# Euroopa Liidu C 352/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 352 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide7. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 352

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide7. oktoober 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 352/01 | Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris | 1 |
| 2014/C 352/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 352/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7316 – Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 352/01

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

1

2014/C 352/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  )

1

3

2014/C 352/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7316 – Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge) (
  1
  )

1

3

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 352/04 | Euroopa Keskpanga arvamus, 25. juuli 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (CON/2014/58) | 4 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2014/C 352/04

Euroopa Keskpanga arvamus, 25. juuli 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (CON/2014/58)

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 352/05 | Euro vahetuskurss | 12 |
| 2014/C 352/06 | Teade kohaldatavate päritolureeglite ja ajutise peatamise kohta seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu esialgse kohaldamisega | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 352/05

Euro vahetuskurss

12

2014/C 352/06

Teade kohaldatavate päritolureeglite ja ajutise peatamise kohta seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu esialgse kohaldamisega

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 352/07 | Teatis ettevõtjatele – Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor | 14 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 352/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7423 – VINCI / Imtech ICT) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |
| 2014/C 352/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  ) | 16 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 352/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 352/07

Teatis ettevõtjatele – Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

14

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 352/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7423 – VINCI / Imtech ICT) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

2014/C 352/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  )

1

16

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 352/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/1

---

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

2014/C 352/01

Siduv tariifiinformatsioon kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil see ei vasta enam tollinomenklatuuri tõlgendusele järgmiste rahvusvaheliste tariifimeetmete vastuvõtmise tõttu:

Harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste ja klassifitseerimise arvamuste muudatused, mis on vastu võetud tollikoostöö nõukogu poolt (CCC dokument NC2004 – HS komitee 53. istungi aruanne):

SELGITAVATE MÄRKUSTE MUUDATUSED VASTAVALT HS KONVENTSIOONI ARTIKLI 8 PROTSEDUURILE JA KLASSIFITSEERIMISE ARVAMUSED, MIS ON VASTU VÕETUD MAAILMA TOLLIORGANISATSIOONI HS KOMITEE POOLT

(HS KOMITEE 53. ISTUNG, MÄRTS 2014)

dokument NC2004

HS konventsiooni lisas oleva nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatused

| Grupid 3, 5 ja 16 | O/10 |
| --- | --- |
| 07.12 | O/1 |
| Grupp 29 | O/8 |
| 28.33 | O/30 |
| 29.34 | O/9 |
| 30.02 | O/7 |

Grupid 3, 5 ja 16

O/10

07.12

O/1

Grupp 29

O/8

28.33

O/30

29.34

O/9

30.02

O/7

HS komitee poolt vastu võetud klassifitseerimise arvamused

| 1902.30/1 | O/12 |
| --- | --- |
| 2005.80/1 | O/13 |
| 2008.99/3 | O/14 |
| 2106.90/29 | O/15 |
| 3824.90/20 | O/16 |
| 3913.90/1 | O/17 |
| 4303.90/1 | O/18 |
| 5402.20/1 | O/19 |
| 6204.62/1 | O/20 |
| 6206.30/1 | O/21 |
| 6214.90/2 | O/22 |
| 8473.30/3 | O/23 |
| 8517.70/1 | O/24 |
| 8517.70/2 | O/25 |
| 8537.10/2 | O/26 |
| 8543.70/6-7 | O/27 |
| 9018.39/1 | O/11 |
| 9403.20/2 | O/28 |
| 9705.00/1-3 | O/29 |

1902.30/1

O/12

2005.80/1

O/13

2008.99/3

O/14

2106.90/29

O/15

3824.90/20

O/16

3913.90/1

O/17

4303.90/1

O/18

5402.20/1

O/19

6204.62/1

O/20

6206.30/1

O/21

6214.90/2

O/22

8473.30/3

O/23

8517.70/1

O/24

8517.70/2

O/25

8537.10/2

O/26

8543.70/6-7

O/27

9018.39/1

O/11

9403.20/2

O/28

9705.00/1-3

O/29

Antud meetmete sisu kohta saab informatsiooni Euroopa Komisjoni maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadist (rue de la Loi / Wetstraat 200, 1049 Brüssel, Belgia) või käesoleva peadirektoraadi internetileheküljelt järgmiselt aadressilt:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7373 – Ortner/Strauss/UBM)

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 352/02

30. septembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7373 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7373 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7316 – Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge)

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 352/03

10. septembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7316 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7316 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/4

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

25. juuli 2014,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus

(CON/2014/58)

2014/C 352/04

Sissejuhatus ja õiguslik alus

7. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku, mis käsitleb direktiivi meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (1) (edaspidi „ettepandud direktiiv”).

Euroopa Keskpank (EKP) on otsustanud esitada ettepandud direktiivi kohta arvamuse omal initsiatiivil, kuna seadusandja ei ole EKPga ametlikult konsulteerinud. EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud direktiivi sätted mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannet edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist, millele osutab lepingu artikli 127 lõige 2. Lisaks sätestab Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikkel 22, et EKP ja riikide keskpangad (RKPd) võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks liidu piires ja teiste riikidega. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Ettepandud direktiivi eesmärk

| 1.1. | Ettepandud direktiivi eesmärk on tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase, parandades interneti ning ühiskonna ja majanduse toimimist toetavate võrkude ja infosüsteemide turvalisust. Käesolev ettepanek on Euroopa küberjulgeoleku strateegia peamine meede (2). |
| --- | --- |

1.1.

Ettepandud direktiivi eesmärk on tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase, parandades interneti ning ühiskonna ja majanduse toimimist toetavate võrkude ja infosüsteemide turvalisust. Käesolev ettepanek on Euroopa küberjulgeoleku strateegia peamine meede (2).

| 1.2. | Võrgul ja infosüsteemidel on oluline roll kaupade, teenuste ja inimeste piiriülese liikumise hõlbustamisel. Sellisest riikidevahelisest mõõtmest tulenevalt võib ühes liikmesriigis tekkinud katkestus mõjutada ka teisi liikmesriike ja liitu tervikuna. Sagedaste intsidentide oht ning piisava kaitse tagamise suutmatus vähendavad avalikkuse silmis võrgu- ja infoturbe usaldusväärsust. Seetõttu on võrgu- ja infoturbe vastupidavus ja stabiilsus siseturu sujuvaks toimimiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

1.2.

Võrgul ja infosüsteemidel on oluline roll kaupade, teenuste ja inimeste piiriülese liikumise hõlbustamisel. Sellisest riikidevahelisest mõõtmest tulenevalt võib ühes liikmesriigis tekkinud katkestus mõjutada ka teisi liikmesriike ja liitu tervikuna. Sagedaste intsidentide oht ning piisava kaitse tagamise suutmatus vähendavad avalikkuse silmis võrgu- ja infoturbe usaldusväärsust. Seetõttu on võrgu- ja infoturbe vastupidavus ja stabiilsus siseturu sujuvaks toimimiseks hädavajalikud.

| 1.3. | Ettepandud direktiiv lähtub varasematest algatustest antud valdkonnas (3). Antud kontekstis kinnitab ettepandud direktiiv võrgu- ja infoturbealaste eeskirjade ühtlustamise ning liikmesriikidevahelise tulemusliku koostöömehhanismi loomise vajalikkust. |
| --- | --- |

1.3.

Ettepandud direktiiv lähtub varasematest algatustest antud valdkonnas (3). Antud kontekstis kinnitab ettepandud direktiiv võrgu- ja infoturbealaste eeskirjade ühtlustamise ning liikmesriikidevahelise tulemusliku koostöömehhanismi loomise vajalikkust.

| 1.4. | Ettepandud direktiiv sätestab liidu õigusraamistiku liikmesriikide võrgu- ja infoturbealase suutlikkuse tagamiseks, liiduülese koostöö mehhanismid ning spetsiifilistes elutähtsates sektorites tegutsevatele haldusasutustele ja erasektori ettevõtetele kehtestatavad nõuded. See peaks tagama riikide tasandil piisava valmisoleku ning aitama kaasa vastastikuse usalduse tekkimisele, mis on liidu tasandi tõhusa koostöö eeltingimus. Võrgustiku kaudu toimuva liidu tasandi koostöö mehhanismide loomine võimaldab piiriüleseid võrgu ja info turvalisusega seotud riske ühtselt ja koordineeritult vältida või neile reageerida. |
| --- | --- |

1.4.

