elupaikade, ökosüsteemide ja maastike kaitsmise või säilitamisega. Selline paindlikkus ei tohiks aga negatiivselt mõjutada ühtset lubade andmise menetlust ja eelkõige hindamisprotsessi. |
| --- | --- |

(5)

Kogemused on näidanud, et GMOde kasvatamine on küsimus, millega tegeletakse põhjalikumalt liikmesriigi tasandil. GMOde turuleviimise ja impordiga seotud küsimused peaksid siseturu kaitsmise eesmärgil olema jätkuvalt reguleeritud liidu tasandil. GMOde kasvatamiseks võib teatud juhtudel siiski vaja minna suuremat paindlikkust, sest see on tugeva riikliku, piirkondliku ja kohaliku mõõtmega teema, arvestades, et see on seotud maakasutuse, kohalike põllumajandusstruktuuride ning elupaikade, ökosüsteemide ja maastike kaitsmise või säilitamisega. Selline paindlikkus ei tohiks aga negatiivselt mõjutada ühtset lubade andmise menetlust ja eelkõige hindamisprotsessi.

| (6) | GMOde kasvatamise piiramiseks või keelustamiseks on mõned liikmesriigid kasutanud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaseid kaitseklausleid ja erakorralisi meetmeid, mis on, olenevalt juhtumist, tingitud kas pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uuest või täiendavast teabest, mis mõjutab keskkonnariski hindamist, või olemasoleva teabe ümberhindamisest. Teised liikmesriigid on kasutanud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 114 lõigetes 5 ja 6 sätestatud teavitamismenetlust, mis nõuab keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uute teaduslike tõendite esitamist. Lisaks sellele on GMOde kasvatamisega seotud otsuste tegemise protsess osutunud eriti keerukaks, pidades silmas riikide väljendatud muret, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale. |
| --- | --- |

(6)

GMOde kasvatamise piiramiseks või keelustamiseks on mõned liikmesriigid kasutanud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaseid kaitseklausleid ja erakorralisi meetmeid, mis on, olenevalt juhtumist, tingitud kas pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uuest või täiendavast teabest, mis mõjutab keskkonnariski hindamist, või olemasoleva teabe ümberhindamisest. Teised liikmesriigid on kasutanud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 114 lõigetes 5 ja 6 sätestatud teavitamismenetlust, mis nõuab keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uute teaduslike tõendite esitamist. Lisaks sellele on GMOde kasvatamisega seotud otsuste tegemise protsess osutunud eriti keerukaks, pidades silmas riikide väljendatud muret, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale.

| (7) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikega 2 on liikmesriigil seetõttu õigus omada võimalust lubade andmise menetluse ajal ja pärast seda piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist, välistades konkreetse GMO kasvatamise kogu oma territooriumil või selle osal. Sellega seoses ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tundub asjakohane anda liikmesriikidele rohkem paindlikkust otsustamaks, kas nad soovivad oma territooriumil GMOsid kasvatada või mitte, ilma et see mõjutaks liidu GMOdele lubade andmise süsteemis ette nähtud riskihindamist lubade andmise menetluse käigus ega pärast seda ning eraldiseisvana meetmetest, mida liikmesriigid võivad võtta direktiivi 2001/18/EÜ kohaldamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. Selle võimaluse andmine liikmesriikidele peaks lihtsustama otsuste tegemise protsessi GMOde valdkonnas. Samal ajal tuleks säilitada tarbijate, põllumajandustootjate ja tootjate valikuvabadus, pakkudes suuremat selgust asjaomastele sidusrühmadele seoses GMOde kasvatamisega liidus. Seega peaks käesolev direktiiv hõlbustama siseturu tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikega 2 on liikmesriigil seetõttu õigus omada võimalust lubade andmise menetluse ajal ja pärast seda piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist, välistades konkreetse GMO kasvatamise kogu oma territooriumil või selle osal. Sellega seoses ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tundub asjakohane anda liikmesriikidele rohkem paindlikkust otsustamaks, kas nad soovivad oma territooriumil GMOsid kasvatada või mitte, ilma et see mõjutaks liidu GMOdele lubade andmise süsteemis ette nähtud riskihindamist lubade andmise menetluse käigus ega pärast seda ning eraldiseisvana meetmetest, mida liikmesriigid võivad võtta direktiivi 2001/18/EÜ kohaldamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. Selle võimaluse andmine liikmesriikidele peaks lihtsustama otsuste tegemise protsessi GMOde valdkonnas. Samal ajal tuleks säilitada tarbijate, põllumajandustootjate ja tootjate valikuvabadus, pakkudes suuremat selgust asjaomastele sidusrühmadele seoses GMOde kasvatamisega liidus. Seega peaks käesolev direktiiv hõlbustama siseturu tõrgeteta toimimist.

| (8) | Liikmesriikidele tuleks anda võimalus nõuda asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal, et komisjon esitaks loa taotlejale liikmesriigi nõude kohandada direktiivi 2001/18/EÜ C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohaselt esitatud taotluse geograafilist kohaldamisala, nii et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjon peaks seda menetlust hõlbustama, esitades loa taotlejale viivitamata liikmesriigi nõude ning loa taotleja peaks kõnealusele nõudele vastama ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikidele tuleks anda võimalus nõuda asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal, et komisjon esitaks loa taotlejale liikmesriigi nõude kohandada direktiivi 2001/18/EÜ C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohaselt esitatud taotluse geograafilist kohaldamisala, nii et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjon peaks seda menetlust hõlbustama, esitades loa taotlejale viivitamata liikmesriigi nõude ning loa taotleja peaks kõnealusele nõudele vastama ettenähtud tähtaja jooksul.

