# Uradni list L 103/12.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 103 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5112. april 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 103

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5112. april 2008

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Uredba št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Emisije motorjev na kompresijski in motorjev na prisilni vžig (NG in LPG) | 1 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Uredba št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Emisije motorjev na kompresijski in motorjev na prisilni vžig (NG in LPG)

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 12.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna po mednarodnem javnem pravu. Status in začetek veljavnosti te uredbe je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE o statusu TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na spletni strani http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Uredba št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Emisije motorjev na kompresijski in motorjev na prisilni vžig (NG in LPG)

Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, in proti emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih

(Revizija 4)

Vključuje vsa veljavna besedila do:

serije sprememb 05 – datum veljavnosti:

VSEBINA

POGLAVJE

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vgradnja motorja v vozilo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Družina motorjev |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ustreznost vozil/motorjev v uporabi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Spremembe in razširitev homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

| 14. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

14.

| Dodatek 1 – | Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje zadovoljivo |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, če standardno odstopanje ni zadovoljivo ali če podatek ni na voljo |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnjena zahtevo proizvajalca |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Ugotavljanje enakovrednosti sistemov |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

PRILOGE

| Priloga 1 – | Opisni list |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Dodatek 1 – | Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in podatki o poteku preskusov |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Bistvene značilnosti družine motorjev |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Bistvene značilnosti tipa motorja znotraj družine |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Značilnosti delov vozila, ki so povezani z motorjem |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Podatki v zvezi z OBD |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Priloga 2A – | Sporočilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa motorja na kompresijski vžig ali NG ali tipa motorja na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja LPG, kot samostojne tehnične enote glede na emisijo onesnaževal, v skladu s Pravilnikom št. 49 |
| --- | --- |

Priloga 2A –

| Dodatek 1 – | Informacije v zvezi z OBD |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Priloga 2B – | Sporočilo o homologaciji ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na emisije plinastih in trdnih onesnaževal v skladu s Pravilnikom št. 49 |
| --- | --- |

Priloga 2B –

| Priloga 3 – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4A – | Preskusni postopek |
| --- | --- |

Priloga 4A –

| Dodatek 1 – | Preskusna cikla ESC in ELR |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Preskusni cikel ETC |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Shema delovanja motorja na dinamometru za preskus ETC |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Postopki merjenja in vzorčenja |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Postopek kalibracije |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Pregled pretoka ogljika |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Analizni sistemi in sistemi za vzorčenje |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| Priloga 4B – | Preskusni postopek za motorje na kompresijski vžig in motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG) in vključujejo vsesvetovno harmonizirano certificiranje težkih motorjev (WHDC, globalni tehnični predpis (gtp) št. 4) |
| --- | --- |

Priloga 4B –

| Dodatek 1 – | Shema delovanja motorja na dinamometru za preskus WHTC |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Dizelsko referenčno gorivo |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Oprema za merjenje |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Ugotavljanje enakovrednosti sistemov |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Pregled pretoka ogljika |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Primer postopka izračunavanja |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Priloga 5 – | Tehnične značilnosti referenčnega goriva, predpisanega za homologacijske preskuse in za preverjanje skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Primer postopka izračunavanja |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Postopki za izvajanje preskusa trajnosti sistemov za uravnavanje emisij |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Skladnost vozil/motorjev v uporabi |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Priloga 9A – | Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) |
| --- | --- |

Priloga 9A –

| Dodatek 1 – | Homologacijski preskusi za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD) |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Priloga 9B – | Tehnične zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD) za dizelske motorje cestnih vozil (WWH-OBD, gtp št. 5) |
| --- | --- |

Priloga 9B –

| Dodatek 1 – | Odobritev vgradnje sistemov OBD |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Napake – Ponazoritev statusa DTC – Ponazoritev sheme MI in sheme aktiviranja števcev |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Zahteve za spremljanje |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Poročilo o tehnični skladnosti |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Podatki o zamrznitvi slike in pretoku podatkov |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Referenčni standardni dokumenti |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Dokumentacija o informacijah v zvezi z OBD |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik velja za vozila kategorij M in N 1 ter njihove motorje, kot je prikazano v tabeli A, glede na preskuse, predvidene za te motorje v tabeli B. Prav tako velja za vgradnjo teh motorjev v vozila.
  Tabela A
  Uporaba











  Kategorija vozila 1 | Največja masa | Motorji na prisilni vžig | Motorji na kompresijski vžig |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bencin | NG (1) | LPG (2) | Dizelsko gorivo | Etanol |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 ali R83 (3)
   (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 ali R83 (4) | R49 ali R83 (4) | R49 ali R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 ali R83 (3)
   (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1

Ta pravilnik velja za vozila kategorij M in N 1 ter njihove motorje, kot je prikazano v tabeli A, glede na preskuse, predvidene za te motorje v tabeli B. Prav tako velja za vgradnjo teh motorjev v vozila.

Tabela A

Uporaba

Kategorija vozila 1

Največja masa

Motorji na prisilni vžig

Motorji na kompresijski vžig

Bencin

NG (1)

LPG (2)

Dizelsko gorivo

Etanol

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 ali R83 (3)
   (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 ali R83 (4)

R49 ali R83 (4)

R49 ali R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 ali R83 (3)
   (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

Tabela B

Zahteve

| | Motorji na prisilni vžig | Motorji na kompresijski vžig |
| --- | --- | --- |
| Bencin | NG | LPG | Dizelsko gorivo | Etanol |
| Plinasta onesnaževala | — | Da | Da | Da | Da |
| Delci | — | Da (5) | Da (5) | Da | Da |
| Dim | — | — | — | Da | Da |
| Trajnost | — | Da | Da | Da | Da |
| Skladnost v prometu | — | Da | Da | Da | Da |
| OBD | — | Da (6) | Da (6) | Da | Da |

Motorji na prisilni vžig

Motorji na kompresijski vžig

Bencin

NG

LPG

Dizelsko gorivo

Etanol

Plinasta onesnaževala

—

Da

Da

Da

Da

Delci

—

Da (5)

Da (5)

Da

Da

Dim

—

—

—

Da

Da

Trajnost

—

Da

Da

Da

Da

Skladnost v prometu

—

Da

Da

Da

Da

OBD

—

Da (6)

Da (6)

Da

Da

| 1.2 | Enakovredne homologacije
  Naslednjega ni treba homologirati v skladu s tem pravilnikom, če so deli vozil, homologiranih v skladu s pravilnikom št. 83:






  (a) | motorji na kompresijski vžig za vgradnjo v vozila kategorij N1, N2 in M2 1 na dizelski pogon; |
| --- | --- | --- |

1.2

Enakovredne homologacije

Naslednjega ni treba homologirati v skladu s tem pravilnikom, če so deli vozil, homologiranih v skladu s pravilnikom št. 83:

(a)

motorji na kompresijski vžig za vgradnjo v vozila kategorij N1, N2 in M2 1 na dizelski pogon;

| (b) | motorji na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG), za vgradnjo v vozila kategorije N1. 1 |
| --- | --- |

(b)

motorji na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG), za vgradnjo v vozila kategorije N1. 1

| (c) | vozila kategorij N1, N2 in M2 1, opremljena z motorji na kompresijski vžig na dizelski pogon, in vozila kategorije N1 1, opremljena z motorji na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjen naftni plin (LPG). |
| --- | --- |

(c)

vozila kategorij N1, N2 in M2 1, opremljena z motorji na kompresijski vžig na dizelski pogon, in vozila kategorije N1 1, opremljena z motorji na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjen naftni plin (LPG).

2.   OPREDELITVE

| 2.1 | Za namene tega pravilnika se uporabljajo naslednje opredelitve:
  „homologacija motorja (družine motorjev)“ pomeni homologacijo določenega tipa motorja (družine motorjev) glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima in vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD);
  „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima iz motorja kot tudi vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) ter vgradnjo motorja v vozilo;
  „pomožna strategija za nadzor emisij (AECS)“ pomeni strategijo za nadzor emisij, ki se aktivira ali ki spremeni osnovno strategijo za nadzor emisij za določen namen ali namene kot odziv na določene zunanje pogoje in/ali pogoje delovanja, npr. hitrost vozila, hitrost motorja, uporabljeno prestavo, temperaturo vstopnega zraka ali tlak vstopnega zraka;
  „osnovna strategija za nadzor emisij (BECS)“ pomeni strategijo za nadzor emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu delovanja hitrosti in bremena motorja, razen če se aktivira AECS. Primeri BECS vključujejo, niso pa omejeni na:






  (a) | diagram vžiga motorja; |
| --- | --- | --- |

2.1

Za namene tega pravilnika se uporabljajo naslednje opredelitve:

„homologacija motorja (družine motorjev)“ pomeni homologacijo določenega tipa motorja (družine motorjev) glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima in vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD);

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na raven emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima iz motorja kot tudi vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) ter vgradnjo motorja v vozilo;

„pomožna strategija za nadzor emisij (AECS)“ pomeni strategijo za nadzor emisij, ki se aktivira ali ki spremeni osnovno strategijo za nadzor emisij za določen namen ali namene kot odziv na določene zunanje pogoje in/ali pogoje delovanja, npr. hitrost vozila, hitrost motorja, uporabljeno prestavo, temperaturo vstopnega zraka ali tlak vstopnega zraka;

„osnovna strategija za nadzor emisij (BECS)“ pomeni strategijo za nadzor emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu delovanja hitrosti in bremena motorja, razen če se aktivira AECS. Primeri BECS vključujejo, niso pa omejeni na:

(a)

diagram vžiga motorja;

| (b) | diagram EGR; |
| --- | --- |

(b)

diagram EGR;

| (c) | diagram doziranja reagenta katalizatorja SCR; |
| --- | --- |

(c)

diagram doziranja reagenta katalizatorja SCR;

„kombinirani filter za NOx in delce“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki je namenjen hkratnemu zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) in trdnih onesnaževal (PT);

„stalna regeneracija“ pomeni postopek regeneracije sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj dvakrat na preskus ETC. Takšen postopek regeneracije ne zahteva posebnega preskusnega postopka;

„upravljano območje“ pomeni območje med vrtilnimi frekvencami motorja A in C ter 25 % in 100 % obremenitvijo;

„največja deklarirana moč (Pmax)“ pomeni največjo moč v ES-kW (neto moč), ki jo proizvajalec deklarira v svoji vlogi za podelitev homologacije;

„odklopna strategija“ pomeni:

| (a) | AECS, ki zmanjša učinkovitost nadzora emisij v zvezi z BECS ob pogojih, za katere se lahko pričakuje, da bodo nastopili pri normalnem delovanju in normalni uporabi vozila; |
| --- | --- |

(a)

AECS, ki zmanjša učinkovitost nadzora emisij v zvezi z BECS ob pogojih, za katere se lahko pričakuje, da bodo nastopili pri normalnem delovanju in normalni uporabi vozila;

| (b) | BECS, ki razlikuje med delovanjem na standardiziranem homologacijskem preskusu in siceršnjim delovanjem ter zagotavlja nižjo raven nadzora emisij pod pogoji, ki niso vključeni v postopke homologacijskih preskusov, ki se uporabljajo, ali |
| --- | --- |

(b)

BECS, ki razlikuje med delovanjem na standardiziranem homologacijskem preskusu in siceršnjim delovanjem ter zagotavlja nižjo raven nadzora emisij pod pogoji, ki niso vključeni v postopke homologacijskih preskusov, ki se uporabljajo, ali

| (c) | OBD ali strategija spremljanja uravnavanja emisij, ki razlikuje med delovanjem na standardiziranem homologacijskem preskusu in drugimi delovanji ter zagotavlja nižjo raven zmogljivosti spremljanja (pravočasno in natančno) pod pogoji, ki niso pretežno vključeni v ustrezne postopke homologacijskega preskusa; |
| --- | --- |

(c)

OBD ali strategija spremljanja uravnavanja emisij, ki razlikuje med delovanjem na standardiziranem homologacijskem preskusu in drugimi delovanji ter zagotavlja nižjo raven zmogljivosti spremljanja (pravočasno in natančno) pod pogoji, ki niso pretežno vključeni v ustrezne postopke homologacijskega preskusa;

„sistem za NOx“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjšanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (npr. trenutno obstajajo pasivni in aktivni katalizatorji NOx, adsorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije (sistemi SCR));

„časovni zamik“ pomeni čas med spremembo komponente, ki se meri na referenčni točki, in odzivom sistema 10 % končnega odčitka (t10). Za plinaste komponente je to v bistvu čas prenosa merjene komponente od sonde za vzorčenje do detektorja. Za časovni zamik je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka;

„dizelski motor“ pomeni motor, ki deluje na principu kompresijskega vžiga;

„preskus ELR“ pomeni preskusni cikel, ki ga sestavlja zaporedje korakov obremenitve pri konstantni vrtilni frekvenci motorja, izvedenih v skladu z odstavkom 5.2.;

„preskus ESC“ pomeni preskusni cikel, ki ga sestavlja 13 faz delovanja v ustaljenem stanju, izvedenih v skladu z odstavkom 5.2;

„preskus ETC“ pomeni preskusni cikel, ki ga sestavlja 1 800 prehodnih faz delovanja od sekunde do sekunde, izvedenih v skladu z odstavkom 5.2;

„element konstrukcije“ pomeni v zvezi z vozilom ali motorjem,

| (a) | kakršen koli upravljalni sistem, vključno s programsko opremo računalnika, električnimi upravljalnimi sistemi in računalniško logiko; |
| --- | --- |

(a)

kakršen koli upravljalni sistem, vključno s programsko opremo računalnika, električnimi upravljalnimi sistemi in računalniško logiko;

| (b) | kakršno koli kalibriranje upravljalnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

kakršno koli kalibriranje upravljalnega sistema;

| (c) | rezultat medsebojnega delovanja sistemov ali |
| --- | --- |

(c)

rezultat medsebojnega delovanja sistemov ali

| (d) | vsi deli strojne opreme; |
| --- | --- |

(d)

vsi deli strojne opreme;

„napaka v zvezi z emisijami“ pomeni napako ali odklon od normalno dovoljenih proizvodnih odstopanj v oblikovanju, materialih ali izdelavi naprave, sistema ali montaže, ki vpliva na kateri koli parameter, specifikacijo ali del, ki pripada sistemu za nadzor emisij. Manjkajoč del je mogoče obravnavati kot „napako v zvezi z emisijami“;

„strategija za nadzor emisij (ECS)“ pomeni element ali garnituro elementov sestave, ki je vključena v skupno sestavo sistema motorja ali vozila za nadzor emisij izpušnih plinov in vsebuje eno BECS in eno garnituro AECS;

„sistem za uravnavanje emisij“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, krmilnik(-e) za elektronsko upravljanje s sistemom motorja in vse komponente, povezane z emisijami, sistema motorja v izpuhu, ki vnašajo informacije v to(te) napravo(-e) ali jih sprejemajo iz nje(njih), in, kjer se to uporablja, komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med enoto(-ami) za elektronsko krmiljenje sistema motorja (EECU) in drugimi prenosi moči ali, v zvezi z upravljanjem z emisijami, enoto za krmiljenje vozila;

„sistem za nadzor uravnavanja emisij“ pomeni sistem, ki zagotavlja pravilno delovanje naprav za zmanjševanje NOx v sistemu motorja v skladu z zahtevami iz odstavka 5.5.

„privzeti način emisij“ pomeni AECS, ki se aktivira, če pride do napake v ECS, ki jo zazna sistem OBD, na podlagi tega pa se aktivira MI, to pa ne zahteva vnosa informacij iz komponente ali sistema v okvari;

„družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni, za preskušanje po razporedu kopičenja prevozov za ugotavljanje faktorjev poslabšanja v skladu s Prilogo 7 k temu pravilniku in za preverjanje skladnosti vozil/motorjev v prometu v skladu s Prilogo 8 k temu pravilniku, proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki ustrezajo definiciji družine motorjev, ki so skladni z definicijo družine motorjev, vendar so še naprej razvrščeni v skupine motorjev, ki uporabljajo podobne sisteme za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

„sistem motorja“ pomeni motor, sistem za nadzor emisij, komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto sistema motorja (elektronskimi krmilnimi enotami sistema motorja) (EECU) in kakršen koli prenos moči ali krmilno enoto vozila;

„družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo po obliki, kakor je opredeljeno v odstavku 7 tega pravilnika, podobne lastnosti izpuha emisij, vsi člani družine pa so skladni z mejnimi vrednostmi emisij, ki se uporabljajo;

„območje vrtilnih frekvenc obratovanja motorja“ pomeni tisto območje vrtilnih frekvenc motorja, ki se najpogosteje uporablja med obratovanjem motorja na terenu, in ki leži med nizko in visoko vrtilno frekvenco, kakor je opredeljeno v Dodatku 1 Priloge 4A k temu pravilniku;

„vrtilna frekvenca motorjev A, B in C“ pomeni preskusne vrtilne frekvence motorja v območju vrtilnih frekvenc obratovanja motorja, ki se uporabljajo za preskusa ESC in ELR, kakor je opredeljeno v Dodatku 1 Priloge 4A k temu pravilniku;

„nastavitev motorja“ pomeni določeno nastavitev motorja/vozila, ki vključuje strategijo za nadzor emisij (ECS), eno ocenitev zmogljivosti posameznega motorja (homologirano krivuljo polne obremenitve) in, če se uporablja, en nabor omejevalnikov navora;

„tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v takšnih bistvenih vidikih, kot so lastnosti motorja, opredeljene v Prilogi 1 k temu pravilniku;

„sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni katalizator (oksidacijski ali tristezni), filter delcev, sistem za NOx, kombinirani filter za NOx in delce ali katero koli drugo napravo za zmanjševanje emisij, ki je nameščena za motorjem. Ta definicija izključuje vračanje izpušnih plinov v valj, ki se, kjer je nameščena, obravnava kot notranji del sistema motorja;

„plinski motor“ pomeni motor, ki za gorivo uporablja zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG);

„plinasta onesnaževala“ pomeni ogljikov monoksid, ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel, CH2,525 za LPG in CH2,93 za NG (NMHC) in predpostavljeno molekulo CH3O0,5 za dizelske motorje, ki za gorivo uporabljajo etanol), metan (predpostavlja se razmerje CH4 za NG) in dušikove okside, ki se izražajo kot ekvivalent dušikovega dioksida (NO2)

„visoka vrtilna frekvenca (nhi)“ pomeni najvišjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 70 % največje deklarirane moči;

„nizka vrtilna frekvenca (nlo)“ pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 50 % največje deklarirane moči;

„velika napaka v delovanju“
   (7) pomeni stalno ali začasno napako v delovanju katerega koli sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki naj bi povzročila takojšnje ali zakasnelo povečanje emisij plinastih snovi ali delcev sistema motorja in ki je ni mogoče natančno oceniti s sistemom OBD

„napaka“ pomeni:

| (a) | vsako poslabšanje ali odpoved, vključno z odpovedmi elektronike, sistema za nadzor emisij, ki bi povzročila, da emisije presežejo mejne vrednosti sistema OBD ali, kjer se to uporablja, da ne bi več dosegale območja funkcionalnega delovanja sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, kjer emisije katerih koli s predpisi urejenih okolju škodljivih snovi presegajo mejne vrednosti OBD |
| --- | --- |

(a)

vsako poslabšanje ali odpoved, vključno z odpovedmi elektronike, sistema za nadzor emisij, ki bi povzročila, da emisije presežejo mejne vrednosti sistema OBD ali, kjer se to uporablja, da ne bi več dosegale območja funkcionalnega delovanja sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, kjer emisije katerih koli s predpisi urejenih okolju škodljivih snovi presegajo mejne vrednosti OBD

| (b) | v vsakem primeru, kjer sistem OBD ni zmožen izpolnjevati zahtev te direktive glede nadzora. |
| --- | --- |

(b)

v vsakem primeru, kjer sistem OBD ni zmožen izpolnjevati zahtev te direktive glede nadzora.