Ettepandud direktiiv sätestab liidu õigusraamistiku liikmesriikide võrgu- ja infoturbealase suutlikkuse tagamiseks, liiduülese koostöö mehhanismid ning spetsiifilistes elutähtsates sektorites tegutsevatele haldusasutustele ja erasektori ettevõtetele kehtestatavad nõuded. See peaks tagama riikide tasandil piisava valmisoleku ning aitama kaasa vastastikuse usalduse tekkimisele, mis on liidu tasandi tõhusa koostöö eeltingimus. Võrgustiku kaudu toimuva liidu tasandi koostöö mehhanismide loomine võimaldab piiriüleseid võrgu ja info turvalisusega seotud riske ühtselt ja koordineeritult vältida või neile reageerida.

| 1.5. | Peamised sätted hõlmavad järgmist:

  a) | kõikide liikmesriikide kohustus tagada riikliku suutlikkuse miinimumtase ning asutada selleks võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevad asutused, luua infoturbeintsidentidega tegelevad meeskonnad (Computer Emergency Response Team ehk CERT) ning võtta vastu riiklikud võrgu- ja infoturbe strateegiad ja riiklikud võrgu- ja infoturbe koostöökavad; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Peamised sätted hõlmavad järgmist:

a)

kõikide liikmesriikide kohustus tagada riikliku suutlikkuse miinimumtase ning asutada selleks võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevad asutused, luua infoturbeintsidentidega tegelevad meeskonnad (Computer Emergency Response Team ehk CERT) ning võtta vastu riiklikud võrgu- ja infoturbe strateegiad ja riiklikud võrgu- ja infoturbe koostöökavad;

| b) | liikmesriikidevaheline kohustuslik teabevahetus võrgustiku raames ning üleeuroopalise võrgu- ja infoturbe koostöökava väljatöötamine ja koordineeritud varajane hoiatamine küberturbe intsidentidest; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidevaheline kohustuslik teabevahetus võrgustiku raames ning üleeuroopalise võrgu- ja infoturbe koostöökava väljatöötamine ja koordineeritud varajane hoiatamine küberturbe intsidentidest;

| c) | kohustus tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2002/21/EÜ (4) lähtudes, et riskihalduskultuur areneb ning avalik ja erasektor jagavad omavahel teavet. Spetsiifilistes elutähtsates sektorites tegutsevatele ettevõtjatele ja haldusasutustele pannakse kohustus hinnata nende ees olevaid riske ning võtta võrgu- ja infoturbe tagamiseks asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid. Samuti pannakse neile kohustus teatada pädevatele asutustele kõikidest intsidentidest, mis kahjustavad oluliselt nende võrke ja infosüsteeme ning mõjutavad elutähtsate teenuste ja kaupade pakkumise pidevust. |
| --- | --- |

c)

kohustus tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2002/21/EÜ (4) lähtudes, et riskihalduskultuur areneb ning avalik ja erasektor jagavad omavahel teavet. Spetsiifilistes elutähtsates sektorites tegutsevatele ettevõtjatele ja haldusasutustele pannakse kohustus hinnata nende ees olevaid riske ning võtta võrgu- ja infoturbe tagamiseks asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid. Samuti pannakse neile kohustus teatada pädevatele asutustele kõikidest intsidentidest, mis kahjustavad oluliselt nende võrke ja infosüsteeme ning mõjutavad elutähtsate teenuste ja kaupade pakkumise pidevust.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | EKP toetab ettepandud direktiivi eesmärki tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase liidus ning saavutada antud valdkonnas ärisektorite ja liikmesriikide ülene ühtne lähenemisviis. Oluline on tagada, et siseturul tegutsemine oleks turvaline ning et kõikidel liikmesriikidel oleks tagatud küberturbe intsidendiks valmisoleku miinimumtase. |
| --- | --- |

2.1.

EKP toetab ettepandud direktiivi eesmärki tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase liidus ning saavutada antud valdkonnas ärisektorite ja liikmesriikide ülene ühtne lähenemisviis. Oluline on tagada, et siseturul tegutsemine oleks turvaline ning et kõikidel liikmesriikidel oleks tagatud küberturbe intsidendiks valmisoleku miinimumtase.

| 2.2. | EKP on siiski seisukohal, et ettepandud direktiiv ei tohiks piirata kehtivat eurosüsteemi makse- ja arveldussüsteemi järelevaatamise korda (5), mis hõlmab muu hulgas ka võrgu- ja infoturbe alaseid asjakohaseid meetmeid. Tuleks märkida, et EKP-l on eriline huvi makse- ja arveldussüsteemide (6) kõrge turvalisuse vastu seoses eesmärgiga edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ning säilitada euro usaldusväärsus ja tagada liidu majanduse toimimine. |
| --- | --- |

2.2.

EKP on siiski seisukohal, et ettepandud direktiiv ei tohiks piirata kehtivat eurosüsteemi makse- ja arveldussüsteemi järelevaatamise korda (5), mis hõlmab muu hulgas ka võrgu- ja infoturbe alaseid asjakohaseid meetmeid. Tuleks märkida, et EKP-l on eriline huvi makse- ja arveldussüsteemide (6) kõrge turvalisuse vastu seoses eesmärgiga edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ning säilitada euro usaldusväärsus ja tagada liidu majanduse toimimine.

| 2.3. | Lisaks on makse- ja arveldussüsteemide ja makseteenuste pakkuja turvakorraldus ning intsidentidest teavitamine üks usaldatavusjärelevalve teostajate ja keskpankade peamisi pädevusi. Seetõttu peaks järelevaatamisnõuete väljatöötamine nimetatud valdkonnas jääma asjaomaste asutuste pädevusse ning makse- ja arveldussüsteeme ja makseteenuste pakkujaid ei tohiks mõjutada muude riigisiseste asutuste kehtestatavad potentsiaalselt vastuolulised nõuded. Pealegi on euroala riskihaldus – sealhulgas makse- ja arveldussüsteemide ja muu turuinfrastruktuuri turvanõuded – eurosüsteemi pädevuses, mis koosneb EKPst ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide RKPdest. Nimetatud järelevaatamisülesannete täitmise kaudu püüab eurosüsteem tagada makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimise, muu hulgas kohaste järelevaatamisstandardite ja miinimumnõuete kohaldamise abil. Ettepandud direktiiv peaks võtma arvesse kehtivat järelevaatamisraamistikku ning tagama õigusliku järjepidevuse kogu liidus. |
| --- | --- |

2.3.

Lisaks on makse- ja arveldussüsteemide ja makseteenuste pakkuja turvakorraldus ning intsidentidest teavitamine üks usaldatavusjärelevalve teostajate ja keskpankade peamisi pädevusi. Seetõttu peaks järelevaatamisnõuete väljatöötamine nimetatud valdkonnas jääma asjaomaste asutuste pädevusse ning makse- ja arveldussüsteeme ja makseteenuste pakkujaid ei tohiks mõjutada muude riigisiseste asutuste kehtestatavad potentsiaalselt vastuolulised nõuded. Pealegi on euroala riskihaldus – sealhulgas makse- ja arveldussüsteemide ja muu turuinfrastruktuuri turvanõuded – eurosüsteemi pädevuses, mis koosneb EKPst ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide RKPdest. Nimetatud järelevaatamisülesannete täitmise kaudu püüab eurosüsteem tagada makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimise, muu hulgas kohaste järelevaatamisstandardite ja miinimumnõuete kohaldamise abil. Ettepandud direktiiv peaks võtma arvesse kehtivat järelevaatamisraamistikku ning tagama õigusliku järjepidevuse kogu liidus.

3.   Erimärkused

| 3.1. | Ettepandud direktiivi põhjendus 5 ja artikkel 1 sätestavad, et asjaomaseid kohustusi, koostöömehhanisme ja turvanõudeid kohaldatakse kõikide haldusasutuste ja operaatorite suhtes. Põhjenduse 5 ja artikli 1 praegune sõnastus ei võta arvesse aluslepingus sätestatud eurosüsteemi volitusi makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise teostamisel. Eurosüsteemi valdkondlike kohustuste korrektseks arvesse võtmiseks tuleks ettepandud direktiivi muuta. |
| --- | --- |

3.1.

Ettepandud direktiivi põhjendus 5 ja artikkel 1 sätestavad, et asjaomaseid kohustusi, koostöömehhanisme ja turvanõudeid kohaldatakse kõikide haldusasutuste ja operaatorite suhtes. Põhjenduse 5 ja artikli 1 praegune sõnastus ei võta arvesse aluslepingus sätestatud eurosüsteemi volitusi makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise teostamisel. Eurosüsteemi valdkondlike kohustuste korrektseks arvesse võtmiseks tuleks ettepandud direktiivi muuta.

| 3.2. | Makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemide järelevaatamise kord keskpankades ja muudes pädevates asutustes on sätestatud erinevates liidu direktiivides ja määrustes, muu hulgas järgmistes õigusaktides:

  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ (edaspidi „arvelduse lõplikkuse direktiiv”) (7), mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel kehtestada nende jurisdiktsiooni all olevatele makse- ja arveldussüsteemidele järelevalvenõudeid (8); |
| --- | --- | --- |

3.2.

Makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemide järelevaatamise kord keskpankades ja muudes pädevates asutustes on sätestatud erinevates liidu direktiivides ja määrustes, muu hulgas järgmistes õigusaktides:

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ (edaspidi „arvelduse lõplikkuse direktiiv”) (7), mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel kehtestada nende jurisdiktsiooni all olevatele makse- ja arveldussüsteemidele järelevalvenõudeid (8);

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (9) (edaspidi „Euroopa turu infrastruktuuri määrus”), mis tunnustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja EKPSi rolli seoses regulatiivsete standardite kehtestamise ja kesksete vastaspoolte järelevalvega, ja |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (9) (edaspidi „Euroopa turu infrastruktuuri määrus”), mis tunnustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja EKPSi rolli seoses regulatiivsete standardite kehtestamise ja kesksete vastaspoolte järelevalvega, ja

| c) | ettepanek, mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ (10) (edaspidi „CSD määrus”), mille kohaselt tuleb pädevatele asutustele anda järelevalve- ja uurimisvolitused, eelkõige määruse artikkel 45, mis kehtestab usaldatavusnõuded CSDdele ning sisaldab olulisi sätteid operatsiooniriski vähendamise kohta. |
| --- | --- |

c)

ettepanek, mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ (10) (edaspidi „CSD määrus”), mille kohaselt tuleb pädevatele asutustele anda järelevalve- ja uurimisvolitused, eelkõige määruse artikkel 45, mis kehtestab usaldatavusnõuded CSDdele ning sisaldab olulisi sätteid operatsiooniriski vähendamise kohta.

| 3.3. | Lisaks tuleks märkida, et 3. juunil 2013 võttis EKP nõukogu vastu finantsturu infrastruktuuri põhimõtted, mille Rahvusvaheliste Arvelduste Panga makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tehniline komitee (11) töötasid välja 2012. aasta aprillis kõikide finantsturu infrastruktuuride järelevaatamiseks eurosüsteemis. Sellele järgnes avalik konsultatsioon seoses ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb süsteemselt oluliste maksesüsteemide järelevaatamisnõudeid (edaspidi „SIPS määrus”) (12). SIPS määrus teeb CPSS-IOSCO põhimõtted õiguslikult siduvaks ning hõlmab nii süsteemselt olulisi suurmaksete arveldussüsteeme kui jaemaksesüsteeme, sõltumata sellest, kas neid käitab eurosüsteemi RKP või eraettevõte. |
| --- | --- |

3.3.

Lisaks tuleks märkida, et 3. juunil 2013 võttis EKP nõukogu vastu finantsturu infrastruktuuri põhimõtted, mille Rahvusvaheliste Arvelduste Panga makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tehniline komitee (11) töötasid välja 2012. aasta aprillis kõikide finantsturu infrastruktuuride järelevaatamiseks eurosüsteemis. Sellele järgnes avalik konsultatsioon seoses ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb süsteemselt oluliste maksesüsteemide järelevaatamisnõudeid (edaspidi „SIPS määrus”) (12). SIPS määrus teeb CPSS-IOSCO põhimõtted õiguslikult siduvaks ning hõlmab nii süsteemselt olulisi suurmaksete arveldussüsteeme kui jaemaksesüsteeme, sõltumata sellest, kas neid käitab eurosüsteemi RKP või eraettevõte.

| 3.4. | Kehtiv maksesüsteemide ja makseteenuste pakkujate järelevaatamise kord (13) sisaldab juba praegu nii eurosüsteemi-sisese kui -välise varajase hoiatamise (14) ja koordineeritud reageerimise (15) korda võimalike küberjulgeoleku ohtude tõrjumiseks. Asjaomane kord on võrdväärne ettepandud direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatuga. |
| --- | --- |

3.4.

Kehtiv maksesüsteemide ja makseteenuste pakkujate järelevaatamise kord (13) sisaldab juba praegu nii eurosüsteemi-sisese kui -välise varajase hoiatamise (14) ja koordineeritud reageerimise (15) korda võimalike küberjulgeoleku ohtude tõrjumiseks. Asjaomane kord on võrdväärne ettepandud direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatuga.

| 3.5. | EKPS on kehtestanud standardid maksesüsteemide aruandlus- ja riskihalduskohustuste kohta. Lisaks viib EKP regulaarselt läbi väärtpaberiarveldussüsteemide hindamisi, et otsustada, kas need on kõlblikud eurosüsteemi krediiditehingutes kasutamiseks. Seetõttu peab EKP oluliseks, et ettepandud direktiivi nõuded elutähtsatele turu infrastruktuuridele ja nende operaatoritele (16) ei piiraks SIPS määruses, eurosüsteemi järelevaatamise poliitika raamistikus või muudes liidu määrustes, eelkõige Euroopa turu infrastruktuuri määruses ja CSD määruses, kehtestatud standardeid. Samuti ei tohiks ettepandud direktiiv mõjutada EBA või ESMA ja teiste usaldatavusjärelevalve teostajate ülesandeid (17). |
| --- | --- |

3.5.

EKPS on kehtestanud standardid maksesüsteemide aruandlus- ja riskihalduskohustuste kohta. Lisaks viib EKP regulaarselt läbi väärtpaberiarveldussüsteemide hindamisi, et otsustada, kas need on kõlblikud eurosüsteemi krediiditehingutes kasutamiseks. Seetõttu peab EKP oluliseks, et ettepandud direktiivi nõuded elutähtsatele turu infrastruktuuridele ja nende operaatoritele (16) ei piiraks SIPS määruses, eurosüsteemi järelevaatamise poliitika raamistikus või muudes liidu määrustes, eelkõige Euroopa turu infrastruktuuri määruses ja CSD määruses, kehtestatud standardeid. Samuti ei tohiks ettepandud direktiiv mõjutada EBA või ESMA ja teiste usaldatavusjärelevalve teostajate ülesandeid (17).

| 3.6. | Olenemata ülaltoodud märkustest on eurosüsteemi ja võrgu- ja infoturbe komitee vaheline teabevahetus, mis on sätestatud ettepandud direktiivi artiklis 19, EKP hinnangul igati põhjendatud. Vajaliku teabevahetuse tõhustamiseks peaks EKP, EBA ja ESMA esindajatel olema võimalus osaleda võrgu- ja infoturbe komitee koosolekutel selliste päevakorrapunktide osas, mis võivad olla olulised EKP, EBA või ESMA volituste teostamisel. |
| --- | --- |

3.6.

Olenemata ülaltoodud märkustest on eurosüsteemi ja võrgu- ja infoturbe komitee vaheline teabevahetus, mis on sätestatud ettepandud direktiivi artiklis 19, EKP hinnangul igati põhjendatud. Vajaliku teabevahetuse tõhustamiseks peaks EKP, EBA ja ESMA esindajatel olema võimalus osaleda võrgu- ja infoturbe komitee koosolekutel selliste päevakorrapunktide osas, mis võivad olla olulised EKP, EBA või ESMA volituste teostamisel.

Frankfurt Maini ääres, 25. juuli 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 48 final.

1

(2)  Vt ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum”, JOIN(2013) 1 final.

2

(3)  Need hõlmavad järgmisi teatisi: „Võrgu- ja infoturve: Euroopa lähenemisviisi ettepanek” KOM(2001) 298 lõplik; „Turvalise infoühiskonna strateegia – dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine” KOM(2006) 251 lõplik; „Elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse – Euroopa kaitsmine laiaulatuslike küberrünnakute ja häirete eest: valmisoleku, turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine” KOM(2009) 149 lõplik; „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” KOM(2010) 245 lõplik ja „Elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse – saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas” KOM(2011) 163 lõplik.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ, 7. märts 2002, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

4

(5)  Mõnedes EKPSi liikmesriikides toimub järelevaatamisülesannete täitmine riigisiseste õigusaktide alusel, mis täiendavad ning vahel ka dubleerivad eurosüsteemi pädevust.

5

(6)  Käesolevas arvamuses kasutatud mõiste „arveldus” (settlement) hõlmab ka lõpparveldust (clearing).

6

settlement

clearing

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ, 19. mai 1998, arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

7

(8)  Vt arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 10 lõike 1 kolmas lõik.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

9

(10)  KOM(2012) 73 lõplik.

10

(11)  Avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga veebilehel https://www.bis.org/publ/cpss94.pdf

11

(12)  Avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

12

(13)  Vt EKP pressiteade „Memorandum of Understanding (MoU) on high-level principles of co-operation between the banking supervisors and central banks of the European Union in crisis management situations” (2003), avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu

13

Memorandum of Understanding (MoU) on high-level principles of co-operation between the banking supervisors and central banks of the European Union in crisis management situations

(14)  Vt soovitus 3 intsidentide järelevalve ja intsidentidest teavitamise kohta dokumendis „Recommendations for the security of internet payments-final version after public consultation”, jaemaksete turvalisust käsitlev Euroopa foorum (SecuRe Pay), jaanuar 2013, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu

14

Recommendations for the security of internet payments-final version after public consultation

(15)  Eurosüsteemi keskpangad on kooskõlas CPSSi 2005. aasta järelevaatamise raportis välja toodud ühtsete rahvusvahelise järelevaatamise põhimõtetega edukalt osalenud mitmes koostööleppes, näiteks SWIFTi (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications) ja CLSi (Continuous Linked Settlement) järelevaatamiskorra raames.

15

(16)  Näiteks ettepandud direktiivi artikli 14 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõue, mille kohaselt peavad operaatorid järgima tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, ja artikli 15 lõikes 3 sätestatud volitus anda operaatoritele siduvaid juhiseid.