| (9) | Taotluse geograafilist kohaldamisala tuleks vastavalt kohandada, kui loa taotleja nõustub liikmesriigi nõudega sõnaselgelt või vaikimisi ettenähtud tähtaja jooksul alates sellest, kui komisjon taotlejat kõnealusest nõudest teavitas. Kui loa taotleja nõudega ei nõustu, peaks ta sellest teavitama komisjoni ja liikmesriike. Loa taotleja keeldumine taotluse geograafilise kohaldamisala kohandamisest ei piira aga komisjoni pädevust vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 19 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 7 ja 19 sellist kohandust vajaduse korral teha, tulenevalt Euroopa Toiduohutusameti („amet”) teostatud keskkonnariski hindamisest. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse geograafilist kohaldamisala tuleks vastavalt kohandada, kui loa taotleja nõustub liikmesriigi nõudega sõnaselgelt või vaikimisi ettenähtud tähtaja jooksul alates sellest, kui komisjon taotlejat kõnealusest nõudest teavitas. Kui loa taotleja nõudega ei nõustu, peaks ta sellest teavitama komisjoni ja liikmesriike. Loa taotleja keeldumine taotluse geograafilise kohaldamisala kohandamisest ei piira aga komisjoni pädevust vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 19 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 7 ja 19 sellist kohandust vajaduse korral teha, tulenevalt Euroopa Toiduohutusameti („amet”) teostatud keskkonnariski hindamisest.

| (10) | Lisaks sellele ja üksnes juhul, kui loa taotleja on keeldunud GMO taotluse geograafilise kohaldamisala kohandamisest liikmesriigi taotletud kujul, peaks kõnealusel liikmesriigil olema võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, mis piiravad või keelavad kogu tema territooriumil või selle osal varem lubatud GMO kasvatamist põhjustel, mis erinevad liidu ühtsete eeskirjade (s.t direktiiv 2001/18/EÜ ja määrus (EÜ) nr 1829/2003) alusel hinnatud põhjustest, mis vastavad liidu õigusele. Nimetatud põhjused võivad olla seotud keskkonna- või põllumajanduspoliitika eesmärkidega või muude mõjuvate põhjustega, nagu asulaplaneerimine, maakasutus, sotsiaal-majanduslikud mõjud, samaaegne viljelemine ja avalik kord. Kõnealused põhjused võivad olla esitatud eraldi või koos, olenevalt selle liikmesriigi, piirkonna või ala konkreetsest olukorrast, kus neid meetmeid hakatakse kohaldama. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele ja üksnes juhul, kui loa taotleja on keeldunud GMO taotluse geograafilise kohaldamisala kohandamisest liikmesriigi taotletud kujul, peaks kõnealusel liikmesriigil olema võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, mis piiravad või keelavad kogu tema territooriumil või selle osal varem lubatud GMO kasvatamist põhjustel, mis erinevad liidu ühtsete eeskirjade (s.t direktiiv 2001/18/EÜ ja määrus (EÜ) nr 1829/2003) alusel hinnatud põhjustest, mis vastavad liidu õigusele. Nimetatud põhjused võivad olla seotud keskkonna- või põllumajanduspoliitika eesmärkidega või muude mõjuvate põhjustega, nagu asulaplaneerimine, maakasutus, sotsiaal-majanduslikud mõjud, samaaegne viljelemine ja avalik kord. Kõnealused põhjused võivad olla esitatud eraldi või koos, olenevalt selle liikmesriigi, piirkonna või ala konkreetsest olukorrast, kus neid meetmeid hakatakse kohaldama.

| (11) | Liidu tasandil kehtestatud inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse tase võimaldab ühtset teaduslikku hindamist kogu liidus ning käesolev direktiiv ei tohiks seda olukorda muuta. Seetõttu, et vältida sekkumist pädevustesse, mis antakse riskihindajatele ja riskijuhtidele direktiiviga 2001/18/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003, peaksid liikmesriigid kasutama üksnes keskkonnapoliitika eesmärkidega seotud põhjendusi, mis ei lähe vastuollu tervise- ja keskkonnariskide hindamisega, mida tehakse direktiivis 2001/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud lubade andmise menetluste raames, nagu teatavat liiki looduslike ja maastiku eripärade, teatavate elupaikade ja ökosüsteemide ning konkreetsete ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste säilitamine. |
| --- | --- |

(11)

Liidu tasandil kehtestatud inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse tase võimaldab ühtset teaduslikku hindamist kogu liidus ning käesolev direktiiv ei tohiks seda olukorda muuta. Seetõttu, et vältida sekkumist pädevustesse, mis antakse riskihindajatele ja riskijuhtidele direktiiviga 2001/18/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003, peaksid liikmesriigid kasutama üksnes keskkonnapoliitika eesmärkidega seotud põhjendusi, mis ei lähe vastuollu tervise- ja keskkonnariskide hindamisega, mida tehakse direktiivis 2001/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud lubade andmise menetluste raames, nagu teatavat liiki looduslike ja maastiku eripärade, teatavate elupaikade ja ökosüsteemide ning konkreetsete ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste säilitamine.