Proizvajalec pa lahko kljub temu sklene, da je poslabšanje ali odpoved, ki ne bi povzročila, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, napaka

„indikator za javljanje napak (MI)“ pomeni vidni indikator, ki razločno opozori voznika, če pride do napake v smislu tega pravilnika;

„motor z več nastavitvami“ pomeni motor, ki vsebuje več kot eno nastavitev;

„območje zemeljskega plina NG“ pomeni eno od območij (H – visoko ali L – nizko), določenih v evropskem standardu EN 437 iz novembra 1993;

„izhodna moč“ pomeni na preskusni napravi izmerjeno moč na koncu ročične gredi v kW, ali enakovredno moč, izmerjeno po metodi za merjenje moči, kot jo določa Pravilnik št. 85;

„OBD“ pomeni vgrajen sistem za diagnostiko za nadzor nad emisijami, ki je zmožen odkriti napako in verjetno mesto napake s pomočjo kod napak, shranjenih v računalniškem spominu

„družina motorjev OBD“ pomeni, za homologacijo sistema OBD v skladu z zahtevami iz Priloge 9A k temu pravilniku, proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne parametre sestave sistema OBD v skladu z odstavkom 7.3 tega pravilnika;

„merilnik motnosti“ pomeni napravo, namenjeno za merjenje motnosti zaradi delcev saj po načelu slabljenja svetlobe;

„osnovni motor“ pomeni motor, izbran izmed družine motorjev tako, da bodo njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev;

„naprava za naknadno obdelavo delcev“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij trdnih onesnaževal (PT), z mehanskim, aerodinamičnim, difuzijskim ali inercijskim ločevanjem;

„trdna onesnaževala“ pomeni snovi, ki se naberejo na specificiranem filtru, ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim zrakom, tako da temperatura ne presega 325 K (52 oC);

„odstotek obremenitve“ pomeni delež največjega razpoložljivega navora pri določeni vrtilni frekvenci motorja;

„periodična regeneracija“ pomeni postopek regeneracija naprave za nadzor nad emisijami, ki se izvaja periodično v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja. V ciklih, ko se izvaja regeneracija, lahko pride do prekoračitve emisijskih standardov;

„odgon“ pomeni enoto za zagotovitev potrebne moči za pogon pomožne opreme, vgrajene na vozilo, ki jo poganja motor;

„nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco motorja pri polni obremenitvi, ki jo omogoča regulator, ali, če regulator ne obstaja, vrtilno frekvenca, pri kateri je največja moč dobljena iz motorja, kakor določa proizvajalec v odstavku 2. Dodatka 2 Priloge 1;

„reagent“ pomeni vsak medij, ki je shranjen v posodi v vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov (če se to zahteva) na podlagi zahteve sistema za nadzor emisij;

„ponovno kalibriranje“ pomeni fino nastavitev določenega motorja na NG, da bo enako zmogljiv (moč, poraba goriva) v različnem območju zemeljskega plina;

„referenčna vrtilna frekvenca (nref)“ pomeni 100 % vrednost vrtilne frekvence, ki se uporabi za denormalizacijo vrednosti relativne vrtilne frekvence preskusa ETC iz Dodatka 2 Priloge 4A k temu pravilniku;

„odzivni čas“ pomeni razliko med hitro spremembo komponente, ki se meri na referenčni točki, in ustrezno spremembo v odzivu merilnega sistema, kjer je sprememba merjene komponente vsaj 60 % FS in se zgodi v manj kot 0,1 sekunde. Odzivni čas sistema (t90) je sestavljen iz časovnega zamika proti sistemu in časa vzpona sistema (glej tudi ISO 16183);

„čas vzpona“ pomeni čas med 10 % in 90 % odzivom končnega odčitka (t90 – t10). To je odziv instrumenta po tem, ko je merjena komponenta instrument dosegla. Za čas vzpona je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka;

„samoprilagodljivost“ pomeni vsako napravo motorja, ki omogoča vzdrževanje konstantnega razmerja zrak/gorivo;

„saje“ pomeni delce, ki so v obliki suspenzije razporejeni v toku izpušnih plinov iz dizelskega motorja in ki absorbirajo, odbijajo ali lomijo svetlobo;

„preskusni cikel“ pomeni zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka točno določeno vrtilno frekvenco in navor in ki jim mora motor slediti v stacionarnem stanju (preskus ESC) ali v prehodnih pogojih delovanja (preskusa ETC in ELR);

„omejevalnik navora“ pomeni napravo, ki začasno omeji največji navor motorja;

„transformacijski čas“ pomeni čas med spremembo komponente, ki se meri na sondi za vzorčenje, in odzivom sistema 50 % končnega odčitka (t50). Transformacijski čas se uporablja za razvrščanje signalov različnih merilnih instrumentov;

„življenjska doba“ – pomeni, za vozila in motorje, homologirane za vrsto B1, vrsto B2 ali vrsto C tabele, podane v odstavku 5.2.1 tega pravilnika, ustrezno dobo razdalje in/ali časa, ki je opredeljena v odstavku 5.3 (trajnost sistemov za nadzor emisij) tega pravilnika, preko katere je treba, kot del homologacije, zagotoviti skladnost z ustreznimi mejnimi vrednostmi za emisije plinov, delcev in saj;

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so značilnosti vozila in motorja, določene v Prilogi 1 k temu pravilniku;

„Wobbejev indeks (spodnji Wl; ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo določenega plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji;

Formula

„faktor λ-premika (Sλ)“ pomeni izraz, ki opisuje potrebno prožnost sistema upravljanja motorja glede spremembe razmerja presežnega zraka λ, če uporablja motor za gorivo plinasto spojino, ki se razlikuje od čistega metana (za izračun Sλ glej Prilogo 7);

| 2.2 | Simboli, okrajšave in mednarodni standardi |
| --- | --- |

2.2

Simboli, okrajšave in mednarodni standardi

| 2.2.1 | Simboli za preskusne parametre:







  Simbol | Enota | Izraz |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | površina preseka izokinetične sonde za vzorčenje |
| Ae | m2 | površina preseka izpušne cevi |
| c | ppm/vol. % | koncentracija |
| Cd | — | koeficient odvajanja v SSV-CVS |
| C1 | — | ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1 |
| d | m | premer |
| D0 | m3/s | odsek na osi za kalibracijsko funkcijo PDP črpalke |
| D | — | faktor redčenja |
| D | — | konstanta Besselove funkcije |
| E | — | konstanta Besselove funkcije |
| EE | — | učinkovitost etana |
| EM | — | učinkovitost metana |
| EZ | g/kWh | interpolirane emisije NOx kontrolne točke |
| f | 1/s | frekvenca |
| fa | — | laboratorijski atmosferski faktor |
| fc | s-
  1 | mejna frekvenca Besselovega filtra |
| Fs | — | stehiometrični faktor |
| H | MJ/m3 | kalorična vrednost |
| Ha | g/kg | absolutna vlažnost polnilnega zraka |
| Hd | g/kg | absolutna vlažnost zraka za redčenje |
| i | — | spodnji indeks, ki označuje posamezno fazo ali trenutno meritev |
| K | — | Besselova konstanta |
| k | m-
  1 | absorpcijski koeficient svetlobe |
| kf | | specifični korekcijski faktor goriva za preračun iz suhega v mokro |
| kh,D | — | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za dizelske motorje |
| kh,G | — | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za plinske motorje |
| KV | | kalibracijska funkcija CFV |
| kW,a | — | korekcijski faktor polnilnega zraka iz suhega v mokrega |
| kW,d | — | korekcijski faktor zraka za redčenje iz suhega v mokrega |
| kW,e | — | korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov iz suhih v mokre |
| kW,r | — | korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov iz suhih v mokre |
| L | % | odstotek navora glede na največji navor pri preskusnem motorju |
| La | m | dejanska dolžina optične poti |
| Mra | g/mol | molekulska masa polnilnega zraka |
| Mre | g/mol | molekulska masa izpušnih plinov |
| md | kg | masa zbranega vzorca delcev v zraku za redčenje, ki je šel skozi filtre za vzorčenje delcev |
| med | kg | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel |
| medf | kg | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel |
| mew | kg | skupna masa izpušnih plinov skozi ves cikel |
| mf | mg | masa vzorca zbranih delcev |
| mf,d | mg | masa vzorca zbranih delcev iz zraka za redčenje |
| mgas | g/h or g | masni pretok plinastih emisij (stopnja) |
| mse | kg | masa vzorca skozi ves cikel |
| msep | kg | masa zbranega vzorca delcev v razredčenih izpušnih plinih, ki so šli skozi filtre za vzorčenje delcev |
| mset | kg | masa zbranega vzorca delcev v dvojno redčenih izpušnih plinih, ki so šli skozi filtre za vzorčenje delcev |
| mssd | kg | masa sekundarnega zraka za redčenje |
| N | % | motnost |
| NP | — | skupno število vrtljajev PDP v ciklu |
| NP,i | — | število vrtljajev PDP v enem časovnem intervalu |
| n | min-
  1 | vrtilna frekvenca motorja |
| np | s-
  1 | vrtilna frekvenca PDP |
| nhi | min-
  1 | visoka vrtilna frekvenca motorja |
| nlo | min-
  1 | nizka vrtilna frekvenca motorja |
| nref | min-
  1 | referenčna vrtilna frekvenca motorja za preskus ETC |
| pa | kPa | tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja |
| pb | kPa | skupni atmosferski tlak |
| pd | kPa | tlak nasičene pare zraka za redčenje |
| pp | kPa | absolutni tlak |
| pr | kPa | tlak vodne pare po hladilni kopeli |
| ps | kPa | suh atmosferski tlak |
| p1 | kPa | podtlak pri vstopu v črpalko |
| P(a) | kW | moč, ki jo odvzame dodatna oprema, nameščena za preskus |
| P(b) | kW | moč, ki jo odvzame dodatna oprema, odstranjena za preskus |
| P(n) | kW | nekorigirana izhodna moč |
| P(m) | kW | na preskusni napravi izmerjena moč |
| qmaw | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka polnilnega zraka na mokri osnovi |
| qmad | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka polnilnega zraka na suhi osnovi |
| qmdw | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka zraka za redčenje na mokri osnovi |
| qmdew | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov na mokri osnovi |
| qmdew, i | kg/s | trenutna stopnja masnega pretoka CVS na mokri osnovi |
| qmedf | kg/h ali kg/s | stopnja ekvivalentnega masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov na mokri osnovi |
| qmew | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka izpušnih plinov na mokri osnovi |
| qmf | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka goriva |
| qmp | kg/h ali kg/s | stopnja masnega pretoka vzorca delcev |
| qvs | dm3/min | stopnja pretoka vzorca v napravo za analizo |
| qvt | cm3/min | stopnja pretoka sledilnega plina |
| Ω | — | Besselova konstanta |
| Qs | m3/s | stopnja prostorninskega pretoka v PDP/CFV-CVS |
| QSSV | m3/s | stopnja prostorninskega pretoka v SSV-CVS |
| ra | — | razmerje površin presekov izokinetične sonde in izpušne cevi |
| rd | — | razmerje redčenja |
| rD | — | razmerje premerov SSV-CVS |
| rp | — | razmerje tlakov SSV-CVS |
| rs | — | razmerje vzorcev |
| Rf | — | faktor odzivnosti FID |
| ρ | kg/m3 | gostota |
| S | kW | nastavitev dinamometra |
| S i | m-
  1 | trenutna stopnja dimljenja |
| Sλ | — | faktor λ-premika |
| T | K | absolutna temperatura |
| Ta | K | absolutna temperatura polnilnega zraka |
| t | s | čas merjenja |
| te | s | električni odzivni čas |
| tf | s | odzivni čas filtra za Besselovo funkcijo |
| tp | s | fizični odzivni čas |
| Δt | s | časovni interval med zaporednimi podatki o dimljenju (= 1/frekvenca vzorčenja) |
| Δti | s | časovni interval za trenutni pretok skozi sistem CVS |
| τ | % | prepustnost svetlobe v dimu |
| u | — | razmerje gostot plinaste komponente in izpušnega plina |
| V0 | m3/rev | prostorninski pretok v sistemu PDP na en vrtljaj |
| Vs | l | prostornina sistema naprave za analizo |
| W | — | Wobbejev indeks |
| Wact | kWh | dejansko delo cikla ETC |
| Wref | kWh | referenčno delo cikla ETC |
| Wf | — | utežni faktor |
| Wfe | — | efektivni utežni faktor |
| X0 | m3/rev | kalibracijska funkcija prostorninskega pretoka PDP |
| Yi | m-
  1 | povprečna 1 s vrednost dimljenja po Besselu |

2.2.1

Simboli za preskusne parametre:

Simbol

Enota

Izraz

Ap

m2

površina preseka izokinetične sonde za vzorčenje

Ae

m2

površina preseka izpušne cevi

c

ppm/vol. %

koncentracija

Cd

—

koeficient odvajanja v SSV-CVS

C1

—

ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1

d

m

premer

D0

m3/s

odsek na osi za kalibracijsko funkcijo PDP črpalke

D

—

faktor redčenja

D

—

konstanta Besselove funkcije

E

—

konstanta Besselove funkcije

EE

—

učinkovitost etana

EM

—

učinkovitost metana

EZ

g/kWh

interpolirane emisije NOx kontrolne točke

f

1/s

frekvenca

fa

—

laboratorijski atmosferski faktor

fc

s-
  1

mejna frekvenca Besselovega filtra

Fs

—

stehiometrični faktor

H

MJ/m3

kalorična vrednost

Ha

g/kg

absolutna vlažnost polnilnega zraka

Hd

g/kg

absolutna vlažnost zraka za redčenje

i

—

spodnji indeks, ki označuje posamezno fazo ali trenutno meritev

K

—

Besselova konstanta

k

m-
  1

absorpcijski koeficient svetlobe

kf

specifični korekcijski faktor goriva za preračun iz suhega v mokro

kh,D

—

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za dizelske motorje

kh,G

—

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za plinske motorje

KV

kalibracijska funkcija CFV

kW,a

—

korekcijski faktor polnilnega zraka iz suhega v mokrega

kW,d

—

korekcijski faktor zraka za redčenje iz suhega v mokrega

kW,e

—

korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov iz suhih v mokre

kW,r

—

korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov iz suhih v mokre

L

%

odstotek navora glede na največji navor pri preskusnem motorju

La

m

dejanska dolžina optične poti

Mra

g/mol

molekulska masa polnilnega zraka

Mre

g/mol

molekulska masa izpušnih plinov

md

kg

masa zbranega vzorca delcev v zraku za redčenje, ki je šel skozi filtre za vzorčenje delcev

med

kg

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel

medf

kg

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel

mew

kg

skupna masa izpušnih plinov skozi ves cikel

mf

mg

masa vzorca zbranih delcev

mf,d

mg

masa vzorca zbranih delcev iz zraka za redčenje

mgas

g/h or g

masni pretok plinastih emisij (stopnja)

mse

kg

masa vzorca skozi ves cikel

msep

kg

masa zbranega vzorca delcev v razredčenih izpušnih plinih, ki so šli skozi filtre za vzorčenje delcev

mset

kg

masa zbranega vzorca delcev v dvojno redčenih izpušnih plinih, ki so šli skozi filtre za vzorčenje delcev

mssd

kg

masa sekundarnega zraka za redčenje

N

%

motnost

NP

—

skupno število vrtljajev PDP v ciklu

NP,i

—

število vrtljajev PDP v enem časovnem intervalu

n

min-
  1

vrtilna frekvenca motorja

np

s-
  1

vrtilna frekvenca PDP

nhi

min-
  1

visoka vrtilna frekvenca motorja

nlo

min-
  1

nizka vrtilna frekvenca motorja

nref

min-
  1

referenčna vrtilna frekvenca motorja za preskus ETC

pa

kPa

tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja

pb

kPa

skupni atmosferski tlak

pd

kPa

tlak nasičene pare zraka za redčenje

pp

kPa

absolutni tlak

pr

kPa

tlak vodne pare po hladilni kopeli

ps

kPa

suh atmosferski tlak

p1

kPa

podtlak pri vstopu v črpalko

P(a)

kW

moč, ki jo odvzame dodatna oprema, nameščena za preskus

P(b)

kW

moč, ki jo odvzame dodatna oprema, odstranjena za preskus

P(n)

kW

nekorigirana izhodna moč

P(m)

kW

na preskusni napravi izmerjena moč

qmaw

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka polnilnega zraka na mokri osnovi

qmad

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka polnilnega zraka na suhi osnovi

qmdw

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka zraka za redčenje na mokri osnovi

qmdew

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov na mokri osnovi

qmdew, i

kg/s

trenutna stopnja masnega pretoka CVS na mokri osnovi

qmedf

kg/h ali kg/s

stopnja ekvivalentnega masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov na mokri osnovi

qmew

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka izpušnih plinov na mokri osnovi

qmf

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka goriva

qmp

kg/h ali kg/s

stopnja masnega pretoka vzorca delcev

qvs

dm3/min

stopnja pretoka vzorca v napravo za analizo

qvt

cm3/min

stopnja pretoka sledilnega plina

Ω

—

Besselova konstanta

Qs

m3/s

stopnja prostorninskega pretoka v PDP/CFV-CVS

QSSV

m3/s

stopnja prostorninskega pretoka v SSV-CVS

ra

—

razmerje površin presekov izokinetične sonde in izpušne cevi

rd

—

razmerje redčenja

rD

—

razmerje premerov SSV-CVS

rp

—

razmerje tlakov SSV-CVS

rs

—

razmerje vzorcev

Rf

—

faktor odzivnosti FID

ρ

kg/m3

gostota

S

kW

nastavitev dinamometra

S i

m-
  1

trenutna stopnja dimljenja

Sλ

—

faktor λ-premika

T

K

absolutna temperatura

Ta

K

absolutna temperatura polnilnega zraka

t

s

čas merjenja

te

s

električni odzivni čas

tf

s

odzivni čas filtra za Besselovo funkcijo

tp

s

fizični odzivni čas

Δt

s

časovni interval med zaporednimi podatki o dimljenju (= 1/frekvenca vzorčenja)