16

(17)  Vt EKP arvamuse CON/2014/9 (seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 2002/65/EÜ, 2013/36/EL ja 2009/110/EÜ muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (ELT C 224, 15.7.2014, lk 1) punkt 2.12. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu

17

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanekud (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 5 |
| „(5) | Et hõlmatud oleks kõik asjakohased intsidendid ja riskid, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada kõigi võrgu- ja infosüsteemide suhtes. Haldusasutuste ja operaatorite suhtes kehtestatud kohustusi ei tuleks siiski kohaldada ettevõtjate suhtes, kes pakuvad üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (2), tähenduses ja kelle suhtes kehtivad konkreetsed turva- ja terviklusnõuded, mis on sätestatud nimetatud direktiivi artiklis 13a, ning neid ei tuleks kohaldada ka usaldusteenuse pakkujate suhtes.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanekud (1)

Muudatus 1

Põhjendus 5

„(5)

Et hõlmatud oleks kõik asjakohased intsidendid ja riskid, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada kõigi võrgu- ja infosüsteemide suhtes. Haldusasutuste ja operaatorite suhtes kehtestatud kohustusi ei tuleks siiski kohaldada ettevõtjate suhtes, kes pakuvad üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (2), tähenduses ja kelle suhtes kehtivad konkreetsed turva- ja terviklusnõuded, mis on sätestatud nimetatud direktiivi artiklis 13a, ning neid ei tuleks kohaldada ka usaldusteenuse pakkujate suhtes.”

| „(5) | Et hõlmatud oleks kõik asjakohased intsidendid ja riskid, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada kõigi võrgu- ja infosüsteemide suhtes. Haldusasutuste ja operaatorite suhtes kehtestatud kohustusi ei tuleks siiski kohaldada ettevõtjate suhtes, kes pakuvad üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (2) tähenduses ja kelle suhtes kehtivad konkreetsed turva- ja terviklusnõuded, mis on sätestatud nimetatud direktiivi artiklis 13a, ning neid ei tuleks kohaldada ka usaldusteenuse pakkujate suhtes. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist haldusasutuste ja operaatorite suhtes, ei mõjuta käesolev direktiiv Euroopa Keskpankade Süsteemile (EKPS) aluslepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga antud ülesannete täitmist ega EKPSi liikmete poolt riigisiseste õigusaktide alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone, eelkõige selles osas, mis puudutab krediidiasutuste usaldatavusjärelevalve ning makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise poliitikat. Liikmesriigid juhinduvad keskpankade ja operaatorite järelevalve teostajate poolt nende pädevuse piires läbi viidavast usaldatavusjärelevalvest ning järelevaatamisest.” |
| --- | --- |

„(5)

Et hõlmatud oleks kõik asjakohased intsidendid ja riskid, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada kõigi võrgu- ja infosüsteemide suhtes. Haldusasutuste ja operaatorite suhtes kehtestatud kohustusi ei tuleks siiski kohaldada ettevõtjate suhtes, kes pakuvad üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (2) tähenduses ja kelle suhtes kehtivad konkreetsed turva- ja terviklusnõuded, mis on sätestatud nimetatud direktiivi artiklis 13a, ning neid ei tuleks kohaldada ka usaldusteenuse pakkujate suhtes. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist haldusasutuste ja operaatorite suhtes, ei mõjuta käesolev direktiiv Euroopa Keskpankade Süsteemile (EKPS) aluslepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga antud ülesannete täitmist ega EKPSi liikmete poolt riigisiseste õigusaktide alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone, eelkõige selles osas, mis puudutab krediidiasutuste usaldatavusjärelevalve ning makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise poliitikat. Liikmesriigid juhinduvad keskpankade ja operaatorite järelevalve teostajate poolt nende pädevuse piires läbi viidavast usaldatavusjärelevalvest ning järelevaatamisest.”

Põhjendust 5 tuleks muuta, et võtta arvesse EKP ja RKPde makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise ja reguleerimisega seonduvaid ülesandeid. Aluslepingu artikli 127 lõike 2 neljanda taande kohaselt on üheks EKPSi peamiseks ülesandeks maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamine. Ka EKPSi põhikirja artikkel 22 annab EKP-le volituse kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks. Samuti tuleks arvesse võtta, et aluslepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt peab EKPS aitama kaasa rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele. 2011. aasta juulis avaldatud eurosüsteemi järelevaatamise poliitika raamistiku
   (2)
  kohaselt on makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise näol tegemist keskpanga funktsiooniga, mille eesmärk on tagada turvalisus ja efektiivsus olemasolevate ja planeeritavate süsteemide järelevalve abil, hinnates asjaomaste süsteemide vastavust kehtestatud eesmärkidele ning viies vajaduse korral sisse muudatusi.

Põhjendust 5 tuleks muuta, et võtta arvesse EKP ja RKPde makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise ja reguleerimisega seonduvaid ülesandeid. Aluslepingu artikli 127 lõike 2 neljanda taande kohaselt on üheks EKPSi peamiseks ülesandeks maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamine. Ka EKPSi põhikirja artikkel 22 annab EKP-le volituse kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks. Samuti tuleks arvesse võtta, et aluslepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt peab EKPS aitama kaasa rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele. 2011. aasta juulis avaldatud eurosüsteemi järelevaatamise poliitika raamistiku

2

kohaselt on makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise näol tegemist keskpanga funktsiooniga, mille eesmärk on tagada turvalisus ja efektiivsus olemasolevate ja planeeritavate süsteemide järelevalve abil, hinnates asjaomaste süsteemide vastavust kehtestatud eesmärkidele ning viies vajaduse korral sisse muudatusi.

Teisisõnu on süsteemide turvalisus ja efektiivsus oluliseks eeltingimuseks eurosüsteemi suutlikkusele aidata kaasa finantsstabiilsuse tagamisele, rahapoliitika elluviimisele ja usalduse säilitamisele euro vastu.

Teisisõnu on süsteemide turvalisus ja efektiivsus oluliseks eeltingimuseks eurosüsteemi suutlikkusele aidata kaasa finantsstabiilsuse tagamisele, rahapoliitika elluviimisele ja usalduse säilitamisele euro vastu.

EKP kommentaaride valguses makseteenuste direktiivi ettepandud läbivaatamise kohta tuleks lisaks märkida, et riiklikud järelevalveasutused ja keskpangad on pädevad asutused, kes koostavad suuniseid intsidentide haldamise ja intsidentidest teavitamise kohta makseteenuste pakkujatele ning asjaomaste asutuste vahelise teabevahetuse kohta. Samuti peaks põhjendus võtma kohaselt arvesse määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le antud ülesandeid.

EKP kommentaaride valguses makseteenuste direktiivi ettepandud läbivaatamise kohta tuleks lisaks märkida, et riiklikud järelevalveasutused ja keskpangad on pädevad asutused, kes koostavad suuniseid intsidentide haldamise ja intsidentidest teavitamise kohta makseteenuste pakkujatele ning asjaomaste asutuste vahelise teabevahetuse kohta. Samuti peaks põhjendus võtma kohaselt arvesse määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le antud ülesandeid.

Lisaks eeltoodule ei tohiks ettepandud direktiiv mõjutada euroalaväliste EKPSi liikmesriikide riigisisese õiguse kohaselt täidetavaid funktsioone, mis on võrdväärsed aluslepingu ja EKPSi põhikirjas sätestatud ülesannetega.

Lisaks eeltoodule ei tohiks ettepandud direktiiv mõjutada euroalaväliste EKPSi liikmesriikide riigisisese õiguse kohaselt täidetavaid funktsioone, mis on võrdväärsed aluslepingu ja EKPSi põhikirjas sätestatud ülesannetega.

Muudatus 2

Muudatus 2

Artikli 1 lõiked 4 ja 5 (uus)

| „4. | Käesolev direktiivi ei piira küberkuritegevust käsitlevate ELi õigusaktide ega nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) kohaldamist (9). |
| --- | --- |

„4.

Käesolev direktiivi ei piira küberkuritegevust käsitlevate ELi õigusaktide ega nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) kohaldamist (9).

9

| 5. | Samuti ei piira käesolev direktiiv järgmiste õigusaktide kohaldamist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11). |
| --- | --- |

5.

Samuti ei piira käesolev direktiiv järgmiste õigusaktide kohaldamist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11).

10

11

| 6. | Info jagamisega koostöövõrgu raames vastavalt III peatükile ning võrgu- ja infoturbe intsidentidest teatamisega vastavalt artiklile 14 võib kaasneda vajadus töödelda isikuandmeid. Käesoleva direktiiviga taotletavate avaliku huvi eesmärkide saavutamise jaoks vajalikuks töötlemiseks peab olema liikmesriigi luba vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 7 ja direktiivile 2002/58/EÜ selliselt, nagu neid siseriikliku õigusega kohaldatakse.” |
| --- | --- |

6.

Info jagamisega koostöövõrgu raames vastavalt III peatükile ning võrgu- ja infoturbe intsidentidest teatamisega vastavalt artiklile 14 võib kaasneda vajadus töödelda isikuandmeid. Käesoleva direktiiviga taotletavate avaliku huvi eesmärkide saavutamise jaoks vajalikuks töötlemiseks peab olema liikmesriigi luba vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 7 ja direktiivile 2002/58/EÜ selliselt, nagu neid siseriikliku õigusega kohaldatakse.”

| „4. | Käesolev direktiivi ei piira küberkuritegevust käsitlevate ELi
  liidu õigusaktide ega nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (9) kohaldamist. |
| --- | --- |

„4.

Käesolev direktiivi ei piira küberkuritegevust käsitlevate ELi
  liidu õigusaktide ega nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (9) kohaldamist.