| (12) | Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik tugineda direktiivi 2001/18/EÜ alusel tehtavates otsustes põhjustele, mis on seotud sotsiaal-majanduslike mõjudega, mis võivad tekkida GMO kasvatamisest asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kuigi komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses (17) on käsitletud samaaegse viljelemise meetmeid, peaks liikmesriikidel olema samuti võimalus võtta käesoleva direktiivi alusel meetmeid, mis piiravad või keelavad lubatud GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal. Need põhjused võivad tuleneda samaaegse viljelemise meetmete teostamatusest või nende rakendamise võimatusest, mis on tingitud konkreetsetest geograafilistest tingimustest, vajadusest vältida GMO sisaldust teistes toodetes, nagu eri- või konkreetsed tooted, vajadusest kaitsta põllumajandustootmise mitmekesisust või vajadusest tagada seemnete ja taimede paljundusmaterjali puhtus. Lisaks sellele on komisjon vastavalt nõukogu 5. detsembri 2008. aasta järeldustes geneetiliselt muundatud organismid kohta nõutule esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande GMOde kasvatamise sotsiaal-majanduslike mõjude kohta. Nimetatud aruande tulemus võib pakkuda liikmesriikidele väärtuslikku teavet otsuste tegemisel käesoleva direktiivi alusel. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik tugineda direktiivi 2001/18/EÜ alusel tehtavates otsustes põhjustele, mis on seotud sotsiaal-majanduslike mõjudega, mis võivad tekkida GMO kasvatamisest asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kuigi komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses (17) on käsitletud samaaegse viljelemise meetmeid, peaks liikmesriikidel olema samuti võimalus võtta käesoleva direktiivi alusel meetmeid, mis piiravad või keelavad lubatud GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal. Need põhjused võivad tuleneda samaaegse viljelemise meetmete teostamatusest või nende rakendamise võimatusest, mis on tingitud konkreetsetest geograafilistest tingimustest, vajadusest vältida GMO sisaldust teistes toodetes, nagu eri- või konkreetsed tooted, vajadusest kaitsta põllumajandustootmise mitmekesisust või vajadusest tagada seemnete ja taimede paljundusmaterjali puhtus. Lisaks sellele on komisjon vastavalt nõukogu 5. detsembri 2008. aasta järeldustes geneetiliselt muundatud organismid kohta nõutule esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande GMOde kasvatamise sotsiaal-majanduslike mõjude kohta. Nimetatud aruande tulemus võib pakkuda liikmesriikidele väärtuslikku teavet otsuste tegemisel käesoleva direktiivi alusel.

| (13) | Käesoleva direktiivi alusel vastu võetud piirangud või keelud peaksid käsitlema üksnes GMOde kasvatamist ning mitte geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali ega ka nendest või nende saagist saadavate toodete vaba ringlust ja importi ning peaksid lisaks olema kooskõlas aluslepingutega, eelkõige mittediskrimineerimise põhimõttega oma- ja välismaiste toodete vahel, proportsionaalsuse põhimõtte ning ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36 ning artikli 216 lõikega 2. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiivi alusel vastu võetud piirangud või keelud peaksid käsitlema üksnes GMOde kasvatamist ning mitte geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali ega ka nendest või nende saagist saadavate toodete vaba ringlust ja importi ning peaksid lisaks olema kooskõlas aluslepingutega, eelkõige mittediskrimineerimise põhimõttega oma- ja välismaiste toodete vahel, proportsionaalsuse põhimõtte ning ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36 ning artikli 216 lõikega 2.

| (14) | Liikmesriigi poolt käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete suhtes tuleks kohaldada liidu kontrolli- ja teavitamismenetlust. Pidades silmas liidu kontrolli ja teavitamise ulatust, ei ole vaja näha lisaks ette, et kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (18). Liikmesriigid võivad piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal alates liidu loa jõustumise kuupäevast ja mitte hiljem kui kaks aastat pärast nõusoleku/loa andmise kuupäeva, tingimusel et ettenähtud ooteaeg, mille jooksul komisjonil oli võimalus kavandatavate meetmete kohta märkusi esitada, on möödunud. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigi poolt käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete suhtes tuleks kohaldada liidu kontrolli- ja teavitamismenetlust. Pidades silmas liidu kontrolli ja teavitamise ulatust, ei ole vaja näha lisaks ette, et kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (18). Liikmesriigid võivad piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal alates liidu loa jõustumise kuupäevast ja mitte hiljem kui kaks aastat pärast nõusoleku/loa andmise kuupäeva, tingimusel et ettenähtud ooteaeg, mille jooksul komisjonil oli võimalus kavandatavate meetmete kohta märkusi esitada, on möödunud.

| (15) | Liikmesriikide otsused piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal ei tohiks takistada biotehnoloogia teadusuuringuid, tingimusel et selliste uuringute läbiviimisel järgitakse kõiki vajalikke ohutusmeetmeid. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikide otsused piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal ei tohiks takistada biotehnoloogia teadusuuringuid, tingimusel et selliste uuringute läbiviimisel järgitakse kõiki vajalikke ohutusmeetmeid.

| (16) | Kui uute ja objektiivsete asjaolude ilmnemine õigustab GMO-le antud nõusoleku/loa geograafilise kohaldamisala kohandamist ja mitte varem kui kaks aastat pärast nõusoleku/loa andmist, peaks liikmesriik saama nõuda komisjoni kaudu nõusoleku/loa omanikult loa geograafilise kohaldamisala kohandamist. Kui nõusoleku/loa omanik ei nõustu sellega sõnaselgelt või vaikimisi, tuleks liikmesriigile anda võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, mis piiravad või keelavad kõnealuse GMO kasvatamist. Asjaomane liikmesriik peaks esitama komisjonile kõnealuste meetmete eelnõu vähemalt 75 päeva enne nende vastuvõtmist, et anda komisjonile võimalus nende kohta märkusi esitada, ning peaks kõnealuse ajavahemiku jooksul hoiduma neid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast. Pärast ettenähtud ooteaja lõppu peaks liikmesriigil olema võimalik kõnealused meetmed vastu võtta kas algselt kavandatud või komisjoni märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul. |
| --- | --- |

(16)