Δti

s

časovni interval za trenutni pretok skozi sistem CVS

τ

%

prepustnost svetlobe v dimu

u

—

razmerje gostot plinaste komponente in izpušnega plina

V0

m3/rev

prostorninski pretok v sistemu PDP na en vrtljaj

Vs

l

prostornina sistema naprave za analizo

W

—

Wobbejev indeks

Wact

kWh

dejansko delo cikla ETC

Wref

kWh

referenčno delo cikla ETC

Wf

—

utežni faktor

Wfe

—

efektivni utežni faktor

X0

m3/rev

kalibracijska funkcija prostorninskega pretoka PDP

Yi

m-
  1

povprečna 1 s vrednost dimljenja po Besselu

| 2.2.2 | Simboli kemičnih sestavin






  CH4 | metan |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | etan |
| C2H5OH | etanol |
| C3H8 | propan |
| CO | ogljikov monoksid |
| DOP | dioktilftalat |
| CO2 | ogljikov dioksid |
| HC | ogljikovodiki |
| NMHC | nemetanski ogljikovodiki |
| NOx | dušikovi oksidi |
| NO | dušikov oksid |
| NO2 | dušikov dioksid |
| PT | delci |

2.2.2

Simboli kemičnih sestavin

CH4

metan

C2H6

etan

C2H5OH

etanol

C3H8

propan

CO

ogljikov monoksid

DOP

dioktilftalat

CO2

ogljikov dioksid

HC

ogljikovodiki

NMHC

nemetanski ogljikovodiki

NOx

dušikovi oksidi

NO

dušikov oksid

NO2

dušikov dioksid

PT

delci

| 2.2.3 | Okrajšave






  CFV | venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- | --- |
| CLD | kemiluminiscenčni detektor |
| ELR | Evropski preskus odzivnosti na obremenitev |
| ESC | Evropski cikel ustaljenega stanja |
| ETC | Evropski cikel prehodnega stanja |
| FID | plamensko-ionizacijski detektor |
| GC | plinski kromatograf |
| HCLD | ogrevani kemiluminiscenčni detektor |
| HFID | ogrevani plamensko-ionizacijski detektor |
| LPG | utekočinjeni naftni plin |
| NDIR | analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi |
| NG | zemeljski plin |
| NMC | izločevalnik nemetanov |

2.2.3

Okrajšave

CFV

venturijeva cev s kritičnim pretokom

CLD

kemiluminiscenčni detektor

ELR

Evropski preskus odzivnosti na obremenitev

ESC

Evropski cikel ustaljenega stanja

ETC

Evropski cikel prehodnega stanja

FID

plamensko-ionizacijski detektor

GC

plinski kromatograf

HCLD

ogrevani kemiluminiscenčni detektor

HFID

ogrevani plamensko-ionizacijski detektor

LPG

utekočinjeni naftni plin

NDIR

analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi

NG

zemeljski plin

NMC

izločevalnik nemetanov

| 2.2.4 | Simboli za sestavo goriva






  wALF | vsebnost vodika v gorivu, v % mase |
| --- | --- | --- |
| wBET | vsebnost ogljika v gorivu, v % mase |
| wGAM | vsebnost žvepla v gorivu, v % mase |
| wDEL | vsebnost dušika v gorivu, v % mase |
| wEPS | vsebnost kisika v gorivu, v % mase |
| α | molarno razmerje vodika (H/C) |
| β | molarno razmerje ogljika (C/C) |
| γ | molarno razmerje žvepla (S/C) |
| δ | molarno razmerje dušika (N/C) |
| ε | molarno razmerje kisika (O/C) |

2.2.4

Simboli za sestavo goriva

wALF

vsebnost vodika v gorivu, v % mase

wBET

vsebnost ogljika v gorivu, v % mase

wGAM

vsebnost žvepla v gorivu, v % mase

wDEL

vsebnost dušika v gorivu, v % mase

wEPS

vsebnost kisika v gorivu, v % mase

α

molarno razmerje vodika (H/C)

β

molarno razmerje ogljika (C/C)

γ

molarno razmerje žvepla (S/C)

δ

molarno razmerje dušika (N/C)

ε

molarno razmerje kisika (O/C)

v zvezi z gorivom Cβ Hα Oε Nδ Sγ

β = 1 za goriva na osnovi ogljika, β = 0 za vodikovo gorivo

| 2.2.5 | Standardi, na katere se sklicuje ta pravilnik






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 1: General information. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 1: Splošne informacije.) |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo opremo za diagnostiko, povezane z emisijami – Del 2: Izrazi, opredelitve, okrajšave in kratice.) |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 3: Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi, specifikacije in uporaba.) |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector. (Diagnostični konektor, ki ni na vozilu.) |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 4: Zunanja preskusna oprema.) |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73: Application Layer – Diagnostics. (Aplikacijski sloj – Diagnostika.) |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 5: Diagnostične storitve, povezane z emisijami.) |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 5: Opredelitve diagnostičnih kod težav.) |
| SAE J2012 | SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002. (Ekvivalent opredelitev diagnostičnih kod težav za ISO/DIS 15031-6, 30. aprila 2002.) |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 7: Data link security. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 7: Varnost podatkovne povezave.) |
| SAE J2186 | SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996. (Varnost podatkovne povezave E/E, oktober 1996.) |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4: 2001 Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems. (Cestna vozila – Diagnostika na omrežju CAN (Controller Area Network) – Del 4: Zahteve za sisteme, povezane z emisijami.) |
| SAE J1939 | SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network. (Priporočena praksa za serijsko krmilno in komunikacijsko omrežje vozila.) |
| ISO 16185 | ISO 16185: 2000 Road vehicles – engine family for homologation. (Cestna vozila – Družina motorjev za homologacijo.) |
| ISO 2575 | ISO 2575: 2000 Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales. (Cestna vozila – Simboli za kontrolne indikatorje in opozorilne naprave.) |
| ISO 16183 | ISO 16183: 2002 Heavy duty engines – Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions. (Težki motorji – Merjenje plinastih emisij iz nerazredčenih izpušnih plinov in emisij delcev z uporabo sistemov redčenja z delnim tokom v okviru pogojev prehodnega preskusa.) |

2.2.5

Standardi, na katere se sklicuje ta pravilnik

ISO 15031-1

ISO 15031-1: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 1: General information. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 1: Splošne informacije.)

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo opremo za diagnostiko, povezane z emisijami – Del 2: Izrazi, opredelitve, okrajšave in kratice.)

ISO 15031-3

ISO 15031-3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 3: Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi, specifikacije in uporaba.)

SAE J1939-13

SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector. (Diagnostični konektor, ki ni na vozilu.)

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 4: Zunanja preskusna oprema.)

SAE J1939-73

SAE J1939-73: Application Layer – Diagnostics. (Aplikacijski sloj – Diagnostika.)

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 5: Diagnostične storitve, povezane z emisijami.)

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 5: Opredelitve diagnostičnih kod težav.)

SAE J2012

SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002. (Ekvivalent opredelitev diagnostičnih kod težav za ISO/DIS 15031-6, 30. aprila 2002.)

ISO 15031-7

ISO 15031-7: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 7: Data link security. (Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 7: Varnost podatkovne povezave.)

SAE J2186

SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996. (Varnost podatkovne povezave E/E, oktober 1996.)

ISO 15765-4

ISO 15765-4: 2001 Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems. (Cestna vozila – Diagnostika na omrežju CAN (Controller Area Network) – Del 4: Zahteve za sisteme, povezane z emisijami.)

SAE J1939

SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network. (Priporočena praksa za serijsko krmilno in komunikacijsko omrežje vozila.)

ISO 16185

ISO 16185: 2000 Road vehicles – engine family for homologation. (Cestna vozila – Družina motorjev za homologacijo.)

ISO 2575

ISO 2575: 2000 Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales. (Cestna vozila – Simboli za kontrolne indikatorje in opozorilne naprave.)

ISO 16183

ISO 16183: 2002 Heavy duty engines – Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions. (Težki motorji – Merjenje plinastih emisij iz nerazredčenih izpušnih plinov in emisij delcev z uporabo sistemov redčenja z delnim tokom v okviru pogojev prehodnega preskusa.)

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vloga za podelitev homologacije za določen tip motorja ali družine motorjev kot samostojne tehnične enote

| 3.1.1 | Vlogo za homologacijo določenega tipa motorja ali družine motorjev glede na zahteve iz tabele B v odstavku 1.1 predloži proizvajalec motorja ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.
  Če vloga zadeva motor, opremljen s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), se izpolnijo pogoji, navedeni v odstavku 3.4. |
| --- | --- |

3.1.1

Vlogo za homologacijo določenega tipa motorja ali družine motorjev glede na zahteve iz tabele B v odstavku 1.1 predloži proizvajalec motorja ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

Če vloga zadeva motor, opremljen s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), se izpolnijo pogoji, navedeni v odstavku 3.4.

| 3.1.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.1.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.1.2.1 | opis tipa motorja ali družine motorjev, če je primerno, s podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.2.1

opis tipa motorja ali družine motorjev, če je primerno, s podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 3.1.3 | Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu motorja“ ali „osnovnemu motorju“, opisanemu v Prilogi 1, se predloži tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov iz odstavka 5. |
| --- | --- |

3.1.3

Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu motorja“ ali „osnovnemu motorju“, opisanemu v Prilogi 1, se predloži tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov iz odstavka 5.

3.2   Vloga za podelitev homologacije za določen tip vozila glede na njegov motor

| 3.2.1 | Vlogo za homologacijo določenega tipa vozila glede na zahteve za njegov motor ali družine motorjev, navedene v tabeli B v odstavku 1.1, ter vgradnjo motorja v vozilo predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.
  Če vloga zadeva motor, opremljen s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), se izpolnijo pogoji, navedeni v odstavku 3.4. |
| --- | --- |

3.2.1

Vlogo za homologacijo določenega tipa vozila glede na zahteve za njegov motor ali družine motorjev, navedene v tabeli B v odstavku 1.1, ter vgradnjo motorja v vozilo predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

Če vloga zadeva motor, opremljen s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), se izpolnijo pogoji, navedeni v odstavku 3.4.

| 3.2.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.2.1 | opis tipa vozila, delov vozila, ki so povezani z motorjem, in tipa motorja ali družine motorjev, če je primerno, s podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.2.2.1

opis tipa vozila, delov vozila, ki so povezani z motorjem, in tipa motorja ali družine motorjev, če je primerno, s podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 3.2.3 | Proizvajalec zagotovi opis indikatorja za javljanje napak (MI), ki ga uporablja sistem OBD, da voznika opozarja na napake na vozilu.
  Proizvajalec zagotovi opis tega indikatorja in način opozarjanja, ki se uporablja za obveščanje voznika, da je na vozilu prišlo do pomanjkanja zahtevanega reagenta. |
| --- | --- |

3.2.3

Proizvajalec zagotovi opis indikatorja za javljanje napak (MI), ki ga uporablja sistem OBD, da voznika opozarja na napake na vozilu.

Proizvajalec zagotovi opis tega indikatorja in način opozarjanja, ki se uporablja za obveščanje voznika, da je na vozilu prišlo do pomanjkanja zahtevanega reagenta.

| 3.2.4 | Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu vozila“ iz Priloge 1, se predloži tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov iz odstavkov 5 in 6. |
| --- | --- |

3.2.4

Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu vozila“ iz Priloge 1, se predloži tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov iz odstavkov 5 in 6.

3.3   Vloga za podelitev homologacije za tip vozila s homologiranim motorjem

| 3.3.1 | Vlogo za homologacijo določenega tipa vozila glede na vgradnjo homologiranega motorja v vozilo predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.3.1

Vlogo za homologacijo določenega tipa vozila glede na vgradnjo homologiranega motorja v vozilo predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.3.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.3.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.3.2.1 | opis tipa vozila in delov vozila, ki so povezani z motorjem, s podatki iz Priloge 1, kakor je ustrezno, ter kopijo obrazca sporočila o homologaciji (Priloga 2A) motorja ali družine motorjev, če je primerno, kot samostojne tehnične enote, ki je vgrajena v ta tip vozila. |
| --- | --- |

3.3.2.1

opis tipa vozila in delov vozila, ki so povezani z motorjem, s podatki iz Priloge 1, kakor je ustrezno, ter kopijo obrazca sporočila o homologaciji (Priloga 2A) motorja ali družine motorjev, če je primerno, kot samostojne tehnične enote, ki je vgrajena v ta tip vozila.

| 3.3.3 | Proizvajalec zagotovi opis indikatorja za javljanje napak (MI), ki ga uporablja sistem OBD, da voznika opozarja na napake na vozilu.
  Proizvajalec zagotovi opis tega indikatorja in način opozarjanja, ki se uporablja za obveščanje voznika, da je na vozilu prišlo do pomanjkanja zahtevanega reagenta. |
| --- | --- |

3.3.3

Proizvajalec zagotovi opis indikatorja za javljanje napak (MI), ki ga uporablja sistem OBD, da voznika opozarja na napake na vozilu.

Proizvajalec zagotovi opis tega indikatorja in način opozarjanja, ki se uporablja za obveščanje voznika, da je na vozilu prišlo do pomanjkanja zahtevanega reagenta.

| 3.3.4 | Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu vozila“ iz Priloge 1, se predloži tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov iz odstavka 6. |
| --- | --- |

3.3.4

Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu vozila“ iz Priloge 1, se predloži tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov iz odstavka 6.