ELi

liidu

9

| 5. | Käesolev direktiiv ei piira EKP-le ja EKPSile antud järelevalveülesandeid ning krediidiasutuste ja makse- ja arveldussüsteemide usaldatavusjärelevalve poliitikaga seonduvaid ülesandeid, mille osas on EKPSi regulatiivse raamistiku ning muude liidu direktiivide ja määrustega kehtestatud spetsiifilised riskihaldus- ja turvanõuded. Ühtlasi ei piira käesolev direktiiv EKPSi liikmesriikide poolt riigisisese õiguse alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone. |
| --- | --- |

5.

5.

Käesolev direktiiv ei piira EKP-le ja EKPSile antud järelevalveülesandeid ning krediidiasutuste ja makse- ja arveldussüsteemide usaldatavusjärelevalve poliitikaga seonduvaid ülesandeid, mille osas on EKPSi regulatiivse raamistiku ning muude liidu direktiivide ja määrustega kehtestatud spetsiifilised riskihaldus- ja turvanõuded. Ühtlasi ei piira käesolev direktiiv EKPSi liikmesriikide poolt riigisisese õiguse alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone.

Käesolev direktiiv ei piira EKP-le ja EKPSile antud järelevalveülesandeid ning krediidiasutuste ja makse- ja arveldussüsteemide usaldatavusjärelevalve poliitikaga seonduvaid ülesandeid, mille osas on EKPSi regulatiivse raamistiku ning muude liidu direktiivide ja määrustega kehtestatud spetsiifilised riskihaldus- ja turvanõuded. Ühtlasi ei piira käesolev direktiiv EKPSi liikmesriikide poolt riigisisese õiguse alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone.

| 5
  6. | Samuti ei piira käesolev direktiiv järgmiste õigusaktide kohaldamist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11). |
| --- | --- |

5
  6.

5

6.

Samuti ei piira käesolev direktiiv järgmiste õigusaktide kohaldamist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11).

10

11

| 6
  7. | Info jagamisega koostöövõrgu raames vastavalt III peatükile ning võrgu- ja infoturbe intsidentidest teatamisega vastavalt artiklile 14 võib kaasneda vajadus töödelda isikuandmeid. Käesoleva direktiiviga taotletavate avaliku huvi eesmärkide saavutamise jaoks vajalikuks töötlemiseks peab olema liikmesriigi luba vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 7 ja direktiivile 2002/58/EÜ selliselt, nagu neid siseriikliku õigusega kohaldatakse.” |
| --- | --- |

6
  7.

6

7.

Info jagamisega koostöövõrgu raames vastavalt III peatükile ning võrgu- ja infoturbe intsidentidest teatamisega vastavalt artiklile 14 võib kaasneda vajadus töödelda isikuandmeid. Käesoleva direktiiviga taotletavate avaliku huvi eesmärkide saavutamise jaoks vajalikuks töötlemiseks peab olema liikmesriigi luba vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 7 ja direktiivile 2002/58/EÜ selliselt, nagu neid siseriikliku õigusega kohaldatakse.”

Nagu eespool märgitud, on EKPSil erihuvi makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimise tagamise vastu. See tuleneb makse- ja arveldussüsteemide olulisusest rahapoliitika operatsioonide tõrgeteta teostamisel ning nimetatud süsteemide rollist finantssüsteemi üldise stabiilsuse tagamisel. Seetõttu soovitab EKP võtta ettepandud direktiivis arvesse EKPSi rolli seoses makse- ja arveldussüsteemidega ning kehtiva järelevaatamise raamistikuga. EKPSi käsutuses on väga tõhusad vahendid nimetatud süsteemide turvalisuse ja efektiivsuse hindamiseks. Samuti peaks põhjendus võtma kohaselt arvesse määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le antud ülesandeid.

Nagu eespool märgitud, on EKPSil erihuvi makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimise tagamise vastu. See tuleneb makse- ja arveldussüsteemide olulisusest rahapoliitika operatsioonide tõrgeteta teostamisel ning nimetatud süsteemide rollist finantssüsteemi üldise stabiilsuse tagamisel. Seetõttu soovitab EKP võtta ettepandud direktiivis arvesse EKPSi rolli seoses makse- ja arveldussüsteemidega ning kehtiva järelevaatamise raamistikuga. EKPSi käsutuses on väga tõhusad vahendid nimetatud süsteemide turvalisuse ja efektiivsuse hindamiseks. Samuti peaks põhjendus võtma kohaselt arvesse määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le antud ülesandeid.

Ühtlasi ei tohiks ettepandud direktiiv piirata euroalaväliste EKPSi liikmesriikide riigisisese õiguse alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone.

Ühtlasi ei tohiks ettepandud direktiiv piirata euroalaväliste EKPSi liikmesriikide riigisisese õiguse alusel täidetavaid võrdväärseid funktsioone.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 6 lõige 1

| „1. | Iga liikmesriik nimetab võrgu ja infosüsteemide turbe vallas oma riigi pädeva asutuse (edaspidi „pädev asutus”).” |
| --- | --- |

„1.

Iga liikmesriik nimetab võrgu ja infosüsteemide turbe vallas oma riigi pädeva asutuse (edaspidi „pädev asutus”).”

| „1. | Iga liikmesriik nimetab võrgu ja infosüsteemide turbe vallas oma riigi pädeva asutuse (edaspidi „pädev asutus”).
  Pädeva asutuse ning Euroopa ja riigisiseste regulaatorite vahel tagatakse tõhus koostöö.” |
| --- | --- |

„1.

Iga liikmesriik nimetab võrgu ja infosüsteemide turbe vallas oma riigi pädeva asutuse (edaspidi „pädev asutus”).

Pädeva asutuse ning Euroopa ja riigisiseste regulaatorite vahel tagatakse tõhus koostöö.”

Selgitus

Selgitus

EKP soovitab artikli 6 lõiget 1 muuta, et tagada kõrgetasemeline koostöö liidus.

EKP soovitab artikli 6 lõiget 1 muuta, et tagada kõrgetasemeline koostöö liidus.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 8 lõige 3

| „3. | Pädevad asutused teevad koostöövõrgus järgmist:

  (a) | levitavad varajasi hoiatusi riskide ja intsidentide kohta vastavalt artiklile 10; |
| --- | --- | --- |

„3.

Pädevad asutused teevad koostöövõrgus järgmist:

(a)

levitavad varajasi hoiatusi riskide ja intsidentide kohta vastavalt artiklile 10;

| (b) | tagavad koordineeritud reageerimise vastavalt artiklile 11; |
| --- | --- |

(b)

tagavad koordineeritud reageerimise vastavalt artiklile 11;

| c) | avaldavad ühisel veebisaidil korrapäraselt mittekonfidentsiaalset teavet töös olevate varajaste hoiatuste ja koordineeritud reageerimise kohta; |
| --- | --- |

c)

avaldavad ühisel veebisaidil korrapäraselt mittekonfidentsiaalset teavet töös olevate varajaste hoiatuste ja koordineeritud reageerimise kohta;

| d) | arutavad ja hindavad ühe liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt üht või mitut artiklis 5 osutatud riiklikku võrgu- ja infoturbe strateegiat või riiklikku võrgu- ja infoturbe koostöökava käesoleva direktiivi reguleerimisala piires. |
| --- | --- |

d)

arutavad ja hindavad ühe liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt üht või mitut artiklis 5 osutatud riiklikku võrgu- ja infoturbe strateegiat või riiklikku võrgu- ja infoturbe koostöökava käesoleva direktiivi reguleerimisala piires.

| e) | arutavad ja hindavad liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt CERTide töö tulemuslikkust, eelkõige juhul, kui ELi tasandil toimuvad võrgu- ja infoturbe õppused; |
| --- | --- |

e)

arutavad ja hindavad liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt CERTide töö tulemuslikkust, eelkõige juhul, kui ELi tasandil toimuvad võrgu- ja infoturbe õppused;

| f) | teevad koostööd ja vahetavad infot Europoli juures tegutseva küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ja muude asjaomaste Euroopa asutustega kõigil asjakohastel teemadel, eelkõige andmekaitse, energeetika, transpordi, panganduse, väärtpaberitega kauplemise ja tervishoiu vallas; |
| --- | --- |

f)

teevad koostööd ja vahetavad infot Europoli juures tegutseva küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ja muude asjaomaste Euroopa asutustega kõigil asjakohastel teemadel, eelkõige andmekaitse, energeetika, transpordi, panganduse, väärtpaberitega kauplemise ja tervishoiu vallas;

| g) | vahetavad omavahel ja komisjoniga infot ja parimaid tavasid ning aitavad üksteist võrgu- ja infoturbe alase suutlikkuse loomisel; |
| --- | --- |

g)

vahetavad omavahel ja komisjoniga infot ja parimaid tavasid ning aitavad üksteist võrgu- ja infoturbe alase suutlikkuse loomisel;

| h) | korraldavad vastastikku suutlikkuse ja valmisoleku eksperdihindamisi; |
| --- | --- |

h)

korraldavad vastastikku suutlikkuse ja valmisoleku eksperdihindamisi;

| i) | korraldavad ELi tasandil võrgu- ja infoturbe õppusi ja osalevad vastavalt vajadusele rahvusvahelistel võrgu- ja infoturbe õppustel.” |
| --- | --- |

i)

korraldavad ELi tasandil võrgu- ja infoturbe õppusi ja osalevad vastavalt vajadusele rahvusvahelistel võrgu- ja infoturbe õppustel.”

| „3. | Pädevad asutused teevad koostöövõrgus järgmist:

  a) | levitavad varajasi hoiatusi riskide ja intsidentide kohta vastavalt artiklile 10; |
| --- | --- | --- |

„3.