Kui uute ja objektiivsete asjaolude ilmnemine õigustab GMO-le antud nõusoleku/loa geograafilise kohaldamisala kohandamist ja mitte varem kui kaks aastat pärast nõusoleku/loa andmist, peaks liikmesriik saama nõuda komisjoni kaudu nõusoleku/loa omanikult loa geograafilise kohaldamisala kohandamist. Kui nõusoleku/loa omanik ei nõustu sellega sõnaselgelt või vaikimisi, tuleks liikmesriigile anda võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, mis piiravad või keelavad kõnealuse GMO kasvatamist. Asjaomane liikmesriik peaks esitama komisjonile kõnealuste meetmete eelnõu vähemalt 75 päeva enne nende vastuvõtmist, et anda komisjonile võimalus nende kohta märkusi esitada, ning peaks kõnealuse ajavahemiku jooksul hoiduma neid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast. Pärast ettenähtud ooteaja lõppu peaks liikmesriigil olema võimalik kõnealused meetmed vastu võtta kas algselt kavandatud või komisjoni märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul.

| (17) | Liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda pädevalt asutuselt või komisjonilt, et kogu tema territoorium või selle osa integreeritaks uuesti nõusoleku/loa geograafilisse kohaldamisalasse, millest see eelnevalt välja arvati. Sellisel juhul ei peaks olema vaja edastada taotlust nõusoleku/loa omanikule ega küsida tema nõusolekut. Kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus peaks direktiivi 2001/18/EÜ alusel või vastavalt komisjon määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel vastavalt muutma nõusoleku geograafilist kohaldamisala või lubamisotsust. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda pädevalt asutuselt või komisjonilt, et kogu tema territoorium või selle osa integreeritaks uuesti nõusoleku/loa geograafilisse kohaldamisalasse, millest see eelnevalt välja arvati. Sellisel juhul ei peaks olema vaja edastada taotlust nõusoleku/loa omanikule ega küsida tema nõusolekut. Kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus peaks direktiivi 2001/18/EÜ alusel või vastavalt komisjon määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel vastavalt muutma nõusoleku geograafilist kohaldamisala või lubamisotsust.

| (18) | Antud või vastu võetud kirjalikud nõusolekud või lubamisotsused, mis on seotud teatavate piirkondadega piirduva geograafilise kohaldamisalaga, või liikmesriikide poolt käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud meetmed, mis piiravad või keelavad GMO kasvatamist, ei tohiks takistada või piirata lubatud GMOde kasutamist teistel liikmesriikidel. Lisaks ei tohiks käesolev direktiiv ja selle kohaselt vastu võetud liikmesriigi meetmed piirata liidu õiguse nõuete kohaldamist, mis käsitlevad GMOde tahtmatut ja juhuslikku sisaldust geneetiliselt muundamata seemnetes ja taimede paljundusmaterjalis, ning ei tohiks takistada nimetatud nõuetele vastavate sortide kasvatamist. |
| --- | --- |

(18)

Antud või vastu võetud kirjalikud nõusolekud või lubamisotsused, mis on seotud teatavate piirkondadega piirduva geograafilise kohaldamisalaga, või liikmesriikide poolt käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud meetmed, mis piiravad või keelavad GMO kasvatamist, ei tohiks takistada või piirata lubatud GMOde kasutamist teistel liikmesriikidel. Lisaks ei tohiks käesolev direktiiv ja selle kohaselt vastu võetud liikmesriigi meetmed piirata liidu õiguse nõuete kohaldamist, mis käsitlevad GMOde tahtmatut ja juhuslikku sisaldust geneetiliselt muundamata seemnetes ja taimede paljundusmaterjalis, ning ei tohiks takistada nimetatud nõuetele vastavate sortide kasvatamist.

| (19) | Määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et direktiivi 2001/18/EÜ A ja D osas tehtud viiteid kõnealuse direktiivi C osa alusel lubatud GMOdele käsitatakse ühtlasi viidetena kõnealuse määruse alusel lubatud GMOdele. Samamoodi peaks liikmesriikide poolt direktiivi 2001/18/EÜ alusel vastu võetavaid meetmeid kohaldama määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt lubatud GMOde suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et direktiivi 2001/18/EÜ A ja D osas tehtud viiteid kõnealuse direktiivi C osa alusel lubatud GMOdele käsitatakse ühtlasi viidetena kõnealuse määruse alusel lubatud GMOdele. Samamoodi peaks liikmesriikide poolt direktiivi 2001/18/EÜ alusel vastu võetavaid meetmeid kohaldama määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt lubatud GMOde suhtes.

| (20) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud tavaliste seemnete, taimede paljundusmaterjali ja saagist saadavate toodete vaba liikumisega vastavalt asjakohasele liidu õigusele ja ELi toimimise lepingule. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud tavaliste seemnete, taimede paljundusmaterjali ja saagist saadavate toodete vaba liikumisega vastavalt asjakohasele liidu õigusele ja ELi toimimise lepingule.

| (21) | Selleks et viia käesoleva direktiivi eesmärgid vastavusse ettevõtjate õigustatud huvidega seoses GMOdega, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tuleks ette näha asjakohased üleminekumeetmed. Üleminekumeetmed on õigustatud ka vajaduse tõttu vältida võimalike konkurentsimoonutuste loomist, koheldes olemasolevaid loaomanikke tulevastest loataotlejatest erinevalt. Õiguskindluse huvides peaks ajavahemik, mil selliseid üleminekumeetmeid võib vastu võtta, olema üksnes nii pikk, kui on otseselt vajalik uuele korrale sujuva ülemineku tagamiseks. Sellised üleminekumeetmed peaksid seetõttu võimaldama liikmesriikidel kohaldada käesoleva direktiivi sätteid toodete suhtes, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tingimusel et see ei mõjuta lubatud geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali sorte, mis on juba õiguspäraselt maha pandud. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et viia käesoleva direktiivi eesmärgid vastavusse ettevõtjate õigustatud huvidega seoses GMOdega, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tuleks ette näha asjakohased üleminekumeetmed. Üleminekumeetmed on õigustatud ka vajaduse tõttu vältida võimalike konkurentsimoonutuste loomist, koheldes olemasolevaid loaomanikke tulevastest loataotlejatest erinevalt. Õiguskindluse huvides peaks ajavahemik, mil selliseid üleminekumeetmeid võib vastu võtta, olema üksnes nii pikk, kui on otseselt vajalik uuele korrale sujuva ülemineku tagamiseks. Sellised üleminekumeetmed peaksid seetõttu võimaldama liikmesriikidel kohaldada käesoleva direktiivi sätteid toodete suhtes, mis olid lubatud enne käesoleva direktiivi jõustumist või millele loa andmine oli pooleli, tingimusel et see ei mõjuta lubatud geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali sorte, mis on juba õiguspäraselt maha pandud.