3.4   Sistemi za diagnostiko na vozilu

| 3.4.1 | Vlogi za homologacijo vozila ali motorja (družine motorjev), opremljenega s sistemom za diagnostiko na vozilu (sistemom OBD), se priložijo podatki, ki se zahtevajo v odstavku 9. Dodatka 1 Priloge 1 (opis (osnovnega) motorja) in/ali v odstavku 6 Dodatka 3 Priloge 1 (opis tipa motorja znotraj družine motorjev), skupaj z/s: |
| --- | --- |

3.4.1

Vlogi za homologacijo vozila ali motorja (družine motorjev), opremljenega s sistemom za diagnostiko na vozilu (sistemom OBD), se priložijo podatki, ki se zahtevajo v odstavku 9. Dodatka 1 Priloge 1 (opis (osnovnega) motorja) in/ali v odstavku 6 Dodatka 3 Priloge 1 (opis tipa motorja znotraj družine motorjev), skupaj z/s:

| 3.4.1.1 | Natančnimi pisnimi podatki o značilnostih delovanja sistema OBD, vključno s seznamom vseh delov, povezanih z napravami za nadzor emisij iz motorja, tj. senzorjev, naprav za aktiviranje in komponent, ki jih nadzoruje sistem OBD; |
| --- | --- |

3.4.1.1

Natančnimi pisnimi podatki o značilnostih delovanja sistema OBD, vključno s seznamom vseh delov, povezanih z napravami za nadzor emisij iz motorja, tj. senzorjev, naprav za aktiviranje in komponent, ki jih nadzoruje sistem OBD;

| 3.4.1.2 | Če je smotrno, z izjavo proizvajalca o parametrih, ki se uporabljajo kot podlaga za nadzorovanje večjih napak v delovanju, in: |
| --- | --- |

3.4.1.2

Če je smotrno, z izjavo proizvajalca o parametrih, ki se uporabljajo kot podlaga za nadzorovanje večjih napak v delovanju, in:

| 3.4.1.2.1 | proizvajalec zagotovi tehnično službo z opisom možnih napak v sistemu za nadzor emisij, ki vplivajo na emisije. Ti podatki so predmet razprave in dogovora med tehnično službo in proizvajalcem vozila. |
| --- | --- |

3.4.1.2.1

proizvajalec zagotovi tehnično službo z opisom možnih napak v sistemu za nadzor emisij, ki vplivajo na emisije. Ti podatki so predmet razprave in dogovora med tehnično službo in proizvajalcem vozila.

| 3.4.1.3 | Če je smotrno, opisom komunikacijskega vmesnika (strojne opreme in sporočil) med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in drugimi prenosi moči ali krmilno enoto vozila, če imajo podatki, ki se izmenjujejo, vpliv na pravilno delovanje sistema za nadzor emisij. |
| --- | --- |

3.4.1.3

Če je smotrno, opisom komunikacijskega vmesnika (strojne opreme in sporočil) med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in drugimi prenosi moči ali krmilno enoto vozila, če imajo podatki, ki se izmenjujejo, vpliv na pravilno delovanje sistema za nadzor emisij.

| 3.4.1.4 | Če je smotrno, kopijami drugih homologacij z ustreznimi podatki, ki so potrebni za razširitev homologacij. |
| --- | --- |

3.4.1.4

Če je smotrno, kopijami drugih homologacij z ustreznimi podatki, ki so potrebni za razširitev homologacij.

| 3.4.1.5 | Če je smotrno, podatki o družini motorja iz odstavka 7. tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.4.1.5

Če je smotrno, podatki o družini motorja iz odstavka 7. tega pravilnika.

| 3.4.1.6 | Proizvajalec opiše ukrepe, ki jih je sprejel za preprečevanje ponarejanja in popravljanja EECU ali katerega koli parametra vmesnika iz odstavka 3.4.1.3. |
| --- | --- |

3.4.1.6

Proizvajalec opiše ukrepe, ki jih je sprejel za preprečevanje ponarejanja in popravljanja EECU ali katerega koli parametra vmesnika iz odstavka 3.4.1.3.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva

Homologacija na podlagi univerzalnega goriva se podeli, če so izpolnjene naslednje zahteve.

| 4.1.1 | Pri dizelskem gorivu ali etanolu osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnem gorivu iz Priloge 5. |
| --- | --- |

4.1.1

Pri dizelskem gorivu ali etanolu osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnem gorivu iz Priloge 5.

| 4.1.2 | Pri zemeljskem plinu mora osnovni motor izkazovati sposobnost prilagoditve na vsako sestavo goriva, ki se lahko pojavi na trgu. Pri zemeljskem plinu sta običajni dve vrsti goriva, visokokalorično gorivo (H-gas) in nizkokalorično gorivo (L-gas), vendar imata zelo širok razpon znotraj obeh območij; znatno se razlikujeta po svoji energijski vsebnosti, izraženi z Wobbejevim indeksom, in po svojem faktorju λ-premika (Sλ). Formule za izračun Wobbejevega indeksa in Sλ so podane v odstavku. Za zemeljske pline s faktorjem λ-premika med 0,89 in 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) velja, da spadajo v območje H, medtem ko za zemeljske pline s faktorjem λ-premika med 1,08 in 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) velja, da spadajo v območje L. Sestava referenčnih goriv odraža skrajne variacije vrednosti Sλ.
  Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G25 (gorivo 2) iz Priloge 5 brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A. |
| --- | --- |

4.1.2

Pri zemeljskem plinu mora osnovni motor izkazovati sposobnost prilagoditve na vsako sestavo goriva, ki se lahko pojavi na trgu. Pri zemeljskem plinu sta običajni dve vrsti goriva, visokokalorično gorivo (H-gas) in nizkokalorično gorivo (L-gas), vendar imata zelo širok razpon znotraj obeh območij; znatno se razlikujeta po svoji energijski vsebnosti, izraženi z Wobbejevim indeksom, in po svojem faktorju λ-premika (Sλ). Formule za izračun Wobbejevega indeksa in Sλ so podane v odstavku. Za zemeljske pline s faktorjem λ-premika med 0,89 in 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) velja, da spadajo v območje H, medtem ko za zemeljske pline s faktorjem λ-premika med 1,08 in 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) velja, da spadajo v območje L. Sestava referenčnih goriv odraža skrajne variacije vrednosti Sλ.

Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G25 (gorivo 2) iz Priloge 5 brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A.

| 4.1.2.1 | Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretje gorivo (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), npr. če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretje gorivo (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), npr. če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

| 4.1.3 | Za motor, ki za gorivo uporablja zemeljski plin in je samoprilagodljiv za območje visokokaloričnih (H-gases) in nizkokaloričnih (L-gases) plinov in ki z uporabo stikala preklaplja med območjem H in območjem L, se osnovni motor pri vsakem položaju stikala preskusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je za vsako območje posebej določeno v Prilogi 5. Goriva so GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja H ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja L. Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika v obeh položajih stikala brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma v posameznem položaju stikala. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A. |
| --- | --- |

4.1.3

Za motor, ki za gorivo uporablja zemeljski plin in je samoprilagodljiv za območje visokokaloričnih (H-gases) in nizkokaloričnih (L-gases) plinov in ki z uporabo stikala preklaplja med območjem H in območjem L, se osnovni motor pri vsakem položaju stikala preskusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je za vsako območje posebej določeno v Prilogi 5. Goriva so GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja H ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja L. Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika v obeh položajih stikala brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma v posameznem položaju stikala. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A.

| 4.1.3.1 | Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretje gorivo namesto na G23 (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), npr. če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretje gorivo namesto na G23 (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), npr. če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

| 4.1.4 | Pri motorjih na zemeljski plin se razmerje med rezultati emisij „r“ za vsako onesnaževalo določi takole:



  ali



  in |
| --- | --- |

4.1.4

Pri motorjih na zemeljski plin se razmerje med rezultati emisij „r“ za vsako onesnaževalo določi takole:

Formula

ali

Formula

in

Formula

| 4.1.5 | Pri LPG mora osnovni motor izkazovati sposobnost prilagoditve na vsako sestavo goriva, ki se lahko pojavi na trgu. Pri LPG se spreminja sestava C3/C4. Te spremembe se kažejo v referenčnih gorivih. Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve glede emisij za referenčni gorivi A in B iz Priloge 5 brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A. |
| --- | --- |

4.1.5

Pri LPG mora osnovni motor izkazovati sposobnost prilagoditve na vsako sestavo goriva, ki se lahko pojavi na trgu. Pri LPG se spreminja sestava C3/C4. Te spremembe se kažejo v referenčnih gorivih. Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve glede emisij za referenčni gorivi A in B iz Priloge 5 brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A.

| 4.1.5.1 | Razmerje med rezultati emisij „r“ se za vsako onesnaževalo določi takole: |
| --- | --- |

4.1.5.1

Razmerje med rezultati emisij „r“ se za vsako onesnaževalo določi takole:

Formula

4.2   Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva

Homologacija, omejena na vrsto goriva, se podeli, če so izpolnjene naslednje zahteve.

| 4.2.1 | Homologacija emisij izpušnih plinov iz motorja na zemeljski plin, ki je prirejen za delovanje na območju visokokaloričnih (H-gases) ali na nizkokaloričnih (L-gases) plinov.
  Osnovni motor se preskusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je določeno v Prilogi 5, za ustrezno območje. Goriva so GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja H ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja L. Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A. |
| --- | --- |

4.2.1

Homologacija emisij izpušnih plinov iz motorja na zemeljski plin, ki je prirejen za delovanje na območju visokokaloričnih (H-gases) ali na nizkokaloričnih (L-gases) plinov.

Osnovni motor se preskusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je določeno v Prilogi 5, za ustrezno območje. Goriva so GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja H ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja L. Osnovni motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je vseeno dovoljen en cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A.

| 4.2.1.1 | Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretje gorivo namesto na G23 (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), npr. če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretje gorivo namesto na G23 (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), npr. če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

| 4.2.1.2 | Razmerje med rezultati emisij „r“ se za vsako onesnaževalo določi takole:



  ali



  in |
| --- | --- |

4.2.1.2

Razmerje med rezultati emisij „r“ se za vsako onesnaževalo določi takole:

Formula

ali

Formula

in

Formula

| 4.2.1.3 | Ob dobavi kupcu ima motor oznako (glej odstavek 4.11.), na kateri je navedeno, za katero vrsto plinov je motor homologiran. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Ob dobavi kupcu ima motor oznako (glej odstavek 4.11.), na kateri je navedeno, za katero vrsto plinov je motor homologiran.

| 4.2.2 | Homologacija emisij izpušnih plinov iz motorja na zemeljski plin ali LPG, ki je prirejen za delovanje na eno določeno sestavo goriva: |
| --- | --- |

4.2.2

Homologacija emisij izpušnih plinov iz motorja na zemeljski plin ali LPG, ki je prirejen za delovanje na eno določeno sestavo goriva:

| 4.2.2.1 | Pri zemeljskem plinu osnovni motor izpolnjuje zahteve glede emisij za referenčni gorivi GR in G25, pri LPG pa za referenčni gorivi A in B iz Priloge 5. Med preskusoma je dovoljeno fino uravnavanje sistema za dovajanje goriva. Tako fino uravnavanje predstavlja ponovno kalibriranje podatkovne baze dovajanja goriva, ne da bi se pri tem kakor koli spreminjala osnovna strategija krmiljenja ali osnovna zgradba podatkovne baze. Po potrebi se dovoli zamenjava delov, ki so neposredno povezani s količino pretoka goriva (npr. vbrizgalnih šob). |
| --- | --- |

4.2.2.1

Pri zemeljskem plinu osnovni motor izpolnjuje zahteve glede emisij za referenčni gorivi GR in G25, pri LPG pa za referenčni gorivi A in B iz Priloge 5. Med preskusoma je dovoljeno fino uravnavanje sistema za dovajanje goriva. Tako fino uravnavanje predstavlja ponovno kalibriranje podatkovne baze dovajanja goriva, ne da bi se pri tem kakor koli spreminjala osnovna strategija krmiljenja ali osnovna zgradba podatkovne baze. Po potrebi se dovoli zamenjava delov, ki so neposredno povezani s količino pretoka goriva (npr. vbrizgalnih šob).

| 4.2.2.2 | Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preskusi na referenčni gorivi GR in G23 ali na G25 in G23, vendar v tem primeru homologacija velja le za pline iz območja H ali območja L. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preskusi na referenčni gorivi GR in G23 ali na G25 in G23, vendar v tem primeru homologacija velja le za pline iz območja H ali območja L.

| 4.2.2.3 | Ob dobavi kupcu je motor opremljen z oznako (glej odstavek 4.11), na kateri je navedeno, za katero sestavo goriva je motor kalibriran.
  Homologacija motorjev na zemeljski plin | Odstavek 4.1: Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva | Število preskusov | Izračun „r“ | Odstavek 4.2: Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva | Število preskusov | Izračun „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glej odstavek 4.1.2. Motor na NG, prilagodljiv na vsako sestavo goriva | GR (1) in G25 (2)
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na dodatno tržno gorivo (3),
  če je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (največ 3) | in, če je preskušeno z dodatnim gorivom,



  in | | | |
| Glej odstavek 4.1.3 Motor na NG, ki je samoprilagodljiv s stikalom | GR (1) in G23 (3) za H
  in
  G25 (2) in G23 (3) za L
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 za območje H in
  2 za območje L;
  v ustreznem položaju stikala

  4 | in | | | |
| Glej odstavek 4.1.2 Motor na NG, prirejen za delovanje bodisi na plinu iz območja H ali plinu iz območja L | | | | GR (1) in G23 (3) za H ali
  G25 (2) in G23 (3) za L
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 za območje H
  ali
  2 za območje L

  2 | za območje H
  ali



  za območje L |
| Glej odstavek 4.2.2 Motor na NG, prirejen za delovanje na eno določeno sestavo goriva | | | | GR (1) in G25 (2),
  fino uravnavanje med preskusi je dovoljeno;
  na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na:
  GR (1) in G23 (3) za H ali
  G25 (2) in G23 (3) za L | 2

  ali
  2 za območje H
  ali
  2 za območje L

  2 | |
| gorivo 2 (G25) =
  gorivo 1 (GR) =
  gorivo 3 (tržno gorivo) =
  gorivo 3 (G23 ali tržno gorivo) = |

4.2.2.3

Ob dobavi kupcu je motor opremljen z oznako (glej odstavek 4.11), na kateri je navedeno, za katero sestavo goriva je motor kalibriran.

Homologacija motorjev na zemeljski plin

Odstavek 4.1: Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva

Število preskusov

Izračun „r“

Odstavek 4.2: Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva

Število preskusov

Izračun „r“

Glej odstavek 4.1.2. Motor na NG, prilagodljiv na vsako sestavo goriva

GR (1) in G25 (2)

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na dodatno tržno gorivo (3),

če je Sλ = 0,89 – 1,19

2

(največ 3)

Formula

in, če je preskušeno z dodatnim gorivom,

Formula

in

Formula

Glej odstavek 4.1.3 Motor na NG, ki je samoprilagodljiv s stikalom

GR (1) in G23 (3) za H

in

G25 (2) in G23 (3) za L

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19

2 za območje H in

2 za območje L;

v ustreznem položaju stikala

4

Formula

in

Formula

Glej odstavek 4.1.2 Motor na NG, prirejen za delovanje bodisi na plinu iz območja H ali plinu iz območja L

GR (1) in G23 (3) za H ali

G25 (2) in G23 (3) za L

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na dodatno tržno gorivo (3) namesto na G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19

2 za območje H

ali

2 za območje L

2

Formula

za območje H

ali

Formula

za območje L

Glej odstavek 4.2.2 Motor na NG, prirejen za delovanje na eno določeno sestavo goriva

GR (1) in G25 (2),

fino uravnavanje med preskusi je dovoljeno;

na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na:

GR (1) in G23 (3) za H ali

G25 (2) in G23 (3) za L

2

ali

2 za območje H

ali

2 za območje L

2

gorivo 2 (G25) =

gorivo 1 (GR) =

gorivo 3 (tržno gorivo) =

gorivo 3 (G23 ali tržno gorivo) =

Homologacija motorjev na utekočinjeni naftni plin (LPG)

| | Odstavek 4.1: Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva | Število preskusov | Izračun „r“ | Odstavek 4.2: Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva | Število preskusov | Izračun „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glej odstavek 4.1.5
  Motorji na LPG, prilagodljivi na vsako sestavo goriva | gorivo A in gorivo B | 2 | | | | |
| Glej odstavek 4.1.5
  Motor na LPG, prirejen za delovanje na eno določeno sestavo goriva | | | | gorivo A in gorivo B,
  fino uravnavanje med preskusi je dovoljeno | 2 | |

Odstavek 4.1: Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva

Število preskusov

Izračun „r“

Odstavek 4.2: Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva

Število preskusov

Izračun „r“

Glej odstavek 4.1.5

Motorji na LPG, prilagodljivi na vsako sestavo goriva

gorivo A in gorivo B

2

Formula

Glej odstavek 4.1.5

Motor na LPG, prirejen za delovanje na eno določeno sestavo goriva

gorivo A in gorivo B,

fino uravnavanje med preskusi je dovoljeno

2

4.3   Homologacija emisij izpušnih plinov za člana družine motorjev

| 4.3.1 | Razen v primeru iz odstavka 4.3.2 se homologacija osnovnega motorja brez dodatnega preskušanja razširi na celotno družino za vse sestave goriva v določenem območju, za katerega je osnovni motor homologiran (v primeru motorjev iz odstavka 4.2.2), ali za isto vrsto goriv (v primeru motorjev iz odstavka 4.1 ali 4.2), za katero je osnovni motor homologiran. |
| --- | --- |

4.3.1

Razen v primeru iz odstavka 4.3.2 se homologacija osnovnega motorja brez dodatnega preskušanja razširi na celotno družino za vse sestave goriva v določenem območju, za katerega je osnovni motor homologiran (v primeru motorjev iz odstavka 4.2.2), ali za isto vrsto goriv (v primeru motorjev iz odstavka 4.1 ali 4.2), za katero je osnovni motor homologiran.

| 4.3.2 | Sekundarni preskusni motor
  V primeru vloge za homologacijo motorja ali vozila glede na njegov motor, če ta motor pripada družini motorjev, lahko tehnična služba, če ugotovi, da predložena vloga glede na izbrani osnovni motor ne predstavlja celotne družine motorjev iz Dodatka 2 Priloge 1, izbere in preskusi alternativni in po potrebi še dodaten referenčni preskusni motor. |
| --- | --- |

4.3.2

Sekundarni preskusni motor

V primeru vloge za homologacijo motorja ali vozila glede na njegov motor, če ta motor pripada družini motorjev, lahko tehnična služba, če ugotovi, da predložena vloga glede na izbrani osnovni motor ne predstavlja celotne družine motorjev iz Dodatka 2 Priloge 1, izbere in preskusi alternativni in po potrebi še dodaten referenčni preskusni motor.

| 4.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 05, v skladu s serijo sprememb 05) označujeta serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali vozila. |
| --- | --- |

4.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 05, v skladu s serijo sprememb 05) označujeta serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali vozila.

| 4.5 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku. Vrednosti, izmerjene med preskusom tipa, se prav tako navedejo. |
| --- | --- |

4.5

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku. Vrednosti, izmerjene med preskusom tipa, se prav tako navedejo.

| 4.6 | Na vsak motor, skladen s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, ali na vsako vozilo, skladno s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto pritrdi mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavlja: |
| --- | --- |

4.6

Na vsak motor, skladen s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, ali na vsako vozilo, skladno s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto pritrdi mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavlja:

| 4.6.1 | krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (8); |
| --- | --- |

4.6.1

krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (8);

| 4.6.2 | številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije desno od kroga, predpisanega v odstavku 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2

številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije desno od kroga, predpisanega v odstavku 4.6.1.

| 4.6.3 | Vseeno pa homologacijska oznaka za črko „R“ vsebuje dodaten znak, katerega namen je razlikovanje med emisijskimi fazami (mejne vrednosti emisij, OBD itn.), za katere je bila podeljena homologacija v skladu z naslednjo tabelo:










  Znak | Vrstica (9) | OBD-faza I (10) | OBD-faza II | Trajnost in uporaba | Nadzor NOx

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1(2005) | DA | — | DA | — |
| C | B1(2005) | DA | — | DA | DA |
| D | B2(2008) | DA | — | DA | — |
| E | B2(2008) | DA | — | DA | DA |
| F | B2(2008) | — | DA | DA | — |
| G | B2(2008) | — | DA | DA | DA |
| H | C | DA | — | DA | — |
| I | C | DA | — | DA | DA |
| J | C | — | DA | DA | — |
| K | C | — | DA | DA | DA |

4.6.3

Vseeno pa homologacijska oznaka za črko „R“ vsebuje dodaten znak, katerega namen je razlikovanje med emisijskimi fazami (mejne vrednosti emisij, OBD itn.), za katere je bila podeljena homologacija v skladu z naslednjo tabelo:

Znak

Vrstica (9)

OBD-faza I (10)

OBD-faza II

Trajnost in uporaba

Nadzor NOx

(11)

B

B1(2005)

DA

—

DA

—

C

B1(2005)

DA

—

DA

DA

D

B2(2008)

DA

—

DA

—

E

B2(2008)

DA

—

DA

DA

F

B2(2008)

—

DA

DA

—

G

B2(2008)

—

DA

DA

DA

H

C

DA

—

DA

—

I

C

DA

—

DA

DA

J

C

—

DA

DA

—

K

C

—

DA

DA

DA

| 4.6.3.1 | Pri motorjih na NG mora homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebovati pripono, katere namen je razlikovati, za katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena. Oznaka je: |
| --- | --- |

4.6.3.1

Pri motorjih na NG mora homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebovati pripono, katere namen je razlikovati, za katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena. Oznaka je:

| 4.6.3.1.1 | H za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja H; |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

H za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja H;

| 4.6.3.1.2 | L za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja L; |
| --- | --- |

4.6.3.1.2

L za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja L;

| 4.6.3.1.3 | HL za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območij H in L; |
| --- | --- |

4.6.3.1.3

HL za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območij H in L;

| 4.6.3.1.4 | Ht za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja H in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H; |
| --- | --- |

4.6.3.1.4

Ht za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja H in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H;

| 4.6.3.1.5 | Lt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja L; |
| --- | --- |

4.6.3.1.5

Lt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja L;

| 4.6.3.1.6 | HLt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina v območju H ali območju L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H ali L. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6

HLt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina v območju H ali območju L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H ali L.

| 4.7 | Če je vozilo skladno s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.6.1, ni treba ponoviti. V takem primeru se številka Uredbe in homologacije ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, po katerih je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku, uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola, predpisanega v odstavku 4.6.1. |
| --- | --- |

4.7

Če je vozilo skladno s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.6.1, ni treba ponoviti. V takem primeru se številka Uredbe in homologacije ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, po katerih je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku, uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola, predpisanega v odstavku 4.6.1.

| 4.8 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino tablice s podatki, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.8

Homologacijska oznaka se namesti v bližino tablice s podatki, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

| 4.9 | Priloga 3 k temu pravilniku podaja primere namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.9

Priloga 3 k temu pravilniku podaja primere namestitev homologacijskih oznak.

| 4.10 | Na motorju, homologiranem kot samostojna tehnična enota, sta poleg oznake o homologaciji še: |
| --- | --- |

4.10

Na motorju, homologiranem kot samostojna tehnična enota, sta poleg oznake o homologaciji še:

| 4.10.1 | blagovna znamka ali firma proizvajalca motorja; |
| --- | --- |

4.10.1

blagovna znamka ali firma proizvajalca motorja;

| 4.10.2 | trgovska oznaka proizvajalca. |
| --- | --- |

4.10.2

trgovska oznaka proizvajalca.

| 4.11 | Oznake
  Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo NG ali LPG in je njihova homologacija omejena na vrsto goriva, se uporabljajo naslednje oznake: |
| --- | --- |

4.11

Oznake

Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo NG ali LPG in je njihova homologacija omejena na vrsto goriva, se uporabljajo naslednje oznake:

| 4.11.1 | Vsebina
  Podani so naslednji podatki:
  V primeru iz odstavka 4.2.1.3 naj na oznaki piše: „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM IZ OBMOČJA H“. Po potrebi se „H“ zamenja z „L“.
  V primeru iz odstavka 4.2.2.3 naj na oznaki piše „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“ ali „SAMO ZA UPORABO Z UTEKOČINJENIM NAFTNIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“ Vsi podatki v ustrezni(-h) tabeli(-ah) v Prilogah 5 naj bodo podani s posameznimi sestavinami in omejitvami, ki jih določi proizvajalec motorja.
  Črke in številke so visoke najmanj 4 mm.








  Opomba | : | Če zaradi pomanjkanja prostora tako označevanje ni mogoče, se lahko uporabi poenostavljena koda. V takem primeru so vsakomur, ki polni rezervoar za gorivo ali vzdržuje ali popravlja motor in njegovo dodatno opremo, pa tudi pristojnim organom na voljo lahko dostopne razlage, ki vsebujejo vse zgornje podatke. Mesto in vsebina teh razlag se določita z dogovorom med proizvajalcem in homologacijskim organom. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1

Vsebina

Podani so naslednji podatki:

V primeru iz odstavka 4.2.1.3 naj na oznaki piše: „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM IZ OBMOČJA H“. Po potrebi se „H“ zamenja z „L“.

V primeru iz odstavka 4.2.2.3 naj na oznaki piše „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“ ali „SAMO ZA UPORABO Z UTEKOČINJENIM NAFTNIM PLINOM S SPECIFIKACIJO ...“ Vsi podatki v ustrezni(-h) tabeli(-ah) v Prilogah 5 naj bodo podani s posameznimi sestavinami in omejitvami, ki jih določi proizvajalec motorja.

Črke in številke so visoke najmanj 4 mm.

Opomba

:

Če zaradi pomanjkanja prostora tako označevanje ni mogoče, se lahko uporabi poenostavljena koda. V takem primeru so vsakomur, ki polni rezervoar za gorivo ali vzdržuje ali popravlja motor in njegovo dodatno opremo, pa tudi pristojnim organom na voljo lahko dostopne razlage, ki vsebujejo vse zgornje podatke. Mesto in vsebina teh razlag se določita z dogovorom med proizvajalcem in homologacijskim organom.

| 4.11.2 | Lastnosti
  Oznake vzdržijo vso življenjsko dobo motorja. So jasno čitljive, črke in številke pa neizbrisne. Razen tega so oznake pritrjene tako, da bo pritrditev vzdržala vso življenjsko dobo motorja in oznak ne bo mogoče odstraniti, ne da bi jih uničili ali poškodovali. |
| --- | --- |

4.11.2

Lastnosti

Oznake vzdržijo vso življenjsko dobo motorja. So jasno čitljive, črke in številke pa neizbrisne. Razen tega so oznake pritrjene tako, da bo pritrditev vzdržala vso življenjsko dobo motorja in oznak ne bo mogoče odstraniti, ne da bi jih uničili ali poškodovali.

| 4.11.3 | Namestitev
  Oznake se varno namestijo na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Razen tega se oznake na takem mestu, da so za povprečnega človeka zlahka vidne, potem ko je bil motor dopolnjen z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje. |
| --- | --- |

4.11.3

Namestitev

Oznake se varno namestijo na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Razen tega se oznake na takem mestu, da so za povprečnega človeka zlahka vidne, potem ko je bil motor dopolnjen z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje.

| 4.12 | V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila glede na njegov motor se oznaka iz odstavka 4.1.1 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva. |
| --- | --- |

4.12

V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila glede na njegov motor se oznaka iz odstavka 4.1.1 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva.

| 4.13 | V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila s homologiranim motorjem se oznaka iz odstavka 4.1.1 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva. |
| --- | --- |

4.13

V primeru vloge za podelitev homologacije za tip vozila s homologiranim motorjem se oznaka iz odstavka 4.1.1 prav tako namesti v bližini odprtine za polnjenje goriva.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

| 5.1.1 | Oprema za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.1.1

Oprema za nadzor emisij

| 5.1.1.1 | Komponente, ki lahko, kadar je to ustrezno, vplivajo na emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz dizelskih in plinskih motorjev, se načrtujejo, izdelajo, sestavijo in namestijo tako, da se motorju omogoči, da je ob normalni uporabi skladen z določbami tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Komponente, ki lahko, kadar je to ustrezno, vplivajo na emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz dizelskih in plinskih motorjev, se načrtujejo, izdelajo, sestavijo in namestijo tako, da se motorju omogoči, da je ob normalni uporabi skladen z določbami tega pravilnika.

| 5.1.2 | Uporaba odklopne strategije je prepovedana. |
| --- | --- |

5.1.2

Uporaba odklopne strategije je prepovedana.

| 5.1.2.1 | Uporaba motorja z več nastavitvami je prepovedana, dokler se v okviru tega pravilnika ne določijo ustrezne in okvirne določbe za motorje z več nastavitvami. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Uporaba motorja z več nastavitvami je prepovedana, dokler se v okviru tega pravilnika ne določijo ustrezne in okvirne določbe za motorje z več nastavitvami.

| 5.1.3 | Strategija za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.1.3

Strategija za nadzor emisij

| 5.1.3.1 | Kateri koli del projekta ali strategije za nadzor emisij (ECS), ki lahko vpliva na emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz dizelskih in plinskih motorjev, in emisije plinastih onesnaževal iz plinskih motorjev, se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se motorju omogoči, da je ob normalni uporabi skladen z določbami tega pravilnika. ECS tvori osnovna strategija za nadzor emisij (BECS) in po navadi ena ali več pomožnih strategij za nadzor emisij (AECS). |
| --- | --- |

5.1.3.1

Kateri koli del projekta ali strategije za nadzor emisij (ECS), ki lahko vpliva na emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz dizelskih in plinskih motorjev, in emisije plinastih onesnaževal iz plinskih motorjev, se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se motorju omogoči, da je ob normalni uporabi skladen z določbami tega pravilnika. ECS tvori osnovna strategija za nadzor emisij (BECS) in po navadi ena ali več pomožnih strategij za nadzor emisij (AECS).

| 5.1.4 | Zahteve za osnovno strategijo za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.1.4

Zahteve za osnovno strategijo za nadzor emisij

| 5.1.4.1 | Osnovna strategije za nadzor emisij (BECS) se načrtuje tako, da se motorju omogoči, da je ob normalni uporabi skladen z določbami tega pravilnika. Normalna uporaba ni omejena na pogoje uporabe, kot so navedeni v odstavku 5.1.5.4. |
| --- | --- |

5.1.4.1

Osnovna strategije za nadzor emisij (BECS) se načrtuje tako, da se motorju omogoči, da je ob normalni uporabi skladen z določbami tega pravilnika. Normalna uporaba ni omejena na pogoje uporabe, kot so navedeni v odstavku 5.1.5.4.

| 5.1.5 | Zahteve za pomožno strategijo za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.1.5

Zahteve za pomožno strategijo za nadzor emisij

| 5.1.5.1 | Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS) se lahko namesti na motor ali vozilo, če AECS:






  (a) | deluje izključno izven pogojev uporabe, določenih v odstavku 5.1.5.4 za namene, opredeljene v odstavku 5.1.5.5., ali |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1

Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS) se lahko namesti na motor ali vozilo, če AECS:

(a)

deluje izključno izven pogojev uporabe, določenih v odstavku 5.1.5.4 za namene, opredeljene v odstavku 5.1.5.5., ali

| (b) | se aktivira se izjemoma v pogojih uporabe, določenih v odstavku 5.1.5.4 za namene, opredeljene v odstavku 5.1.5.6, in ne deluje dlje, kot je potrebno za te namene. |
| --- | --- |

(b)

se aktivira se izjemoma v pogojih uporabe, določenih v odstavku 5.1.5.4 za namene, opredeljene v odstavku 5.1.5.6, in ne deluje dlje, kot je potrebno za te namene.

| 5.1.5.2 | Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS), ki deluje v pogojih uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 in ki pomeni uporabo drugačne ali spremenjene strategije za nadzor emisij (ECS) od tiste, ki se navadno uporablja pri preskusnih ciklih emisij, ki se uporabljajo, bo dovoljena, če se, ob skladnosti z zahtevami iz odstavka 5.1.7, v celoti pokaže, da ukrepi ne zmanjšujejo trajne učinkovitosti sistema za nadzor emisij. V vseh drugih primerih se takšna strategija obravnava kot odklopna strategija. |
| --- | --- |

5.1.5.2

Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS), ki deluje v pogojih uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 in ki pomeni uporabo drugačne ali spremenjene strategije za nadzor emisij (ECS) od tiste, ki se navadno uporablja pri preskusnih ciklih emisij, ki se uporabljajo, bo dovoljena, če se, ob skladnosti z zahtevami iz odstavka 5.1.7, v celoti pokaže, da ukrepi ne zmanjšujejo trajne učinkovitosti sistema za nadzor emisij. V vseh drugih primerih se takšna strategija obravnava kot odklopna strategija.

| 5.1.5.3 | Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS), ki deluje zunaj pogojev uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 bo dovoljena, če se, ob skladnosti z zahtevami iz odstavka 5.1.7, v celoti pokaže, da je ukrep minimalna strategija, ki je potrebna za namene odstavka 5.1.5.6 v zvezi z okoljsko zaščito in drugimi tehničnimi vidiki. V vseh drugih primerih se takšna strategija obravnava kot odklopna strategija. |
| --- | --- |

5.1.5.3

Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS), ki deluje zunaj pogojev uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 bo dovoljena, če se, ob skladnosti z zahtevami iz odstavka 5.1.7, v celoti pokaže, da je ukrep minimalna strategija, ki je potrebna za namene odstavka 5.1.5.6 v zvezi z okoljsko zaščito in drugimi tehničnimi vidiki. V vseh drugih primerih se takšna strategija obravnava kot odklopna strategija.

| 5.1.5.4 | Kot je predvideno v odstavku 5.1.5.1, se uporabljajo naslednji pogoji uporabe za stacionarno stanje in prehodno delovanje motorja:






  (a) | višina, ki ne presega 1 000 m (ali ekvivalenta atmosferskega tlaka 90 kPa), |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4

Kot je predvideno v odstavku 5.1.5.1, se uporabljajo naslednji pogoji uporabe za stacionarno stanje in prehodno delovanje motorja:

(a)

višina, ki ne presega 1 000 m (ali ekvivalenta atmosferskega tlaka 90 kPa),

| (b) | temperatura okolja mora biti med 275 K in 303 K (2 oC do 30 oC) (12)
   (13) in; |
| --- | --- |

(b)

temperatura okolja mora biti med 275 K in 303 K (2 oC do 30 oC) (12)
   (13) in;

| (c) | temperatura hladilne tekočine motorja mora biti med 343 K in 373 K (70 oC do 100 oC). |
| --- | --- |

(c)

temperatura hladilne tekočine motorja mora biti med 343 K in 373 K (70 oC do 100 oC).

| 5.1.5.5 | Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS) se lahko namesti na motor ali na vozilo, če je delovanje AECS vključeno v homologacijski preskus, ki se uporablja, in se aktivira v skladu z odstavkom 5.1.5.6. |
| --- | --- |

5.1.5.5

Pomožna strategija za nadzor emisij (AECS) se lahko namesti na motor ali na vozilo, če je delovanje AECS vključeno v homologacijski preskus, ki se uporablja, in se aktivira v skladu z odstavkom 5.1.5.6.

| 5.1.5.6 | AECS se aktivira:






  (a) | samo s signali na vozilu, zato da se zaščiti sistem motorja (vključno z zaščito naprave za upravljanje s prezračevanjem) in/ali vozilo pred poškodbami, ali |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6

AECS se aktivira:

(a)

samo s signali na vozilu, zato da se zaščiti sistem motorja (vključno z zaščito naprave za upravljanje s prezračevanjem) in/ali vozilo pred poškodbami, ali

| (b) | za namene, kot so varnost obratovanja, privzeti načini emisij in zasilne strategije, ali |
| --- | --- |

(b)

za namene, kot so varnost obratovanja, privzeti načini emisij in zasilne strategije, ali

| (c) | za namene, kot so preprečevanje prevelikih emisij, hladni zagon ali ogrevanje, ali |
| --- | --- |

(c)

za namene, kot so preprečevanje prevelikih emisij, hladni zagon ali ogrevanje, ali

| (d) | če je ob natančno določenih okoljskih pogojih in pogojih delovanja treba povečati emisije ene vrste s predpisi urejenih onesnaževal, da se ohrani raven emisij vseh ostalih vrst s predpisi urejenih onesnaževal v mejah, ki ustrezajo zadevnemu motorju. Na ta način AECS kompenzira naravne pojave in sicer na način, ki zagotavlja sprejemljiv nadzor nad vsemi sestavinami emisij. |
| --- | --- |

(d)

če je ob natančno določenih okoljskih pogojih in pogojih delovanja treba povečati emisije ene vrste s predpisi urejenih onesnaževal, da se ohrani raven emisij vseh ostalih vrst s predpisi urejenih onesnaževal v mejah, ki ustrezajo zadevnemu motorju. Na ta način AECS kompenzira naravne pojave in sicer na način, ki zagotavlja sprejemljiv nadzor nad vsemi sestavinami emisij.

| 5.1.6 | Zahteve za omejevalnike navora |
| --- | --- |

5.1.6

Zahteve za omejevalnike navora

| 5.1.6.1 | Omejevalnik navora je dovoljen, če je skladen z zahtevami v odstavku 5.1.6.2 ali 5.5.5. V vseh drugih primerih se omejevalniki navora obravnavajo kot odklopne strategije. |
| --- | --- |

5.1.6.1

Omejevalnik navora je dovoljen, če je skladen z zahtevami v odstavku 5.1.6.2 ali 5.5.5. V vseh drugih primerih se omejevalniki navora obravnavajo kot odklopne strategije.