Pädevad asutused teevad koostöövõrgus järgmist:

a)

levitavad varajasi hoiatusi riskide ja intsidentide kohta vastavalt artiklile 10;

| b) | tagavad koordineeritud reageerimise vastavalt artiklile 11; |
| --- | --- |

b)

tagavad koordineeritud reageerimise vastavalt artiklile 11;

| c) | avaldavad ühisel veebisaidil korrapäraselt mittekonfidentsiaalset teavet töös olevate varajaste hoiatuste ja koordineeritud reageerimise kohta; |
| --- | --- |

c)

avaldavad ühisel veebisaidil korrapäraselt mittekonfidentsiaalset teavet töös olevate varajaste hoiatuste ja koordineeritud reageerimise kohta;

| d) | arutavad ja hindavad ühe liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt üht või mitut artiklis 5 osutatud riiklikku võrgu- ja infoturbe strateegiat või riiklikku võrgu- ja infoturbe koostöökava käesoleva direktiivi reguleerimisala piires.
  ; |
| --- | --- |

d)

arutavad ja hindavad ühe liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt üht või mitut artiklis 5 osutatud riiklikku võrgu- ja infoturbe strateegiat või riiklikku võrgu- ja infoturbe koostöökava käesoleva direktiivi reguleerimisala piires.
  ;

.

;

| e) | arutavad ja hindavad liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt CERTide töö tulemuslikkust, eelkõige juhul, kui ELi tasandil toimuvad võrgu- ja infoturbe õppused; |
| --- | --- |

e)

arutavad ja hindavad liikmesriigi või komisjoni taotlusel ühiselt CERTide töö tulemuslikkust, eelkõige juhul, kui ELi tasandil toimuvad võrgu- ja infoturbe õppused;

| f) | teevad koostööd ja vahetavad infot Europoli juures tegutseva küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ja muude asjaomaste Euroopa asutustega kõigil asjakohastel teemadel, eelkõige andmekaitse, energeetika, transpordi, panganduse, väärtpaberitega kauplemise ja tervishoiu vallas; |
| --- | --- |

f)

teevad koostööd ja vahetavad infot Europoli juures tegutseva küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ja muude asjaomaste Euroopa asutustega kõigil asjakohastel teemadel, eelkõige andmekaitse, energeetika, transpordi, panganduse, väärtpaberitega kauplemise ja tervishoiu vallas;

| g) | vahetavad omavahel ja komisjoniga infot ja parimaid tavasid ning aitavad üksteist võrgu- ja infoturbe alase suutlikkuse loomisel; |
| --- | --- |

g)

vahetavad omavahel ja komisjoniga infot ja parimaid tavasid ning aitavad üksteist võrgu- ja infoturbe alase suutlikkuse loomisel;

| h) | korraldavad vastastikku suutlikkuse ja valmisoleku eksperdihindamisi; |
| --- | --- |

h)

korraldavad vastastikku suutlikkuse ja valmisoleku eksperdihindamisi;

| i) | korraldavad ELi tasandil võrgu- ja infoturbe õppusi ja osalevad vastavalt vajadusele rahvusvahelistel võrgu- ja infoturbe õppustel.
  ; |
| --- | --- |

i)

korraldavad ELi tasandil võrgu- ja infoturbe õppusi ja osalevad vastavalt vajadusele rahvusvahelistel võrgu- ja infoturbe õppustel.
  ;

.

;

| j) | tagavad teabevahetuse Euroopa ja riigisiseste regulaatorite vahel (finantssektoris tähendab see Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tihedat koostööd makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimist häirivate võimalike turvaintsidentide tuvastamisel).” |
| --- | --- |

j)

j)

tagavad teabevahetuse Euroopa ja riigisiseste regulaatorite vahel (finantssektoris tähendab see Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tihedat koostööd makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimist häirivate võimalike turvaintsidentide tuvastamisel).”

tagavad teabevahetuse Euroopa ja riigisiseste regulaatorite vahel (finantssektoris tähendab see Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tihedat koostööd makse- ja arveldussüsteemide tõrgeteta toimimist häirivate võimalike turvaintsidentide tuvastamisel).

Ettepandud direktiivis sätestatud teabevahetus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti või pädevate asutustega ning EBA või ESMAga kui makse- ja arveldussüsteemidega seonduvaid intsidente koordineerivate pädevate asutustega on igati põhjendatud.

Ettepandud direktiivis sätestatud teabevahetus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti või pädevate asutustega ning EBA või ESMAga kui makse- ja arveldussüsteemidega seonduvaid intsidente koordineerivate pädevate asutustega on igati põhjendatud.

Seetõttu teeb EKP muudatusettepaneku, et soodustada teabevahetust ja paremat koordineerimist liidu tasandil.

Seetõttu teeb EKP muudatusettepaneku, et soodustada teabevahetust ja paremat koordineerimist liidu tasandil.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 19 lõige 1

| „1. | Komisjoni abistab komitee (võrgu- ja infoturbe komitee). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.” |
| --- | --- |

„1.

Komisjoni abistab komitee (võrgu- ja infoturbe komitee). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.”

| „1. | Komisjoni abistab komitee (võrgu- ja infoturbe komitee). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |
| --- | --- |

„1.

Komisjoni abistab komitee (võrgu- ja infoturbe komitee). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

EKP, EBA ja ESMA esindajad kutsutakse osalema võrgu- ja infoturbe komitee koosolekutel selliste päevakorrapunktide osas, mis võivad olla olulised EKP, EBA või ESMA volituste teostamisel.”

EKP, EBA ja ESMA esindajad kutsutakse osalema võrgu- ja infoturbe komitee koosolekutel selliste päevakorrapunktide osas, mis võivad olla olulised EKP, EBA või ESMA volituste teostamisel.

EKP on huvitatud makse- ja arveldussüsteemide ning teenuste ja instrumentide kõrgest turvalisusest, et tagada ühisraha usaldusväärsus ja liidu majanduse tõrgeteta toimimine. Seetõttu soovitab EKP kaasata oma esindajad võrgu- ja infoturbe komitee koosolekutele. Igal juhul peab EKPga aluslepingu kohaselt ametlikult konsulteerima mistahes meetmete puhul, mis on seotud maksesüsteemidega, või muudes EKP pädevusse jäävates küsimustes.

EKP on huvitatud makse- ja arveldussüsteemide ning teenuste ja instrumentide kõrgest turvalisusest, et tagada ühisraha usaldusväärsus ja liidu majanduse tõrgeteta toimimine. Seetõttu soovitab EKP kaasata oma esindajad võrgu- ja infoturbe komitee koosolekutele. Igal juhul peab EKPga aluslepingu kohaselt ametlikult konsulteerima mistahes meetmete puhul, mis on seotud maksesüsteemidega, või muudes EKP pädevusse jäävates küsimustes.

Makse- ja arveldussüsteemidega seonduvate küsimuste puhul tuleks kaasata ka EBA ja ESMA.

Makse- ja arveldussüsteemidega seonduvate küsimuste puhul tuleks kaasata ka EBA ja ESMA.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  Avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu

2

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/12

---

Euro vahetuskurss (1)

6. oktoober 2014

2014/C 352/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2565 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,25 |
| DKK | Taani kroon | 7,4439 |
| GBP | Inglise nael | 0,78575 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0773 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2120 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1575 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,481 |
| HUF | Ungari forint | 308,27 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1844 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4090 |
| TRY | Türgi liir | 2,8588 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4381 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4078 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7465 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6104 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6054 |
| KRW | Korea vonn | 1 341,07 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,1403 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7149 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6415 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 316,16 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0996 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,276 |
| RUB | Vene rubla | 50,0375 |
| THB | Tai baat | 40,986 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0014 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8044 |
| INR | India ruupia | 77,2500 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2565

JPY

Jaapani jeen

137,25

DKK

Taani kroon

7,4439

GBP

Inglise nael

0,78575

SEK

Rootsi kroon

9,0773

CHF

Šveitsi frank

1,2120

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1575

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,481

HUF

Ungari forint

308,27

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1844

RON

Rumeenia leu

4,4090

TRY

Türgi liir

2,8588

AUD

Austraalia dollar

1,4381

CAD

Kanada dollar

1,4078

HKD

Hongkongi dollar

9,7465

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6104

SGD

Singapuri dollar

1,6054

KRW

Korea vonn

1 341,07

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,1403

CNY

Hiina jüaan

7,7149

HRK

Horvaatia kuna

7,6415

IDR

Indoneesia ruupia

15 316,16

MYR

Malaisia ringit

4,0996

PHP

Filipiini peeso

56,276

RUB

Vene rubla

50,0375

THB

Tai baat

40,986

BRL

Brasiilia reaal

3,0014

MXN

Mehhiko peeso

16,8044

INR

India ruupia

77,2500

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/13

---

Teade kohaldatavate päritolureeglite ja ajutise peatamise kohta seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu esialgse kohaldamisega

2014/C 352/06

Euroopa Liit ja Fidži Vabariik on teatanud, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu ajutise kohaldamise jaoks vajalikud menetlused viidi lõpule vastavalt kõnealuse lepingu artikli 76 lõikele 2 (1).