| (22) | Komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses antakse liikmesriikidele juhiseid samaaegse viljelemise meetmete väljatöötamiseks, kaasa arvatud piirialadel. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovituses antakse liikmesriikidele juhiseid samaaegse viljelemise meetmete väljatöötamiseks, kaasa arvatud piirialadel.

| (23) | Direktiivi 2001/18/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(23)

Direktiivi 2001/18/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/18/EÜ lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 26b

Kasvatamine

1.   Asjaomasele GMO-le loa andmise menetluse ajal või nõusoleku/loa uuendamise ajal võib liikmesriik nõuda komisjoni kaudu loa taotlejalt käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt esitatud taotluse geograafilise kohaldamisala kohandamist nii, et välistatakse GMO kasvatamine asjaomase liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal. Komisjoni teavitatakse sellest nõudest hiljemalt 30 päeva jooksul alates hindamisaruande laialisaatmise kuupäevast vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 2 või 30 päeva jooksul alates ameti arvamuse saamisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikele 6 ja artikli 18 lõikele 6. Komisjon teavitab liikmesriigi nõudest viivitamata loa taotlejat ja teisi liikmesriike.

2.   Kui loa taotleja ei nõustu liikmesriigi lõike 1 kohase nõudega, teatab loa taotleja sellest komisjonile ja liikmesriikidele 30 päeva jooksul alates sellest, kui komisjon on kõnealusest nõudest teavitanud. Kui loa taotleja on sõnaselgelt või vaikimisi nõus, kohandatakse taotluse geograafilist kohaldamisala kirjalikus nõusolekus või loas.

Käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalik nõusolek ja kui see on kohaldatav, artikli 19 kohaselt väljastatud otsus ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsus väljastatakse taotluse kohandatud geograafilise kohaldamisala alusel, millega taotleja on sõnaselgelt või vaikimisi nõustunud.

3.   Kui loa taotleja ei nõustu oma taotluse geograafilise kohaldamisala kohandamisega vastavalt liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud nõudele, võib kõnealune liikmesriik võtta vastu meetmeid, mis piiravad või keelavad kogu tema territooriumil või selle osal varem käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO kasvatamist, tingimusel et niisugused meetmed on vastavuses liidu õigusega, põhjendatud, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning on lisaks tingitud mõjuvatest põhjustest, mis on seotud näiteks järgmisega:

| a) | keskkonnapoliitika eesmärgid, mis erinevad käesoleva direktiivi ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel hinnatavatest elementidest; |
| --- | --- |

a)

keskkonnapoliitika eesmärgid, mis erinevad käesoleva direktiivi ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel hinnatavatest elementidest;

| b) | asulaplaneerimine; |
| --- | --- |

b)

asulaplaneerimine;

| c) | maakasutus; |
| --- | --- |

c)

maakasutus;

| d) | sotsiaal-majanduslik mõju; |
| --- | --- |

d)

sotsiaal-majanduslik mõju;

| e) | GMO-sisalduse vältimine teistes toodetes, ilma et see mõjutaks artiklit 26a; |
| --- | --- |

e)

GMO-sisalduse vältimine teistes toodetes, ilma et see mõjutaks artiklit 26a;

| f) | põllumajanduspoliitika eesmärgid; |
| --- | --- |

f)

põllumajanduspoliitika eesmärgid;

| g) | avalik kord. |
| --- | --- |

g)

avalik kord.

Kõnealused põhjused võivad olla esitatud eraldi või koos (välja arvatud punktis g esitatud põhjus, mida ei saa esitada eraldi), olenevalt selle liikmesriigi, piirkonna või ala konkreetsest olukorrast, kus nimetatud meetmeid hakatakse kohaldama, kuid need ei tohi olla mingil juhul vastuolus käesoleva direktiivi või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt teostatud keskkonnariski hindamisega.

4.   Liikmesriik, kes kavatseb vastu võtta käesoleva artikli lõike 3 kohased meetmed, peab esmalt esitama komisjonile kõnealuste meetmete kava ja vastavad põhjused. Need võib esitada enne, kui käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane loa andmise menetlus on lõpule viidud. 75 päeva jooksul alates meetmete kava esitamise kuupäevast:

| a) | hoidub asjaomane liikmesriik kõnealuseid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast ning |
| --- | --- |

a)

hoidub asjaomane liikmesriik kõnealuseid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast ning

| b) | võib komisjon teha märkusi, mida ta peab asjakohasteks. |
| --- | --- |

b)

võib komisjon teha märkusi, mida ta peab asjakohasteks.

Esimeses lõigus nimetatud 75-päevase ajavahemiku möödumisel ja mitte hiljem kui kaks aastat pärast nõusoleku/loa andmise kuupäeva võib asjaomane liikmesriik võtta meetmed vastu kas algselt kavandatud või komisjonilt saadud märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul. Kõnealused meetmed esitatakse viivitamata komisjonile, teistele liikmesriikidele ja loa taotlejale.