| 5.1.6.2 | Omejevalnik navora se lahko namesti na motor ali v vozilo, če:






  (a) | se omejevalnik navora aktivira le na podlagi signalov na vozilu za namen zaščite prenosa moči ali konstrukcije vozila pred poškodbami in/ali za namen varnosti vozila, aktiviranje priključne gredi, če vozilo stoji na mestu, ali zaradi ukrepov, ki zagotavljajo pravilno delovanje sistema za NOx, in |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2

Omejevalnik navora se lahko namesti na motor ali v vozilo, če:

(a)

se omejevalnik navora aktivira le na podlagi signalov na vozilu za namen zaščite prenosa moči ali konstrukcije vozila pred poškodbami in/ali za namen varnosti vozila, aktiviranje priključne gredi, če vozilo stoji na mestu, ali zaradi ukrepov, ki zagotavljajo pravilno delovanje sistema za NOx, in

| (b) | je omejevalnik hitrosti aktiven le začasno, in |
| --- | --- |

(b)

je omejevalnik hitrosti aktiven le začasno, in

| (c) | omejevalnik navora ne spreminja strategije za nadzor emisij (ECS), in |
| --- | --- |

(c)

omejevalnik navora ne spreminja strategije za nadzor emisij (ECS), in

| (d) | je v primeru zaščite priključne gredi ali prenosa moči navor omejen na konstantno vrednost, neodvisno od vrtilne frekvence motorja, pri tem pa nikoli ne preseže navora pri polni obremenitvi, in |
| --- | --- |

(d)

je v primeru zaščite priključne gredi ali prenosa moči navor omejen na konstantno vrednost, neodvisno od vrtilne frekvence motorja, pri tem pa nikoli ne preseže navora pri polni obremenitvi, in

| (e) | se aktivira na enak način za omejevanje zmogljivosti vozila, da spodbudi voznika, da izvede vse potrebno, da zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx v sistemu motorja. |
| --- | --- |

(e)

se aktivira na enak način za omejevanje zmogljivosti vozila, da spodbudi voznika, da izvede vse potrebno, da zagotovi pravilno delovanje ukrepov za nadzor emisij NOx v sistemu motorja.

| 5.1.7 | Posebne zahteve za elektronske sisteme za uravnavanje emisij |
| --- | --- |

5.1.7

Posebne zahteve za elektronske sisteme za uravnavanje emisij

| 5.1.7.1 | Dokumentacijske zahteve
  Proizvajalec zagotovi dokumentacijski paket, ki omogoča dostop do katerega koli elementa načrta, strategije za nadzor emisij (ECS), omejevalnika navora sistema motorja in načinov, s katerimi omejevalnik nadzira izhodne spremenljivke, ne glede na to, ali je nadzor posreden ali neposreden. Dokumentacija se izdela v dveh delih:






  (a) | formalni dokumentacijski paket, ki se predloži tehnični službi ob predložitvi vloge za homologacijo, vsebuje popoln opis ECS-a in, če je to primerno, omejevalnika navora. Ta dokumentacija je lahko kratka, če vsebuje dokaze, da so bile vse izstopne vrednosti, ki jih dovoljuje matrica, pridobljena iz obsega nadzora vnosov posameznih enot, opredeljeni. Ti podatki se priložijo dokumentaciji, ki se zahteva v odstavku 3 tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1

Dokumentacijske zahteve

Proizvajalec zagotovi dokumentacijski paket, ki omogoča dostop do katerega koli elementa načrta, strategije za nadzor emisij (ECS), omejevalnika navora sistema motorja in načinov, s katerimi omejevalnik nadzira izhodne spremenljivke, ne glede na to, ali je nadzor posreden ali neposreden. Dokumentacija se izdela v dveh delih:

(a)

formalni dokumentacijski paket, ki se predloži tehnični službi ob predložitvi vloge za homologacijo, vsebuje popoln opis ECS-a in, če je to primerno, omejevalnika navora. Ta dokumentacija je lahko kratka, če vsebuje dokaze, da so bile vse izstopne vrednosti, ki jih dovoljuje matrica, pridobljena iz obsega nadzora vnosov posameznih enot, opredeljeni. Ti podatki se priložijo dokumentaciji, ki se zahteva v odstavku 3 tega pravilnika;

| (b) | dodatni material, ki prikazuje parametre, ki jih je spremenila katera koli pomožna strategija za nadzor emisij (AECS), in mejne pogoje, v okviru katerih AECS deluje. Dodatni material vsebuje opise logike sistema za uravnavanje goriva, strategij krmiljenja in stikalnih točk v vseh načinih delovanja. Vsebuje tudi opis omejevalnika navora, opisanega v odstavku 5.5.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(b)

dodatni material, ki prikazuje parametre, ki jih je spremenila katera koli pomožna strategija za nadzor emisij (AECS), in mejne pogoje, v okviru katerih AECS deluje. Dodatni material vsebuje opise logike sistema za uravnavanje goriva, strategij krmiljenja in stikalnih točk v vseh načinih delovanja. Vsebuje tudi opis omejevalnika navora, opisanega v odstavku 5.5.5 tega pravilnika.

Dodatni material mora vsebovati tudi upravičenje za uporabo katere koli AECS, dodatne podatke in podatke s preskusov, da se pokaže učinek katere koli AECS, nameščene na motorju ali na vozilu, na emisije izpušnih plinov. Upravičenje za uporabo določene AECS lahko temelji na podatkih s preskusov in/ali zdravi inženirski analizi.

Ti dodatni podatki ostanejo strogo zaupni in se homologacijskemu organu predložijo na zahtevo. Homologacijski organ te podatke obravnava zaupno.

| 5.1.8 | Specifično za homologacijo motorjev iz vrste A tabel v odstavku 5.2.1 (motorji, ki se običajno ne preskušajo na ETC) |
| --- | --- |

5.1.8

Specifično za homologacijo motorjev iz vrste A tabel v odstavku 5.2.1 (motorji, ki se običajno ne preskušajo na ETC)

| 5.1.8.1 | Da se preveri, ali je treba določeno strategijo ali ukrep obravnavati kot odklopno strategijo v skladu z opredelitvami, podanimi v odstavku 2, lahko homologacijski organ in/ali tehnična služba dodatno zahteva presejalni preskus NOx z uporabo ETC, ki ga je mogoče izvesti v kombinaciji s homologacijskim preskusom ali postopki za preverjanje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

5.1.8.1

Da se preveri, ali je treba določeno strategijo ali ukrep obravnavati kot odklopno strategijo v skladu z opredelitvami, podanimi v odstavku 2, lahko homologacijski organ in/ali tehnična služba dodatno zahteva presejalni preskus NOx z uporabo ETC, ki ga je mogoče izvesti v kombinaciji s homologacijskim preskusom ali postopki za preverjanje skladnosti proizvodnje.

| 5.1.8.2 | Pri preverjanju, ali je določeno strategijo ali ukrep treba obravnavati kot odklopno strategijo v skladu z opredelitvami, podanimi v odstavku 2, se v zvezi s primerno mejno vrednostjo NOx sprejme dodatna stopnja 10 %. |
| --- | --- |

5.1.8.2

Pri preverjanju, ali je določeno strategijo ali ukrep treba obravnavati kot odklopno strategijo v skladu z opredelitvami, podanimi v odstavku 2, se v zvezi s primerno mejno vrednostjo NOx sprejme dodatna stopnja 10 %.

| 5.1.9 | Določbe za varnost elektronskega sistema |
| --- | --- |

5.1.9

Določbe za varnost elektronskega sistema

| 5.1.9.1 | Vsako vozilo z enoto za uravnavanje emisij mora biti zaščiteno pred spremembami, ki jih ni odobril proizvajalec. Proizvajalec mora odobriti spremembe, če so potrebne zaradi diagnoze, servisiranja, pregleda, dodatnega opremljanja ali popravila vozila. Vse računalniške kode, ki jih je mogoče reprogramirati, ali obratovalni parametri morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi in morajo dosegati vsaj tako raven zaščite, ki ustreza določbam v ISO 15031-7 (SAE J2186), pod pogojem, da zamenjava podatkov o varnosti poteka ob uporabi protokolov in diagnostičnih konektorjev, opisanih v odstavku 6 Priloge 9A k temu pravilniku. Vsi odstranljivi kalibracijski spominski čipi morajo biti zaprti v svojem ohišju, ki je zapečateno ali zaščiteno z elektronskimi algoritmi, in jih ne sme biti mogoče menjati brez uporabe posebnih naprav in postopkov. |
| --- | --- |

5.1.9.1

Vsako vozilo z enoto za uravnavanje emisij mora biti zaščiteno pred spremembami, ki jih ni odobril proizvajalec. Proizvajalec mora odobriti spremembe, če so potrebne zaradi diagnoze, servisiranja, pregleda, dodatnega opremljanja ali popravila vozila. Vse računalniške kode, ki jih je mogoče reprogramirati, ali obratovalni parametri morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi in morajo dosegati vsaj tako raven zaščite, ki ustreza določbam v ISO 15031-7 (SAE J2186), pod pogojem, da zamenjava podatkov o varnosti poteka ob uporabi protokolov in diagnostičnih konektorjev, opisanih v odstavku 6 Priloge 9A k temu pravilniku. Vsi odstranljivi kalibracijski spominski čipi morajo biti zaprti v svojem ohišju, ki je zapečateno ali zaščiteno z elektronskimi algoritmi, in jih ne sme biti mogoče menjati brez uporabe posebnih naprav in postopkov.

| 5.1.9.2 | Delovnih parametrov računalniško kodiranega motorja ne sme biti mogoče spreminjati brez uporabe posebnih naprav in postopkov (računalniške komponente morajo biti npr. spajkane ali zaščitene in računalniška ohišja zapečatene ali spajkana). |
| --- | --- |

5.1.9.2

Delovnih parametrov računalniško kodiranega motorja ne sme biti mogoče spreminjati brez uporabe posebnih naprav in postopkov (računalniške komponente morajo biti npr. spajkane ali zaščitene in računalniška ohišja zapečatene ali spajkana).

| 5.1.9.3 | Proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da nastavitve največje količine dotoka goriva ni mogoče prirejati, ko je vozilo v prometu. |
| --- | --- |

5.1.9.3

Proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da nastavitve največje količine dotoka goriva ni mogoče prirejati, ko je vozilo v prometu.

| 5.1.9.4 | Proizvajalci lahko pri homologacijskem organu zaprosijo za oprostitev ene od teh zahtev za vozila, na katerih zaščita verjetno ni potrebna. Merila, ki jih organ za izdajo certifikatov upošteva pri odločanju o oprostitvi, vključujejo, med drugim, trenutno razpoložljivost delovnih čipov, največjo zmogljivost vozila in predvideni prodajni obseg vozila. |
| --- | --- |

5.1.9.4

Proizvajalci lahko pri homologacijskem organu zaprosijo za oprostitev ene od teh zahtev za vozila, na katerih zaščita verjetno ni potrebna. Merila, ki jih organ za izdajo certifikatov upošteva pri odločanju o oprostitvi, vključujejo, med drugim, trenutno razpoložljivost delovnih čipov, največjo zmogljivost vozila in predvideni prodajni obseg vozila.

| 5.1.9.5 | Proizvajalci, ki uporabljajo sisteme računalniških kod, ki se dajo programirati (npr. električni izbrisljivi bralni pomnilnik, ki se da programirati, EEPROM), morajo preprečiti nedovoljeno reprogramiranje. Proizvajalci morajo vključiti izboljšane strategije za zaščito pred prirejanjem in zaščito pred zapisovanjem, ki zahteva elektronski dostop do proizvajalčevega računalnika na drugem mestu. Organ lahko odobri alternativne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo zaščite pred prirejanjem. |
| --- | --- |

5.1.9.5

Proizvajalci, ki uporabljajo sisteme računalniških kod, ki se dajo programirati (npr. električni izbrisljivi bralni pomnilnik, ki se da programirati, EEPROM), morajo preprečiti nedovoljeno reprogramiranje. Proizvajalci morajo vključiti izboljšane strategije za zaščito pred prirejanjem in zaščito pred zapisovanjem, ki zahteva elektronski dostop do proizvajalčevega računalnika na drugem mestu. Organ lahko odobri alternativne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo zaščite pred prirejanjem.

5.2   Zahteve glede emisij plinastih in trdnih onesnaževal ter dima

Za homologacijsko preskušanje v skladu z vrsto B1, vrsto B2 ali vrsto C tabel v odstavku 5.2.1 se emisije določijo na podlagi preskusov ESC, ELR in ETC.

Za plinske motorje se plinaste emisije določijo na podlagi preskusa ETC.

Preskusna postopka ESC in ELR sta opisana v Dodatku 1 Priloge 4A, preskusni postopek ETC pa v Dodatkih 2 in 3 Priloge 4A.

Emisije plinastih snovi, in če je to ustrezno, trdnih onesnaževal, ter če je to ustrezno, dima iz motorja, ki je bil predložen v preskušanje, se merijo z metodami, opisanimi v Dodatku 4 Priloge 4A. Dodatek 7 Priloge 4A opisuje priporočene analitične sisteme za plinasta onesnaževala, priporočene sisteme za vzorčenje delcev in priporočeni sistem za merjenje dima.

Tehnična služba lahko odobri tudi druge sisteme ali analizatorje, če ugotovi, da v ustreznem preskusnem ciklu dajejo enakovredne rezultate. Ugotavljanje enakovrednosti sistema temelji na študiji korelacije med paroma 7 (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enega od referenčnih sistemov tega pravilnika. Za emisije delcev se kot referenčna sistema priznavata samo sistem redčenja s celotnim tokom in sistem redčenja z delnim tokom, ki izpolnjuje zahteve ISO 16183. „Rezultati“ se nanašajo na vrednost emisij posameznega cikla. Korelacijsko preskušanje se izvede v istem laboratoriju, z enako preskusno opremo in na istem motorju, in je zaželeno, da poteka istočasno. Enakovrednost povprečij para vzorcev se določi s statistiko, ki se pridobi v tem laboratoriju, s to preskusno opremo in na tem motorju, F-testa in t-testa, kot je opisano v Dodatku 4 tega pravilnika. Izločeni se določijo v skladu z ISO 5725 in se izključijo iz baze podatkov. Nov sistem se lahko vključi v ta pravilnik samo, če ugotavljanje enakovrednosti temelji na izračunu ponovljivosti in obnovljivosti, kakor je opredeljeno v ISO 5725.

| 5.2.1 | Mejne vrednosti
  Specifična masa ogljikovega monoksida, vseh ogljikovodikov, dušikovih oksidov in delcev, določena na podlagi preskusa ESC, ter motnosti dima, določena na podlagi preskusa ELR, ne presega vrednosti iz tabele 1.
  Specifična masa ogljikovega monoksida, ne-metanskih ogljikovodikov, metana, dušikovih oksidov in delcev, določena na podlagi preskusa ETC, ne presega vrednosti iz tabele 2.
  Tabela 1
  Mejne vrednosti – preskusa ESC in ELR










  Vrstica | Masa ogljikovega monoksida
  (CO) g/kWh | Masa ogljikovodikov
  (HC) g/kWh | Masa dušikovih oksidov
  (NOx) g/kWh | Masa delcev
  (PT) g/kWh | Dim
  m-
  1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10//0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1

Mejne vrednosti

Specifična masa ogljikovega monoksida, vseh ogljikovodikov, dušikovih oksidov in delcev, določena na podlagi preskusa ESC, ter motnosti dima, določena na podlagi preskusa ELR, ne presega vrednosti iz tabele 1.

Specifična masa ogljikovega monoksida, ne-metanskih ogljikovodikov, metana, dušikovih oksidov in delcev, določena na podlagi preskusa ETC, ne presega vrednosti iz tabele 2.

Tabela 1

Mejne vrednosti – preskusa ESC in ELR

Vrstica

Masa ogljikovega monoksida

(CO) g/kWh

Masa ogljikovodikov

(HC) g/kWh

Masa dušikovih oksidov

(NOx) g/kWh

Masa delcev

(PT) g/kWh

Dim

m-
  1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10//0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

Tabela 2

Mejne vrednosti – preskus ETC

| Vrstica | Masa ogljikovega monoksida
  (CO) g/kWh | Masa ne-metanskih ogljikovodikov
  (NMHC) g/kWh | Masa
  (CH4) (15)

  g/kWh | Masa dušikovih oksidov
  (NOx) g/kWh | Mass of particulates (PT)
  (PT) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16//0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Vrstica

Masa ogljikovega monoksida

(CO) g/kWh

Masa ne-metanskih ogljikovodikov

(NMHC) g/kWh

Masa

(CH4) (15)

g/kWh

Masa dušikovih oksidov

(NOx) g/kWh

Mass of particulates (PT)

(PT) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16//0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2 | Merjenje ogljikovodikov pri motorjih na dizelsko in plinasto gorivo |
| --- | --- |

5.2.2

Merjenje ogljikovodikov pri motorjih na dizelsko in plinasto gorivo

| 5.2.2.1 | Proizvajalec se lahko pri preskusu ETC namesto merjenja mase ne-metanskih ogljikovodikov odloči za merjenje skupne mase ogljikovodikov (THC). V tem primeru je meja za skupno maso ogljikovodikov enaka, kot jo za maso ne-metanskih ogljikovodikov prikazuje tabela 2. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Proizvajalec se lahko pri preskusu ETC namesto merjenja mase ne-metanskih ogljikovodikov odloči za merjenje skupne mase ogljikovodikov (THC). V tem primeru je meja za skupno maso ogljikovodikov enaka, kot jo za maso ne-metanskih ogljikovodikov prikazuje tabela 2.

| 5.2.3 | Posebne zahteve pri dizelskih motorjih |
| --- | --- |

5.2.3

Posebne zahteve pri dizelskih motorjih

| 5.2.3.1 | Specifična masa dušikovih oksidov, izmerjena v naključnih kontrolnih točkah v upravljalnem območju preskusa ESC, ne preseže za več kot 10 odstotkov vrednosti, interpoliranih iz sosednjih faz preskušanja (glej odstavka 5.6.2 in 5.6.3 Dodatka 1 Priloge 4A). |
| --- | --- |

5.2.3.1

Specifična masa dušikovih oksidov, izmerjena v naključnih kontrolnih točkah v upravljalnem območju preskusa ESC, ne preseže za več kot 10 odstotkov vrednosti, interpoliranih iz sosednjih faz preskušanja (glej odstavka 5.6.2 in 5.6.3 Dodatka 1 Priloge 4A).

| 5.2.3.2 | Stopnja dimljenja pri naključni preskusni vrtilni frekvenci pri preskusu ELR ne preseže največje stopnje dimljenja dveh sosednjih preskusnih vrtilnih frekvenc za več kot 20 odstotkov ali za več kot 5 odstotkov mejne vrednosti, in sicer tiste, ki je večja. |
| --- | --- |

5.2.3.2

Stopnja dimljenja pri naključni preskusni vrtilni frekvenci pri preskusu ELR ne preseže največje stopnje dimljenja dveh sosednjih preskusnih vrtilnih frekvenc za več kot 20 odstotkov ali za več kot 5 odstotkov mejne vrednosti, in sicer tiste, ki je večja.