Sellest tulenevalt kohaldatakse lepingut Euroopa Liidu ja Fidži Vabariigi vahel ajutiselt alates 28. juulist 2014. Kõnealusest kuupäevast hakkas nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 (2) artikli 4 kohaselt kõnealuse määruse II lisa sätete asemel kehtima lepingu I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust.

Samal kuupäeval hakkas määruse (EÜ) nr 1528/2007 artikli 5 lõike 5 kohaselt määruse artikli 5 lõigetes 2–4 sätestatud ajutise peatamise menetluse asemel kehtima lepingu artiklis 17 sätestatud menetlus.

---

(1)  ELT L 272, 16.10.2009, lk 2.

(2)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/14

---

Teatis ettevõtjatele – Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

2014/C 352/07

Ettevõtjatele on teatatud, et komisjon on saanud taotlusi 2015. aasta juuli vooruks kooskõlas ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitlevas komisjoni teatises (2011/C 363/02) (1) ette nähtud halduskokkulepetega.

Selliste toodete loetelu, mille suhtes on taotletud tollimaksu peatamist, on nüüd kättesaadav tolliliitu käsitleval Euroopa Komisjoni temaatilisel veebisaidil (2).

Ettevõtjatele on ka teatatud, et kohalike ametiasutuste kaudu komisjonile uute taotluste kohta vastuväidete esitamise tähtaeg on 16. detsember 2014, mis on tolliküsimuste töörühma teise kavandatud koosoleku kuupäev.

Taotluste staatusest ülevaate saamiseks soovitatakse ettevõtjatel regulaarselt jälgida kõnealust loetelu.

Lisateavet ühepoolsete tariifide peatamise menetluse kohta saab Europa veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=et

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7423 – VINCI / Imtech ICT)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 352/08

| 1. | 30. septembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Vinci Energies SA, mis kuulub kontserni Vinci („Vinci Group”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Imtech ICT Group („Imtech ICT”, Madalmaad) üle aktsiate ja osade ning varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. septembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Vinci Energies SA, mis kuulub kontserni Vinci („Vinci Group”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Imtech ICT Group („Imtech ICT”, Madalmaad) üle aktsiate ja osade ning varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Vinci Group: energia- ja IT-teenused, ehitamine, riiklikud ja tsiviilehitustööd, kontsessioonid ja taristud, teede ehitus;
  —   Imtech ICT: IT-teenuste pakkumine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Vinci Group: energia- ja IT-teenused, ehitamine, riiklikud ja tsiviilehitustööd, kontsessioonid ja taristud, teede ehitus;

—   Imtech ICT: IT-teenuste pakkumine.

| 3. | Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7423 – VINCI / Imtech ICT):

  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7423 – VINCI / Imtech ICT):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7333 – Alitalia/Etihad)

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 352/09

| 1. | 29. septembril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA („Alitalia”, Itaalia) ja Etihad Airways PJSC („Etihad”, Araabia Ühendemiraadid) omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkt b tähenduses ühiskontrolli vastloodud ühisettevõtja New Alitalia (Itaalia) üle, mis jätkab Alitalia tegevust, aktsiate või osade ostu teel. Sama tehingu raames omandab Etihad ettevõtjalt New Alitalia ainukontrolli ettevõtja Alitalia Loyalty SpA („Alitalia Loyalty”) üle. Tegu on Alitalia tütarettevõtjaga, mis tegeleb Alitalia püsikliendiprogrammi haldamisega. |
| --- | --- |

1.

29. septembril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA („Alitalia”, Itaalia) ja Etihad Airways PJSC („Etihad”, Araabia Ühendemiraadid) omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkt b tähenduses ühiskontrolli vastloodud ühisettevõtja New Alitalia (Itaalia) üle, mis jätkab Alitalia tegevust, aktsiate või osade ostu teel. Sama tehingu raames omandab Etihad ettevõtjalt New Alitalia ainukontrolli ettevõtja Alitalia Loyalty SpA („Alitalia Loyalty”) üle. Tegu on Alitalia tütarettevõtjaga, mis tegeleb Alitalia püsikliendiprogrammi haldamisega.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Alitalia: Alitalia on Itaalia riiklik lennukompanii, mis pakub riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende;
  —   Alitalia Loyalty: Alitalia Loyalty on eraldi juriidiline isik, mis tegeleb ainult Alitalia püsikliendiprogrammi „MilleMiglia Programme” haldamise ja arendamisega, ning
  —   Etihad: Etihad on Araabia Ühendemiraatide riiklik lennukompanii, mis tegutseb Abu Dhabis ja korraldab rahvusvahelisi lende. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Alitalia: Alitalia on Itaalia riiklik lennukompanii, mis pakub riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende;

—   Alitalia Loyalty: Alitalia Loyalty on eraldi juriidiline isik, mis tegeleb ainult Alitalia püsikliendiprogrammi „MilleMiglia Programme” haldamise ja arendamisega, ning

—   Etihad: Etihad on Araabia Ühendemiraatide riiklik lennukompanii, mis tegutseb Abu Dhabis ja korraldab rahvusvahelisi lende.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7333 – Alitalia/Etihad):

  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7333 – Alitalia/Etihad):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 352/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA” / „FASOLA Z DOLINY DUNAJCA”

EÜ nr: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muudatus(t)e liik

—

—

—

—

3.   Muudatus(ed)

Muudetud on 1 000 seemne massi väärtust. Punkti 3.2 („Toote kirjeldus”) kohane 1 000 seemne mass vahemikus 1 100 – 1 500 g on ilmne tehniline viga. Ubade suured seemned on toote „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” iseloomulik tunnus; 1 000 seemne tegelik mass on vahemikus 2 000 – 2 800 g. Eespool märgitut arvesse võttes lisati punkti 3.2 järgmine lause: „Nimetatud uba on liigi Phaseolus multiflorus või Phaseolus coccineus ubade hulgas suurim”. Kõnealune lause on lisaargument selleks, et muuta toote „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” toorainena kasutatavate ubade 1 000 seemne massi väärtust.

Hariliku päevalille (Helianthus annuus) kasutamine toestuskeppidena lisatakse spetsifikaadi 7. punkti. Dunajeci orus on ronioa „Piękny Jaś” kasvatamise algusest saadik kasutatud harilikku päevalille oa toestava taimena. See meetod võidab põllumajandustootjate hulgas üha enam poolehoidu tänu taimekasvatuse keskkonnasäästlikumaks muutmisele ja maastiku ilmestamisele. Kõnealune teave on lisatud eesmärgiga saada tootele kaitstud päritolunimetuse staatus.

Lisaks sellele on toote „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” spetsifikaadi 7. punkti lisatud oaseemnete külvi standardeid ja külviridade laiust käsitlevad agrotehnilised andmed. Need muudatused on tingitud viimastel aastatel Väike-Poola vojevoodkonna põllumajandustootjate kasutatavate põllutöömasinate tõhusast väljavahetamisest. Tänapäeva traktorite esi- ja tagasilla vahe on suurem ning rehvid laiemad kui varem kasutatud masinatel, mistõttu oli vaja agrotehnilisi norme muuta.

Kavandatud muudatused ei mõjuta kuidagi koonddokumendi punkti 5.2 kohaseid „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” iseloomulikke omadusi ega toote head kvaliteeti ja tunnuslikku maitset, küll aga on põllumajandustootjatel tänu KPN kaitsele võimalik kohaldada praegu kehtivaid agrotehnilisi norme.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA” / „FASOLA Z DOLINY DUNAJCA”

EÜ nr: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca”

2.   Koonddokument

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” tohib müüa kuivatatud ube, mis on ette nähtud üksnes inimtoiduks. Nimetatud uba on liigi Phaseolus multiflorus või Phaseolus coccineus ubade hulgas suurim.

Füüsikalised omadused:

| — | istanduse mullatingimustest ja kasvuperioodi ilmastikutingimustest sõltuvalt on tuhande oaseemne mass 2 000 – 2 800 g; |
| --- | --- |

—

istanduse mullatingimustest ja kasvuperioodi ilmastikutingimustest sõltuvalt on tuhande oaseemne mass 2 000 – 2 800 g;

| — | oaseemned on vigastamata, küpsed, siledad, hästi arenenud ja täidetud, ühtlase neeru kujuga, külgsuunas lamenduvad, võõrlisanditeta ning kahjurite tekitatud kahjustusteta. Seemnetel on iseloomulik läikiv ühtlast valget värvi kest. Seemnetel on iseloomulik hästi kuivatatud ubade lõhn; igasugune läpatanud või ebaharilik lõhn puudub. Ubade niiskusesisaldus ei tohi ületada 18 %. Seemnetel on sellele oale iseloomulik hõrk, mahe ja kergelt magus maitse. |
| --- | --- |

—

oaseemned on vigastamata, küpsed, siledad, hästi arenenud ja täidetud, ühtlase neeru kujuga, külgsuunas lamenduvad, võõrlisanditeta ning kahjurite tekitatud kahjustusteta. Seemnetel on iseloomulik läikiv ühtlast valget värvi kest. Seemnetel on iseloomulik hästi kuivatatud ubade lõhn; igasugune läpatanud või ebaharilik lõhn puudub. Ubade niiskusesisaldus ei tohi ületada 18 %. Seemnetel on sellele oale iseloomulik hõrk, mahe ja kergelt magus maitse.