5.   Kui liikmesriik leiab pärast GMO lubamist käesoleva direktiivi või määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel, et uute objektiivsete asjaolude ilmnemine õigustab nõusoleku/loa geograafilise kohaldamisala kohandamist, võib ta kõige varem kaks aastat pärast nõusoleku/loa andmist mutatis mutandis kohaldada lõigete 1–4 kohast menetlust, tingimusel et võetavad meetmed ei mõjuta selliste lubatud GMO seemnete ja taimede paljundusmaterjali kasvatamist, mis on enne nimetatud meetmete vastuvõtmist õiguspäraselt maha pandud.

6.   Kui liikmesriik soovib, et kogu tema territoorium või selle osa integreeritaks uuesti nõusoleku/loa geograafilisse kohaldamisalasse, millest see eelnevalt lõike 2 kohaselt välja arvati, võib ta esitada sellekohase taotluse pädevale asutusele, kes andis käesoleva direktiivi alusel kirjaliku nõusoleku, või komisjonile, kui asjaomasele GMO-le anti luba määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel. Kirjaliku nõusoleku andnud pädev asutus või, kui see on kohaldatav, komisjon muudab vastavalt nõusoleku või lubamisotsuse geograafilist kohaldamisala.

7.   GMO-le antud nõusoleku/loa geograafilise kohaldamisala kohandamiseks lõigete 5 ja 6 alusel ning tingimusel, et nõusoleku/loa omanik nõustub lõike 5 kohaselt sõnaselgelt või vaikimisi liikmesriigi nõudega,

| a) | muudab käesoleva direktiivi alusel lubatud GMO puhul kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus vastavalt nõusoleku geograafilist kohaldamisala ja teavitab komisjoni, liikmesriike ja loa omanikku pärast nõusoleku kohaldamisala muutmist; |
| --- | --- |

a)

muudab käesoleva direktiivi alusel lubatud GMO puhul kirjaliku nõusoleku väljastanud pädev asutus vastavalt nõusoleku geograafilist kohaldamisala ja teavitab komisjoni, liikmesriike ja loa omanikku pärast nõusoleku kohaldamisala muutmist;

| b) | muudab määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO puhul komisjon vastavalt lubamisotsust, kohaldamata nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon teavitab sellest liikmesriike ja loa omanikku. |
| --- | --- |

b)

muudab määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMO puhul komisjon vastavalt lubamisotsust, kohaldamata nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon teavitab sellest liikmesriike ja loa omanikku.

8.   Kui liikmesriik on lõigete 3 ja 4 kohaselt võetud meetmed kehtetuks tunnistanud, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike.

9.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmed ei mõjuta toodetena või toodete koostises esinevate lubatud GMOde vaba ringlust.

Artikkel 26c

Üleminekumeetmed

1.   Alates ... (19) kuni ... (20) võib liikmesriik nõuda komisjoni kaudu loa taotlejalt esitatud taotluse või väljastatud loa geograafilise kohaldamisala kohandamist käesoleva direktiivi või määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel enne ... (19). Komisjon teavitab liikmesriigi nõudest viivitamata loa taotlejat ja teisi liikmesriike.

2.   Kui loa taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud ja taotleja on asjaomasest nõudest teavitamisele järgneva 30 päeva jooksul kõnealuse nõudega sõnaselgelt või vaikimisi nõustunud, kohandatakse vastavalt taotluse geograafilist kohaldamisala. Käesoleva direktiivi alusel väljastatud kirjalik nõusolek ja kohaldatavuse korral artikli 19 kohaselt väljastatud otsus ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 7 ja 19 alusel vastuvõetud lubamisotsus väljastatakse taotluse kohandatud geograafilise kohaldamisala alusel, millega taotleja on sõnaselgelt või vaikimisi nõustunud.

3.   Kui luba on juba antud ja loa omanik on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudest teavitamisele järgneva 30 päeva jooksul nõudega sõnaselgelt või vaikimisi nõustunud, kehtib luba loa omaniku nõusoleku pälvinud kujul. Käesoleva direktiivi kohase kirjaliku nõusoleku puhul muudab pädev asutus vastavalt nõusoleku geograafilist kohaldamisala, millega loa omanik on sõnaselgelt või vaikimisi nõustunud, ning teavitab komisjon, liikmesriike ja loa omanikku pärast nõusoleku kohaldamisala muutmist. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase loa puhul muudab komisjon vastavalt lubamisotsust, kohaldamata nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon teavitab sellest liikmesriike ja loa omanikku.

4.   Kui loa taotleja või asjakohasel juhul loa omanik sellise nõudega ei nõustu, kohaldatakse mutatis mutandis artikli 26b lõikeid 3–9.

5.   Käesolev artikkel ei mõjuta selliste lubatud GMO seemnete ja taimede paljundusmaterjali kasvatamist, mis on enne liikmesriigis asjaomase GMO kasvatamise piiramist või keelamist õiguspäraselt maha pandud.

6.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmed ei mõjuta toodetena või toodete koostises esinevate lubatud GMOde vaba ringlust.

Artikkel 2

Hiljemalt neli aastat pärast ... (21) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kuidas liikmesriigid on käesoleva direktiivi võimalusi kasutanud, sealhulgas selle kohta, kui tõhusad on sätted, mis võimaldavad liikmesriikidel piirata või keelata GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või selle osal, ja siseturu tõrgeteta toimimist. Kõnealusele aruandele võib lisada seadusandlikud ettepanekud, mida komisjon peab asjakohasteks. Komisjon annab samuti aru selle kohta, kuidas on edenenud ameti 2010. aasta tugevdatud suunistele (geneetiliselt muundatud taimede keskkonnariski hindamise kohta) normatiivse staatuse andmine.

21

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 54,19.2.2011, lk 51.

1

(2)  ELT C 104, 2.4.2011, lk 62.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta seisukoht (ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 350) ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298).

6

(7)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309).

7

(8)  Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).

8

(9)  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16).

9

(10)  Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 99/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17).

10

(11)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (ELT L 193, 20.7.2002, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta (ELT L 193, 20.7.2002, lk 12).