5.3   Trajnost in faktorji poslabšanja

| 5.3.1 | Proizvajalec mora dokazati, da bo motor na kompresijski vžig ali plinski motor, homologiran ob upoštevanju mejnih vrednosti emisij, določenih v vrstici B1, vrstici B2 ali vrstici C tabel v odstavku 5.2.1, te mejne vrednosti emisij izpolnjeval vso življenjsko dobo, in sicer: |
| --- | --- |

5.3.1

Proizvajalec mora dokazati, da bo motor na kompresijski vžig ali plinski motor, homologiran ob upoštevanju mejnih vrednosti emisij, določenih v vrstici B1, vrstici B2 ali vrstici C tabel v odstavku 5.2.1, te mejne vrednosti emisij izpolnjeval vso življenjsko dobo, in sicer:

| 5.3.1.1 | 100 000 km ali pet let, kar koli nastopi prej, pri motorjih za vgradnjo v vozila kategorij N1, M1 > 3,5 ton in M2; |
| --- | --- |

5.3.1.1

100 000 km ali pet let, kar koli nastopi prej, pri motorjih za vgradnjo v vozila kategorij N1, M1 > 3,5 ton in M2;

| 5.3.1.2 | 200 000 km ali šest let, kar koli nastopi prej, pri motorjih za vgradnjo v vozila kategorij N2, N3, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, in M3 razred I, razred II in razred A ter razred B, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 ton; |
| --- | --- |

5.3.1.2

200 000 km ali šest let, kar koli nastopi prej, pri motorjih za vgradnjo v vozila kategorij N2, N3, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, in M3 razred I, razred II in razred A ter razred B, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 ton;

| 5.3.1.3 | 500 000 km ali sedem let, kar koli nastopi prej, pri motorjih za vgradnjo v vozila kategorij N3, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, in M3 razred III in razred B, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 ton; |
| --- | --- |

5.3.1.3

500 000 km ali sedem let, kar koli nastopi prej, pri motorjih za vgradnjo v vozila kategorij N3, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, in M3 razred III in razred B, če največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 ton;

| 5.3.2 | Proizvajalec za ta pravilnik določi faktorje poslabšanja, ki se bodo uporabljali za prikaz, da so plinaste emisije in emisije delcev iz družine motorjev ali družine sistemov za naknadno obdelavo motorja skladne z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij, ki so določene v tabelah v odstavku 5.2.1, v ustreznem obdobju trajanja, določenem v odstavku 5.3.1. |
| --- | --- |

5.3.2

Proizvajalec za ta pravilnik določi faktorje poslabšanja, ki se bodo uporabljali za prikaz, da so plinaste emisije in emisije delcev iz družine motorjev ali družine sistemov za naknadno obdelavo motorja skladne z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij, ki so določene v tabelah v odstavku 5.2.1, v ustreznem obdobju trajanja, določenem v odstavku 5.3.1.

| 5.3.3 | Postopki za prikaz skladnosti družine motorjev ali družine sistemov za naknadno obdelavo motorja z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij v ustreznem obdobju trajanja so podani v Prilogi 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.3.3

Postopki za prikaz skladnosti družine motorjev ali družine sistemov za naknadno obdelavo motorja z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij v ustreznem obdobju trajanja so podani v Prilogi 7 k temu pravilniku.

5.4   Sistem OBD

| 5.4.1 | Motor na kompresijski vžig, homologiran ob upoštevanju mejnih vrednosti emisij, določenih v vrstici B1 ali vrstici C tabel v odstavku 5.2.1 ali vozilo, ki ga tak motor poganja, morata biti opremljena z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), ki voznika opozori na napako v vozilu, če so mejne vrednosti OBD, določene v vrstici B1 ali vrstici C tabele v odstavku 5.4.4 presežene. Sistem OBD za nadzor emisij mora biti v skladu z zahtevami iz Priloge 9A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.4.1

Motor na kompresijski vžig, homologiran ob upoštevanju mejnih vrednosti emisij, določenih v vrstici B1 ali vrstici C tabel v odstavku 5.2.1 ali vozilo, ki ga tak motor poganja, morata biti opremljena z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), ki voznika opozori na napako v vozilu, če so mejne vrednosti OBD, določene v vrstici B1 ali vrstici C tabele v odstavku 5.4.4 presežene. Sistem OBD za nadzor emisij mora biti v skladu z zahtevami iz Priloge 9A k temu pravilniku.

| 5.4.1.1 | Pri sistemih za naknadno obdelavo izpušnih plinov lahko sistem OBD nadzira glede velikih napak v delovanju katere koli od naslednjih enot:






  (a) | katalizatorja, kadar je vgrajen kot ločena enota, ne glede na to, ali je ali ni del sistema za NOx ali dizelskega filtra za delce; |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1

Pri sistemih za naknadno obdelavo izpušnih plinov lahko sistem OBD nadzira glede velikih napak v delovanju katere koli od naslednjih enot:

(a)

katalizatorja, kadar je vgrajen kot ločena enota, ne glede na to, ali je ali ni del sistema za NOx ali dizelskega filtra za delce;

| (b) | sistema za NOx, kadar je nameščen; |
| --- | --- |

(b)

sistema za NOx, kadar je nameščen;

| (c) | dizelskega filtra za delce, kadar je vgrajen; |
| --- | --- |

(c)

dizelskega filtra za delce, kadar je vgrajen;

| (d) | kombiniranega sistema za NOx in dizelskega filtra za delce. |
| --- | --- |

(d)

kombiniranega sistema za NOx in dizelskega filtra za delce.

| 5.4.2 | Od 1. oktobra 2008 za nove homologacije in od 1. oktobra 2009 za vse homologacije mora biti motor na kompresijski vžig ali plinski motor, homologiran ob upoštevanju mejnih vrednosti emisij, določenih v vrstici B2 ali vrstici C tabel v odstavku 5.2.1, ali vozilo, ki ga tak motor poganja, opremljen s sistemom OBD, ki voznika opozori na napako v vozilu, če so mejne vrednosti OBD, določene v vrstici B2 ali vrstici C tabele v odstavku 5.4.4, presežene. Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) za nadzor emisij mora biti v skladu z zahtevami iz Priloge 9A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.4.2

Od 1. oktobra 2008 za nove homologacije in od 1. oktobra 2009 za vse homologacije mora biti motor na kompresijski vžig ali plinski motor, homologiran ob upoštevanju mejnih vrednosti emisij, določenih v vrstici B2 ali vrstici C tabel v odstavku 5.2.1, ali vozilo, ki ga tak motor poganja, opremljen s sistemom OBD, ki voznika opozori na napako v vozilu, če so mejne vrednosti OBD, določene v vrstici B2 ali vrstici C tabele v odstavku 5.4.4, presežene. Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) za nadzor emisij mora biti v skladu z zahtevami iz Priloge 9A k temu pravilniku.

| 5.4.3 | Sistem OBD mora vsebovati tudi vmesnik med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in katerim koli drugim električnim ali elektronskim sistemom motorja ali vozila, ki posreduje podatke v EECU ali jih iz njega prejema in ki vpliva na pravilnost delovanja sistema za uravnavanje emisij, kot je na primer vmesnik med EECU in elektronsko krmilno enoto za prenos moči. |
| --- | --- |

5.4.3

Sistem OBD mora vsebovati tudi vmesnik med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in katerim koli drugim električnim ali elektronskim sistemom motorja ali vozila, ki posreduje podatke v EECU ali jih iz njega prejema in ki vpliva na pravilnost delovanja sistema za uravnavanje emisij, kot je na primer vmesnik med EECU in elektronsko krmilno enoto za prenos moči.

| 5.4.4 | Mejne vrednosti OBD so naslednje:







  Vrstica | Motorji na kompresijski vžig |
| --- | --- | --- |
| Masa dušikovih oksidov
  (NOx) g/kWh | Masa delcev
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4

Mejne vrednosti OBD so naslednje:

Vrstica

Motorji na kompresijski vžig

Masa dušikovih oksidov

(NOx) g/kWh

Masa delcev

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5 | Za namene preskušanja, diagnoze, servisiranja in popravil mora biti v skladu z ustreznimi določbami ECE pravilnika št. 83 in določbami, ki se nanašajo na zagotavljanje združljivosti nadomestnih komponent s sistemi OBD, zagotovljen popoln in enoten dostop do informacij v zvezi z OBD. |
| --- | --- |

5.4.5

Za namene preskušanja, diagnoze, servisiranja in popravil mora biti v skladu z ustreznimi določbami ECE pravilnika št. 83 in določbami, ki se nanašajo na zagotavljanje združljivosti nadomestnih komponent s sistemi OBD, zagotovljen popoln in enoten dostop do informacij v zvezi z OBD.

| 5.4.6 | Proizvodnja motorjev v malih serijah
  Poleg zahtev tega odstavka pa lahko proizvajalci motorjev, katerih svetovna letna proizvodnja tipa motorjev, ki pripada družini motorjev OBD,






  (a) | znaša manj kot 500 enot na leto, pridobijo homologacijo na podlagi zahtev tega pravilnika, če se motor pregleduje le za neprekinjenost tokokroga in sistem za naknadno obdelavo za večjo napako v delovanju; |
| --- | --- | --- |

5.4.6

Proizvodnja motorjev v malih serijah

Poleg zahtev tega odstavka pa lahko proizvajalci motorjev, katerih svetovna letna proizvodnja tipa motorjev, ki pripada družini motorjev OBD,

(a)

znaša manj kot 500 enot na leto, pridobijo homologacijo na podlagi zahtev tega pravilnika, če se motor pregleduje le za neprekinjenost tokokroga in sistem za naknadno obdelavo za večjo napako v delovanju;

| (b) | znaša manj kot 50 enot na leto, pridobijo homologacijo na podlagi zahtev tega pravilnika, če se celotni sistem za nadzor emisij (tj. motor in sistem za naknadno obdelavo) pregleduje le za neprekinjenost tokokroga. |
| --- | --- |

(b)

znaša manj kot 50 enot na leto, pridobijo homologacijo na podlagi zahtev tega pravilnika, če se celotni sistem za nadzor emisij (tj. motor in sistem za naknadno obdelavo) pregleduje le za neprekinjenost tokokroga.

Homologacijski organ mora ostalim pogodbenicam predložiti opis okoliščin vsake homologacije, podeljene v okviru te določbe.

5.5   Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za nadzor emisij NOx

| 5.5.1 | Splošno |
| --- | --- |

5.5.1

Splošno

| 5.5.1.1 | Ta odstavek se uporablja za vse sisteme motorjev na kompresijski vžig, ne glede na tehnologijo, ki se uporabi, da je motor skladen z mejnimi vrednostmi emisij, podanimi v tabelah v odstavku 5.2.1. |
| --- | --- |

5.5.1.1

Ta odstavek se uporablja za vse sisteme motorjev na kompresijski vžig, ne glede na tehnologijo, ki se uporabi, da je motor skladen z mejnimi vrednostmi emisij, podanimi v tabelah v odstavku 5.2.1.

| 5.5.1.2 | Datumi začetka uporabe
  Datumi začetka uporabe morajo biti skladni z odstavkom 13 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.5.1.2

Datumi začetka uporabe

Datumi začetka uporabe morajo biti skladni z odstavkom 13 tega pravilnika.

| 5.5.1.3 | Vsak sistem motorja, ki ga zajema ta odstavek, se načrtuje, izdela in namesti tako, da lahko te zahteve izpolnjuje skozi vso življenjsko dobo. |
| --- | --- |

5.5.1.3

Vsak sistem motorja, ki ga zajema ta odstavek, se načrtuje, izdela in namesti tako, da lahko te zahteve izpolnjuje skozi vso življenjsko dobo.

| 5.5.1.4 | Proizvajalec v Prilogi I zagotovi podatke, ki v celoti opisujejo funkcionalne lastnosti delovanja sistema motorja, ki ga zajema ta odstavek. |
| --- | --- |

5.5.1.4

Proizvajalec v Prilogi I zagotovi podatke, ki v celoti opisujejo funkcionalne lastnosti delovanja sistema motorja, ki ga zajema ta odstavek.

| 5.5.1.5 | Če motor zahteva reagent, proizvajalec na vlogi za homologacijo določi lastnosti reagenta (reagentov), ki jih porablja sistem za naknadno obdelavo, npr. tip in koncentracije, obratovalne temperature, reference na mednarodne standarde itd. |
| --- | --- |

5.5.1.5

Če motor zahteva reagent, proizvajalec na vlogi za homologacijo določi lastnosti reagenta (reagentov), ki jih porablja sistem za naknadno obdelavo, npr. tip in koncentracije, obratovalne temperature, reference na mednarodne standarde itd.

| 5.5.1.6 | Ob upoštevanju zahtev, določenih v odstavku 5.1, mora vsak sistem motorja, ki ga zajema ta odstavek, ohraniti svojo funkcijo nadzora emisij v vseh pogojih, do katerih lahko pride na področju pogodbenic, zlasti pri nizkih temperaturah okolja. |
| --- | --- |

5.5.1.6

Ob upoštevanju zahtev, določenih v odstavku 5.1, mora vsak sistem motorja, ki ga zajema ta odstavek, ohraniti svojo funkcijo nadzora emisij v vseh pogojih, do katerih lahko pride na področju pogodbenic, zlasti pri nizkih temperaturah okolja.

| 5.5.1.7 | Proizvajalec mora za homologacijo tehnični službi pokazati, da emisije amoniaka sistemov motorja, ki zahtevajo reagent, v preskusnem ciklu emisij, ki se uporablja, ne presegajo srednje vrednosti 25 ppm. |
| --- | --- |

5.5.1.7

Proizvajalec mora za homologacijo tehnični službi pokazati, da emisije amoniaka sistemov motorja, ki zahtevajo reagent, v preskusnem ciklu emisij, ki se uporablja, ne presegajo srednje vrednosti 25 ppm.

| 5.5.1.8 | Pri sistemih motorja, ki zahtevajo reagent, mora vsaka posoda z reagentom, nameščena na vozilu, omogočati, da se iz nje vzame vzorec katere koli tekočine, ki je v njej. Mesto jemanja vzorcev mora biti lahko dostopno brez uporabe posebnih orodij ali naprav. |
| --- | --- |

5.5.1.8

Pri sistemih motorja, ki zahtevajo reagent, mora vsaka posoda z reagentom, nameščena na vozilu, omogočati, da se iz nje vzame vzorec katere koli tekočine, ki je v njej. Mesto jemanja vzorcev mora biti lahko dostopno brez uporabe posebnih orodij ali naprav.

| 5.5.2 | Zahteve za vzdrževanje |
| --- | --- |

5.5.2

Zahteve za vzdrževanje

| 5.5.2.1 | Proizvajalec pošlje ali pomaga pri pošiljanju pisnih navodil za uporabo vsem lastnikom novih težkih vozil ali novih težkih motorjev, v katerih mora biti navedeno, da bo voznika, če sistem za nadzor emisij vozila ne deluje pravilno, o napaki obvestil indikator za javljanje napak (MI), motor pa bo zaradi tega deloval z zmanjšano zmogljivostjo. |
| --- | --- |

5.5.2.1

Proizvajalec pošlje ali pomaga pri pošiljanju pisnih navodil za uporabo vsem lastnikom novih težkih vozil ali novih težkih motorjev, v katerih mora biti navedeno, da bo voznika, če sistem za nadzor emisij vozila ne deluje pravilno, o napaki obvestil indikator za javljanje napak (MI), motor pa bo zaradi tega deloval z zmanjšano zmogljivostjo.

| 5.5.2.2 | V navodilih morajo biti navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje vozil, vključno z uporabo dodajnih reagentov, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

5.5.2.2

V navodilih morajo biti navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje vozil, vključno z uporabo dodajnih reagentov, kjer je to ustrezno.

| 5.5.2.3 | Navodila morajo biti jasna in lahko razumljiva ter napisana v jeziku države, v kateri se novo težko vozilo ali nov težki motor prodajata ali sta registrirana. |
| --- | --- |

5.5.2.3

Navodila morajo biti jasna in lahko razumljiva ter napisana v jeziku države, v kateri se novo težko vozilo ali nov težki motor prodajata ali sta registrirana.

| 5.5.2.4 | V navodilih mora biti navedeno, ali mora voznik dodajne reagente ponovno napolniti med normalnimi intervali vzdrževanja in kakšna je verjetna stopnja porabe po posameznem tipu novega težkega vozila. |
| --- | --- |