Ubade suhtes enne pakendamist kohaldatavad miinimumnõuded:

| — | purunenud oad: kuni 0,1 %; |
| --- | --- |

—

purunenud oad: kuni 0,1 %;

| — | kuivanud oad: kuni 0,1 %; |
| --- | --- |

—

kuivanud oad: kuni 0,1 %;

| — | muude sortide valged oad: kuni 2 %; |
| --- | --- |

—

muude sortide valged oad: kuni 2 %;

| — | värvilised oad: kuni 1 %; |
| --- | --- |

—

värvilised oad: kuni 1 %;

| — | muud kui ühtse värvusega oad: 1 %; |
| --- | --- |

—

muud kui ühtse värvusega oad: 1 %;

| — | varte, kaunte, lehtede, puidu ja pakendi osad ning mittemürgised umbrohuseemned: kuni 0,3 %; |
| --- | --- |

—

varte, kaunte, lehtede, puidu ja pakendi osad ning mittemürgised umbrohuseemned: kuni 0,3 %;

| — | mineraalsed võõrlisandid: kuni 0,2 %. |
| --- | --- |

—

mineraalsed võõrlisandid: kuni 0,2 %.

Eespool nimetatud nõuetele mittevastavate ubade üldkogus ei tohi ületada 1,05 %.

Keemilised omadused:

| — | proteiini üldsisaldus 20–24 %; |
| --- | --- |

—

proteiini üldsisaldus 20–24 %;

| — | toorrasvasisaldus 1,0–2,5 %; |
| --- | --- |

—

toorrasvasisaldus 1,0–2,5 %;

| — | toorkiusisaldus 3,3–4,8 %; |
| --- | --- |

—

toorkiusisaldus 3,3–4,8 %;

| — | tuhasisaldus 3,8–4,4 %. |
| --- | --- |

—

tuhasisaldus 3,8–4,4 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” kõrgeima kvaliteedi tagamiseks peavad tootmise kõik etapid toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Muu hulgas tingib seda ka asjaolu, et kõnealuses piirkonnas valdavad ilmastikutingimused on oakasvatuseks soodsad. Lisaks põhineb kogu tootmisprotsess piirkonna traditsioonilistel meetoditel ning põhiosa tööst tehakse käsitsi. Seepärast on kohalike tootjate oskused olulised.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” tooraine kasvatuspiirkond hõlmab Dunajeci jõe oru 11 haldusüksust: Gródek nad Dunajcem (Nowosądecki maakond), Zakliczyn, Wojnicz, Wierzchosławice, Radłów, Wietrzychowice, Tarnów, Pleśna, Żabno (Tarnowski maakond), Czchów (Brzeski maakond) ja Gręboszów (Dąbrowski maakond) Väike-Poola vojevoodkonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Aegade jooksul on Dunajeci jõgi vorminud samanimelist orgu. Oru topograafia on vaheldusrikas. Maapinna kõrgus (üle merepinna) väheneb järk-järgult Gródek nad Dunajcemist Wietrzychowiceni, mis on Dunajeci oru kõige madalamal asuv haldusüksus. Maastikureljeefi põhitelje moodustab edelast kirdesse kulgev ulatuslik astanguline org. Dunajeci jõe 50–150 m lai looklev jõesäng on osaliselt reguleeritud ja tammidega tõkestatud. Jõeorgu ääristavad kivised astangud, millest allpool on selgesti eristatavate servadega lamminiidud, mis moodustavad suurema osa orupõhjast. Arktilised õhumassid liiguvad läbi oru lõuna suunas ja soojad õhumassid piki orgu põhja poole. Orgu ulatuvad ka kuumad kuivad mägituuled. Kevadel ja sügisel piiravad hommikused udud öö ja päeva vahelisi järske temperatuurikõikumisi. Dunajeci oru eriline kuju põhjustab kevadeti ja suviti soojade õhumasside juurdevoolu.

Toote „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” toorainena kasutatavate ubade istandused asuvad suhteliselt madalal, seega tuulevarjulistes kohtades. Kasvukohad olemasoleva mineraalide sisalduse ja pH-tasemega lammimuldadel ning sademete hulk ja jaotus kasvuperioodi ajal mõjuvad soodsalt nende liikide kasvatamisele. Dunajeci oru põllumajandusettevõtted asuvad väga suure magneesiumisisaldusega pinnasel (12,2–15 mg / 100 g mulla kohta).

Dunajeci oru keskosas asuv Tarnówi piirkond on Poola üks soojemaid alasid. Väga soodsad on ka Dunajeci oru ööpäevaste keskmiste temperatuuride näitajad, mis ulatuvad määratletud termiliste künnisteni (nimelt > 0, > 5, > 10 ja > 15 °C); sellised temperatuurid tekivad selles orus mitu päeva kuni paar nädalat varem kui muudes Poola piirkondades. Lisaks on Tarnówi keskmised mitmeaastased õhutemperatuuride näitajad 0,8 °C võrra kõrgemad ligikaudu 90 km kaugusel asuva Krakówi vastavatest näitajatest.

5.1.1.   Inimtegur

Oakasvatajad on mitme põlvkonna vältel täiendanud köögiviljade kasvatamise ja saagikoristamise oskusi, mis on hädavajalikud kõrge kvaliteediga „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” ubade saamiseks. Eriti olulised on järgmised oskused: köögiviljakasvatajate oma põllumajandusettevõtetes seemnete paljundamine, külmakahjustustest tingitud kadude vältimiseks õige külviaja valimine, külvieelne maaharimine, eraldi mullalohku õige hulga oaseemnete (3–5) külvamine, õigete toestuskeppide valimine ja nendele oataimede kasvama suunamine ning enne esimeste külmade tulekut õige aja valimine taimede lõikamiseks, et oaseemneid kuivatada. Kogu tootmisprotsessi oskuslik juhtimine tagab hea ja tasakaalustatud kvaliteetsete seemnetega oasaagi. Oakasvatus põhineb peamiselt käsitsitööl ning nõuab suurt hoolt, pühendumust ja iga ülesande õigeaegset täitmist, mis sõltub asjaomase aasta ilmastikutingimustest.

5.2.   Toote eripära

Ubade „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” erilised omadused on järgmised:

—   magneesiumisisaldus (Mg): keskmiselt 80 mg/kg kohta rohkem kui ubades, mis on toodetud väljaspool punktis 4 määratletud geograafilist piirkonda;

—   niiskusesisaldus: ei ületa 18 %;

—   magus maitse: kinnitatud laboris organoleptilise hindamise käigus;

—   struktuur ja konsistents: peen, kerge jahususega „suussulav” tekstuur;

—   seemnekesta paksus: laboris organoleptilise hindamise käigus saanud hinnangu „õhuke”;

—   seemnekesta pehmus: laboris organoleptilise hindamise käigus saanud hinnangu „pehme”;

—   keetmisaeg: 10 minutit lühem kui selliste ubade puhul, mis on toodetud väljaspool punktis 4 määratletud geograafilist piirkonda.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” on toode, mis on tuntuks saanud vaid tänu loodusmõjurite (st ilmastiku- ja mullatingimused) erilisele kombinatsioonile ning kohalike tootjate oskustele. Vaid tänu sellele seosele on tagatud toote ainulaadne kvaliteet.

„Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” ubade kasvukoha pinnase suur magneesiumisisaldus suurendab selle elemendi sisaldust seemnetes ning õigeaegse koristuse puhul mõjutab see asjaolu soodsalt tootele iseloomuliku magusa maitse tekkimist.

Dunajaci oru viljakad lammimullad ja sealne kliima loovad head tingimused ubade arenemiseks ja kasvatamiseks. Kasvuperioodi kestel valitsev õhutemperatuur ning sademete hulk ja jaotus mõjutab soodsalt „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” ubade korralikku arengut ja head saaki. Suurte ubade küllusliku saagi tagamine on lahutamatult seotud kõnealuste geograafiliste tingimuste ja oakasvatajate oskustega, mis hõlmavad õige külviaja valimist, külvieelset maaharimist, eraldi mullalohku õige hulga oaseemnete külvamist ning taimede lõikamiseks õige aja valimist. Taimede lõikamiseks õige aja valimine ja piirkonna suurepärastes ilmastikutingimustes seemnete värske õhu kätte õigeks ajavahemikuks kuivama jätmine võimaldab toota seemneid, mille niiskusesisaldus on väiksem ja kest õhem kui väljaspool Dunajeci orgu kasvatataval õisoal (Phaseolus multiflorus). Käsitsi sorteerimine võimaldab „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” ubadele kehtestatud rangete kvaliteedistandardite järgimist.

Oaseemnete looduslik, kunstlikult kiirendamata kuivatamine tagab rakuseintevaheliste vahede ühtlase vähenemise ilma rakuseinte lagunemiseta. Selline käitlemine tagab „Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” / „Fasola z Doliny Dunajca” ubade lühikese keetmisaja, peene struktuuri ja konsistentsi ning väga pehme integumendi võrreldes väljaspool punktis 4 määratletud geograafilist piirkonda kasvatatavate õisoa (Phaseolus multiflorus) seemnetega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-25-pazdziernika-2013-roku2

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealune märkus 3.

---