12

(13)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (ELT L 193, 20.7.2002, lk 33).

13

(14)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta (ELT L 193, 20.7.2002, lk 60).

14

(15)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (ELT L 193, 20.7.2002, lk 74).

15

(16)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8).

16

(17)  Komisjoni 13. juuli 2010. aasta soovitus suuniste kohta samaaegse viljelemise riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse (ELT C 200, 22.7.2010, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

18

(19)  Dokumendis st10972/14 sisalduv direktiivi jõustumise kuupäev.

19

(20)  Dokumendis st10972/14 sisalduv direktiivi jõustumise kuupäev + kuus kuud.”

20

(21)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

21

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 13. juulil 2010 vastu oma ettepaneku määruse kohta, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist (1).

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 9. detsembril 2010. Regioonide Komitee võttis oma arvamuse vastu 28. jaanuaril 2011.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 5. juulil 2011 (2).

II.   EESMÄRK

Ettepaneku eesmärk on anda õiguslik alus ELi GMOde õigusraamistikus, et võimaldada liikmesriikidel piirata või keelata selliste GMOde kasvatamist, mis on ELi tasandil loa saanud. Need piirangud või keelud võivad hõlmata liikmesriigi kogu territooriumi või selle osa.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

| 1. | Euroopa Parlament võttis komisjoni ettepaneku kohta vastu 28 muudatusettepanekut. Kuigi nõukogu järgis nende muudatusettepanekute üldist suunda teatavates põhiaspektides (nt riiklike piirangute konkreetsete aluste kehtestamine), siis enamikus teistes aspektides eelistas nõukogu erinevat lähenemisviisi.
  Nõukogu esimese lugemise seisukoht sisaldab ka mitmeid muudatusi, mida Euroopa Parlamendi seisukohas ei ole ette nähtud.
  Komisjon on teatanud, et nõukogu esimese lugemise seisukoht on talle vastuvõetav. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlament võttis komisjoni ettepaneku kohta vastu 28 muudatusettepanekut. Kuigi nõukogu järgis nende muudatusettepanekute üldist suunda teatavates põhiaspektides (nt riiklike piirangute konkreetsete aluste kehtestamine), siis enamikus teistes aspektides eelistas nõukogu erinevat lähenemisviisi.

Nõukogu esimese lugemise seisukoht sisaldab ka mitmeid muudatusi, mida Euroopa Parlamendi seisukohas ei ole ette nähtud.

Komisjon on teatanud, et nõukogu esimese lugemise seisukoht on talle vastuvõetav.

| 2. | Nõukogu leiab sarnaselt komisjonile, et ettepaneku peamine eesmärk on tagada siseturu tõrgeteta toimimine, võimaldades samal ajal liikmesriikidel teha ise otsuseid seoses lubatud GMOde kasvatamisega. Kui hõlmatud on ka muud kaalutlused, näiteks keskkonnakaalutlused, siis on need põhieesmärgiga võrreldes teisese tähtsusega. Seepärast põhineb nõukogu seisukoht ELi toimimise lepingu artiklil 114, mitte ELi toimimise lepingu artiklil 192.
  Kuigi ettepanek koostati esialgu määruse vormis, osutus lähemal analüüsimisel asjakohasemaks muuta selle õiguslik vorm direktiiviks, kuigi ilma ülevõtmisperioodita, võttes arvesse kõnealuste sätete vabatahtlikku iseloomu. Määruse õiguslik vorm oleks olnud asjakohane, kui eesmärk oleks olnud luua õigused ja kehtestada kohustused otse ettevõtjatele, kuid ettepaneku loogika (nii selle esialgses kui ka Euroopa Parlamendi muudetud vormis) seisneb selles, et liikmesriikidele antakse õigus otsustada GMOde kasvatamise üle, nõudmata neilt tegelikult üldse GMOde kasvatamist piiravate otsuste tegemist.
  Eesmärgiga häirida võimalikult vähe siseturu toimimist, hõlbustades samal ajal GMOdele lubade andmise protsessi, leidis nõukogu, et asjakohane on näha ette mehhanism, mille abil liikmesriigid võiksid ettevõtjatega (komisjoni vahendusel) piirangutes kokku leppida. Selline mehhanism tagab tõenäoliselt võimalikult suure õiguskindluse nii ettevõtjatele kui liikmesriikidele. Suur osa nõukogu lisatud uuest tekstist on tehnilist laadi ja käsitleb selle mehhanismi praktikas toimimise tagamist.
  Juhul kui ettevõtjaga ei ole võimalik kokkuleppele jõuda, on liikmesriikidel õigus võtta meetmeid GMOde kasvatamise piiramiseks või keelamiseks, kui on täidetud teatavad olulised tingimused. Nõukogu on sarnaselt Euroopa Parlamendile pidanud asjakohaseks ka lisada teksti mittetäielik aluste loetelu. Nõukogu ja Euroopa Parlamendi teksti vahelised peamised erinevused puudutavad rõhuasetust ja üksikasjalikkuse taset. Nõukogu peab oluliseks tagada, et alused, millele kasvatamise piiramisel tuginetakse, ei ole vastuolus Euroopa Toiduohutusameti poolt läbi viidud teadusliku riskihindamisega.
  Nõukogu järgis parlamendi lähenemisviisi, kehtestades asjakohased sätted, et täita nende põllumajandustootjate õiguspärased ootused, kes on istutanud geneetiliselt muundatud põllukultuurid enne riiklike meetmete vastuvõtmist. Nõukogu leidis siiski, et kuna ettepanekus käsitletakse üksnes kasvatamist ja mitte turule laskmist kui sellist, ei ole vaja muuta direktiivi 2001/18 artiklit 22, nagu soovitas parlament. Vastupidi, nõukogu arvates on oluline tagada, et kasvatamist käsitlevad piiravad meetmed ei muudaks lubatud GMOdega, sealhulgas paljundusmaterjaliga kauplemist tahtmatult ebaseaduslikuks.
  Lisaks on lisatud samaaegset viljelemist käsitlev uus põhjendus, milles viidatakse viimasele komisjoni soovitusele selles valdkonnas. Kõnealuses soovituses antakse liikmesriikidele suunised, et vältida nende territooriumidel ja piirialadel GMOde tahtmatut sattumist teistesse toodetesse.
  Kuna on põhjust arvata, et ettepaneku lõpliku vastuvõtmise ajal on lubade andmise menetlused käimas, näis vajalik kehtestada asjakohased üleminekusätted.
  Lisaks ei pidanud nõukogu asjakohaseks sätestada kohustust kehtestada finantsvastutuse süsteem, eelkõige tingituna puudulikust teabest kulude kohta, halduskoormusest ja muudest tagajärgedest, mis sellisel süsteemil võivad olla, sealhulgas seoses liikmesriikide eraõiguse süsteemidega. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu leiab sarnaselt komisjonile, et ettepaneku peamine eesmärk on tagada siseturu tõrgeteta toimimine, võimaldades samal ajal liikmesriikidel teha ise otsuseid seoses lubatud GMOde kasvatamisega. Kui hõlmatud on ka muud kaalutlused, näiteks keskkonnakaalutlused, siis on need põhieesmärgiga võrreldes teisese tähtsusega. Seepärast põhineb nõukogu seisukoht ELi toimimise lepingu artiklil 114, mitte ELi toimimise lepingu artiklil 192.

Kuigi ettepanek koostati esialgu määruse vormis, osutus lähemal analüüsimisel asjakohasemaks muuta selle õiguslik vorm direktiiviks, kuigi ilma ülevõtmisperioodita, võttes arvesse kõnealuste sätete vabatahtlikku iseloomu. Määruse õiguslik vorm oleks olnud asjakohane, kui eesmärk oleks olnud luua õigused ja kehtestada kohustused otse ettevõtjatele, kuid ettepaneku loogika (nii selle esialgses kui ka Euroopa Parlamendi muudetud vormis) seisneb selles, et liikmesriikidele antakse õigus otsustada GMOde kasvatamise üle, nõudmata neilt tegelikult üldse GMOde kasvatamist piiravate otsuste tegemist.

Eesmärgiga häirida võimalikult vähe siseturu toimimist, hõlbustades samal ajal GMOdele lubade andmise protsessi, leidis nõukogu, et asjakohane on näha ette mehhanism, mille abil liikmesriigid võiksid ettevõtjatega (komisjoni vahendusel) piirangutes kokku leppida. Selline mehhanism tagab tõenäoliselt võimalikult suure õiguskindluse nii ettevõtjatele kui liikmesriikidele. Suur osa nõukogu lisatud uuest tekstist on tehnilist laadi ja käsitleb selle mehhanismi praktikas toimimise tagamist.

Juhul kui ettevõtjaga ei ole võimalik kokkuleppele jõuda, on liikmesriikidel õigus võtta meetmeid GMOde kasvatamise piiramiseks või keelamiseks, kui on täidetud teatavad olulised tingimused. Nõukogu on sarnaselt Euroopa Parlamendile pidanud asjakohaseks ka lisada teksti mittetäielik aluste loetelu. Nõukogu ja Euroopa Parlamendi teksti vahelised peamised erinevused puudutavad rõhuasetust ja üksikasjalikkuse taset. Nõukogu peab oluliseks tagada, et alused, millele kasvatamise piiramisel tuginetakse, ei ole vastuolus Euroopa Toiduohutusameti poolt läbi viidud teadusliku riskihindamisega.

Nõukogu järgis parlamendi lähenemisviisi, kehtestades asjakohased sätted, et täita nende põllumajandustootjate õiguspärased ootused, kes on istutanud geneetiliselt muundatud põllukultuurid enne riiklike meetmete vastuvõtmist. Nõukogu leidis siiski, et kuna ettepanekus käsitletakse üksnes kasvatamist ja mitte turule laskmist kui sellist, ei ole vaja muuta direktiivi 2001/18 artiklit 22, nagu soovitas parlament. Vastupidi, nõukogu arvates on oluline tagada, et kasvatamist käsitlevad piiravad meetmed ei muudaks lubatud GMOdega, sealhulgas paljundusmaterjaliga kauplemist tahtmatult ebaseaduslikuks.

Lisaks on lisatud samaaegset viljelemist käsitlev uus põhjendus, milles viidatakse viimasele komisjoni soovitusele selles valdkonnas. Kõnealuses soovituses antakse liikmesriikidele suunised, et vältida nende territooriumidel ja piirialadel GMOde tahtmatut sattumist teistesse toodetesse.

Kuna on põhjust arvata, et ettepaneku lõpliku vastuvõtmise ajal on lubade andmise menetlused käimas, näis vajalik kehtestada asjakohased üleminekusätted.

Lisaks ei pidanud nõukogu asjakohaseks sätestada kohustust kehtestada finantsvastutuse süsteem, eelkõige tingituna puudulikust teabest kulude kohta, halduskoormusest ja muudest tagajärgedest, mis sellisel süsteemil võivad olla, sealhulgas seoses liikmesriikide eraõiguse süsteemidega.

IV.   JÄRELDUS

Kuigi nõukogu on teadlik asjaolust, et ta on võtnud Euroopa Parlamendi lähenemisviisist erineva lähenemisviisi, on mõlema institutsiooni üldine suund üldjoontes sama. Nõukogu ootab seetõttu teisel lugemisel konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, et direktiivi saaks peatselt vastu võtta.

---

(1)  Dok 12371/10 ADD 1 – KOM(2010) 375 lõplik.

(2)  Dokument 11037/11.

---