5.5.2.4

V navodilih mora biti navedeno, ali mora voznik dodajne reagente ponovno napolniti med normalnimi intervali vzdrževanja in kakšna je verjetna stopnja porabe po posameznem tipu novega težkega vozila.

| 5.5.2.5 | V navodilih mora biti navedeno, da sta uporaba in ponovno polnjenje zahtevanega reagenta s pravilnimi lastnostmi obvezna zato, da bo vozilo skladno s certifikatom o skladnosti, ki se izda za tisto vozilo ali tip motorja. |
| --- | --- |

5.5.2.5

V navodilih mora biti navedeno, da sta uporaba in ponovno polnjenje zahtevanega reagenta s pravilnimi lastnostmi obvezna zato, da bo vozilo skladno s certifikatom o skladnosti, ki se izda za tisto vozilo ali tip motorja.

| 5.5.2.6 | V navodilih mora biti navedeno, da je uporaba vozila, ki ne porablja reagenta, zahtevanega za zmanjšanje emisij onesnaževal, lahko kaznivo dejanje in da se zaradi tega lahko razveljavijo vsi ugodni pogoji za nakup ali delovanje vozila, pridobljeni v državi, v kateri je vozilo registrirano, ali drugi državi, v kateri se vozilo uporablja. |
| --- | --- |

5.5.2.6

V navodilih mora biti navedeno, da je uporaba vozila, ki ne porablja reagenta, zahtevanega za zmanjšanje emisij onesnaževal, lahko kaznivo dejanje in da se zaradi tega lahko razveljavijo vsi ugodni pogoji za nakup ali delovanje vozila, pridobljeni v državi, v kateri je vozilo registrirano, ali drugi državi, v kateri se vozilo uporablja.

| 5.5.3 | Nadzor emisij NOx sistema motorja |
| --- | --- |

5.5.3

Nadzor emisij NOx sistema motorja

| 5.5.3.1 | Nepravilno delovanje sistema motorja v zvezi z nadzorom emisij NOx (na primer zaradi pomanjkanja potrebnega reagenta, nepravilnega toka EGR ali deaktivacije EGR) se določi z nadzorovanjem ravni NOx s senzorji, nameščenimi v toku izpušnih plinov. |
| --- | --- |

5.5.3.1

Nepravilno delovanje sistema motorja v zvezi z nadzorom emisij NOx (na primer zaradi pomanjkanja potrebnega reagenta, nepravilnega toka EGR ali deaktivacije EGR) se določi z nadzorovanjem ravni NOx s senzorji, nameščenimi v toku izpušnih plinov.

| 5.5.3.2 | Voznik mora biti ob vsakem odklonu ravni NOx za več kot 1,5 g/kwh nad mejno vrednostjo, ki se uporablja, podano v tabelah v odstavku 5.2.1, o tem obveščen z aktivacijo MI, kot je navedeno v odstavku 3.6.5 Priloge 9A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.5.3.2

Voznik mora biti ob vsakem odklonu ravni NOx za več kot 1,5 g/kwh nad mejno vrednostjo, ki se uporablja, podano v tabelah v odstavku 5.2.1, o tem obveščen z aktivacijo MI, kot je navedeno v odstavku 3.6.5 Priloge 9A k temu pravilniku.

| 5.5.3.3 | Dodatno, v skladu z odstavkom 3.9.2 Priloge 9A tega pravilnika se shrani neizbrisljiva koda o napaki, v kateri je naveden vzrok, zakaj je NOx presegel ravni, določene v odstavku 3.9.2 Priloge 9A vsaj za 400 dni ali 9 600 ur delovanja motorja.
  Razloge za preseganje ravni NOx se, kjer je primerno, ugotovi vsaj v primeru prazne posode za reagent, prekinitve doziranja reagenta, slabše kakovosti reagenta, premajhne porabe reagenta, nepravilnega pretoka EGR ali deaktiviranja EGR. V vseh drugih primerih se proizvajalec lahko sklicuje na neizbrisno kodo napake „raven NOx visoka – temeljni vzrok neznan“. |
| --- | --- |

5.5.3.3

Dodatno, v skladu z odstavkom 3.9.2 Priloge 9A tega pravilnika se shrani neizbrisljiva koda o napaki, v kateri je naveden vzrok, zakaj je NOx presegel ravni, določene v odstavku 3.9.2 Priloge 9A vsaj za 400 dni ali 9 600 ur delovanja motorja.

Razloge za preseganje ravni NOx se, kjer je primerno, ugotovi vsaj v primeru prazne posode za reagent, prekinitve doziranja reagenta, slabše kakovosti reagenta, premajhne porabe reagenta, nepravilnega pretoka EGR ali deaktiviranja EGR. V vseh drugih primerih se proizvajalec lahko sklicuje na neizbrisno kodo napake „raven NOx visoka – temeljni vzrok neznan“.

| 5.5.3.4 | Če ravni NOx presežejo mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4, mora omejevalnik navora zmanjšati zmogljivost motorja v skladu z zahtevami odstavka 5.5.5 na način, ki ga bo voznik takoj prepoznal. Ko se omejevalnik navora aktivira, mora biti voznik o tem stalno obveščen v skladu z zahtevami odstavka 5.5.3.2, medtem ko se neizbrisna koda napake shrani v skladu z odstavkom 5.5.3.3. |
| --- | --- |

5.5.3.4

Če ravni NOx presežejo mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4, mora omejevalnik navora zmanjšati zmogljivost motorja v skladu z zahtevami odstavka 5.5.5 na način, ki ga bo voznik takoj prepoznal. Ko se omejevalnik navora aktivira, mora biti voznik o tem stalno obveščen v skladu z zahtevami odstavka 5.5.3.2, medtem ko se neizbrisna koda napake shrani v skladu z odstavkom 5.5.3.3.

| 5.5.3.5 | V primeru sistemov motorjev, ki se zanašajo na uporabo EGR in na noben drug sistem za naknadno obdelavo za nadzor emisij NOx, lahko proizvajalec za določanje ravni NOx uporabi alternativno metodo glede na zahteve odstavka 5.5.3.1. Ob homologaciji mora proizvajalec pokazati, da je alternativna metoda enako točna in natančna pri določanju ravni NOx v primerjavi z zahtevami iz odstavka 5.5.3.1 in da sproža enake posledice, kot so navedene v odstavkih 5.5.3.2, 5.5.3.3 in 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.3.5

V primeru sistemov motorjev, ki se zanašajo na uporabo EGR in na noben drug sistem za naknadno obdelavo za nadzor emisij NOx, lahko proizvajalec za določanje ravni NOx uporabi alternativno metodo glede na zahteve odstavka 5.5.3.1. Ob homologaciji mora proizvajalec pokazati, da je alternativna metoda enako točna in natančna pri določanju ravni NOx v primerjavi z zahtevami iz odstavka 5.5.3.1 in da sproža enake posledice, kot so navedene v odstavkih 5.5.3.2, 5.5.3.3 in 5.5.3.4.

| 5.5.4 | Nadzor reagentov |
| --- | --- |

5.5.4

Nadzor reagentov

| 5.5.4.1 | Pri vozilih, ki zahtevajo uporabo reagenta za izpolnjevanje zahtev tega, mora voznika o ravni reagenta v posodi za shranjevanje reagenta na vozilu obveščati mehanski ali elektronski pokazatelj, ki se nahaja na armaturni plošči vozila. Pokazatelj mora vsebovati tudi opozorilo, če se raven reagenta spusti:






  (a) | pod 10 % posode ali višji odstotek, če se proizvajalec tako odloči, ali |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1

Pri vozilih, ki zahtevajo uporabo reagenta za izpolnjevanje zahtev tega, mora voznika o ravni reagenta v posodi za shranjevanje reagenta na vozilu obveščati mehanski ali elektronski pokazatelj, ki se nahaja na armaturni plošči vozila. Pokazatelj mora vsebovati tudi opozorilo, če se raven reagenta spusti:

(a)

pod 10 % posode ali višji odstotek, če se proizvajalec tako odloči, ali

| (b) | pod raven, ki ustreza poti, ki jo je mogoče prevoziti z rezervo goriva, ki jo določi proizvajalec. |
| --- | --- |

(b)

pod raven, ki ustreza poti, ki jo je mogoče prevoziti z rezervo goriva, ki jo določi proizvajalec.

Pokazatelj mora biti nameščen v bližini pokazatelja ravni goriva.

| 5.5.4.2 | Če se posoda z reagentom izprazni, je o tem treba v skladu z zahtevami iz odstavka 3.6.5 Priloge 9A k temu pravilniku obvestiti voznika. |
| --- | --- |

5.5.4.2

Če se posoda z reagentom izprazni, je o tem treba v skladu z zahtevami iz odstavka 3.6.5 Priloge 9A k temu pravilniku obvestiti voznika.

| 5.5.4.3 | Takoj ko se posoda z reagentom izprazni, se začnejo poleg zahtev iz odstavka 5.5.4.2 uporabljati tudi zahteve iz odstavka 5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.4.3

Takoj ko se posoda z reagentom izprazni, se začnejo poleg zahtev iz odstavka 5.5.4.2 uporabljati tudi zahteve iz odstavka 5.5.5.

| 5.5.4.4 | Proizvajalec se lahko odloči za ravnanje v skladu z odstavki od 5.5.4.5 do 5.5.4.12, namesto za ravnanje v skladu z zahtevami iz odstavka 5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.4.4

Proizvajalec se lahko odloči za ravnanje v skladu z odstavki od 5.5.4.5 do 5.5.4.12, namesto za ravnanje v skladu z zahtevami iz odstavka 5.5.3.

| 5.5.4.5 | Sistemi motorjev morajo vsebovati metodo za določanje, ali je tekočina, ki ustreza lastnostim reagenta, kot jih deklarira proizvajalec in kot so navedene v Prilogi 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.5.4.5

Sistemi motorjev morajo vsebovati metodo za določanje, ali je tekočina, ki ustreza lastnostim reagenta, kot jih deklarira proizvajalec in kot so navedene v Prilogi 1 k temu pravilniku.

| 5.5.4.6 | Če tekočina v posodi ne ustreza minimalnim zahtevam, kot jih deklarira proizvajalec in kot so navedene v Prilogi 1 k temu pravilniku, se uporabljajo dodatne zahteve iz odstavka 5.5.4.12. |
| --- | --- |

5.5.4.6

Če tekočina v posodi ne ustreza minimalnim zahtevam, kot jih deklarira proizvajalec in kot so navedene v Prilogi 1 k temu pravilniku, se uporabljajo dodatne zahteve iz odstavka 5.5.4.12.

| 5.5.4.7 | Sistemi motorjev morajo vsebovati metodi za določanje porabe reagenta in za zagotavljanje dostopa do podatkov o porabi s stacionarne naprave. |
| --- | --- |

5.5.4.7

Sistemi motorjev morajo vsebovati metodi za določanje porabe reagenta in za zagotavljanje dostopa do podatkov o porabi s stacionarne naprave.

| 5.5.4.8 | Preko serijskega vhoda standardnega diagnostičnega konektorja iz odstavka 6.8.3 Priloge 9A k temu pravilniku mora biti na voljo povprečna poraba reagenta in povprečna zahtevana poraba reagenta sistema motorja v obdobju preteklih 48 ur delovanja motorja ali v obdobju, ki je potrebno za zahtevano porabo reagenta vsaj 15 litrov, katero koli je daljše. |
| --- | --- |

5.5.4.8

Preko serijskega vhoda standardnega diagnostičnega konektorja iz odstavka 6.8.3 Priloge 9A k temu pravilniku mora biti na voljo povprečna poraba reagenta in povprečna zahtevana poraba reagenta sistema motorja v obdobju preteklih 48 ur delovanja motorja ali v obdobju, ki je potrebno za zahtevano porabo reagenta vsaj 15 litrov, katero koli je daljše.

| 5.5.4.9 | Zaradi nadzorovanja porabe reagenta se nadzorujejo vsaj naslednji parametri znotraj motorja:






  (a) | raven reagenta v posodi za shranjevanje na vozilu, |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9

Zaradi nadzorovanja porabe reagenta se nadzorujejo vsaj naslednji parametri znotraj motorja:

(a)

raven reagenta v posodi za shranjevanje na vozilu,

| (b) | pretok reagenta ali vbrizganje reagenta, kolikor je tehnično mogoče blizu točke vbrizganja v sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

(b)

pretok reagenta ali vbrizganje reagenta, kolikor je tehnično mogoče blizu točke vbrizganja v sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

| 5.5.4.10 | Ob vsakem odklonu za več kot 50 % pri povprečni porabi reagenta in povprečni zahtevani porabi reagenta sistema motorja v obdobju, opredeljenem v odstavku 5.5.4.8, se začnejo uporabljati ukrepi, določeni v odstavku 5.5.4.12. |
| --- | --- |

5.5.4.10

Ob vsakem odklonu za več kot 50 % pri povprečni porabi reagenta in povprečni zahtevani porabi reagenta sistema motorja v obdobju, opredeljenem v odstavku 5.5.4.8, se začnejo uporabljati ukrepi, določeni v odstavku 5.5.4.12.

| 5.5.4.11 | V primeru, da pride do motenj pri doziranju reagenta, se uporabljajo ukrepi, določeni v odstavku 5.5.4.12. To ni potrebno, kjer takšno motnjo zahteva ECU motorja, saj so pogoji delovanja motorja takšni, da emisije motorja ne zahtevajo doziranja reagenta, v primeru, da je proizvajalec homologacijskemu organu jasno navedel, kdaj se uporabljajo takšni pogoji delovanja. |
| --- | --- |

5.5.4.11

V primeru, da pride do motenj pri doziranju reagenta, se uporabljajo ukrepi, določeni v odstavku 5.5.4.12. To ni potrebno, kjer takšno motnjo zahteva ECU motorja, saj so pogoji delovanja motorja takšni, da emisije motorja ne zahtevajo doziranja reagenta, v primeru, da je proizvajalec homologacijskemu organu jasno navedel, kdaj se uporabljajo takšni pogoji delovanja.

| 5.5.4.12 | Vsaka napaka, odkrita v zvezi z odstavki 5.5.4.6, 5.5.4.10 ali 5.5.4.11, sproži enake posledice in v istem zaporedju kot tiste iz odstavkov 5.5.3.2, 5.5.3.3 ali 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.4.12

Vsaka napaka, odkrita v zvezi z odstavki 5.5.4.6, 5.5.4.10 ali 5.5.4.11, sproži enake posledice in v istem zaporedju kot tiste iz odstavkov 5.5.3.2, 5.5.3.3 ali 5.5.3.4.

| 5.5.5 | Ukrepi za preprečevanje nedovoljenega spreminjanja sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov |
| --- | --- |

5.5.5

Ukrepi za preprečevanje nedovoljenega spreminjanja sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov

| 5.5.5.1 | Vsi sistemi motorjev, ki jih zajema ta odstavek, morajo vsebovati omejevalnik navora, ki voznika opozarja, da sistem motorja ne deluje pravilno ali da voznik z vozilom ne upravlja pravilno, in ga na podlagi tega poziva, da napake čim prej odpravi. |
| --- | --- |

5.5.5.1

Vsi sistemi motorjev, ki jih zajema ta odstavek, morajo vsebovati omejevalnik navora, ki voznika opozarja, da sistem motorja ne deluje pravilno ali da voznik z vozilom ne upravlja pravilno, in ga na podlagi tega poziva, da napake čim prej odpravi.

| 5.5.5.2 | Omejevalnik navora se aktivira, ko se vozilo prvič ustavi, po tem ko so se pojavili pogoji iz odstavka 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 ali 5.5.4.11. |
| --- | --- |

5.5.5.2

Omejevalnik navora se aktivira, ko se vozilo prvič ustavi, po tem ko so se pojavili pogoji iz odstavka 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 ali 5.5.4.11.

| 5.5.5.3 | Ko se omejevalnik navora aktivira, navor motorja v nobene primeru ne sme preseči stalne vrednosti:






  (a) | 60 % največjega navora motorja za vozila kategorij N3 > 16 ton, M1 > 7,5 ton, M3/III in M3/B > 7,5 ton (18) ; |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3

Ko se omejevalnik navora aktivira, navor motorja v nobene primeru ne sme preseči stalne vrednosti:

(a)

60 % največjega navora motorja za vozila kategorij N3 > 16 ton, M1 > 7,5 ton, M3/III in M3/B > 7,5 ton (18) ;

| (b) | 75 odstotkov največjega navora motorja za vozila kategorij N1, N2, N3 ≤ 16 ton, 3,5 < M1 ≤ 7,5 ton, M2, M3/I, M3/II, M3/A in M3/B ≤ 7,5 ton. |
| --- | --- |

(b)

75 odstotkov največjega navora motorja za vozila kategorij N1, N2, N3 ≤ 16 ton, 3,5 < M1 ≤ 7,5 ton, M2, M3/I, M3/II, M3/A in M3/B ≤ 7,5 ton.

| 5.5.5.4 | Zahteve za dokumentacijo in omejevalnik navora so določene v odstavkih od 5.5.5.5 do 5.5.5.8. |
| --- | --- |

5.5.5.4

Zahteve za dokumentacijo in omejevalnik navora so določene v odstavkih od 5.5.5.5 do 5.5.5.8.

| 5.5.5.5 | V skladu z dokumentacijskimi zahtevami iz odstavka 5.1.7.1 (b) se določijo natančne pisne informacije, v katerih so opisane značilnosti delovanja omejevalnika navora. Proizvajalec izrecno zagotovi podatke o algoritmih, s pomočjo katerih ECU vzpostavi povezavo med koncentracijo NOx in specifično emisijo NOx (v g/kWh) pri preskusu ETC v skladu z odstavkom 5.5.6.5. |
| --- | --- |

5.5.5.5

V skladu z dokumentacijskimi zahtevami iz odstavka 5.1.7.1 (b) se določijo natančne pisne informacije, v katerih so opisane značilnosti delovanja omejevalnika navora. Proizvajalec izrecno zagotovi podatke o algoritmih, s pomočjo katerih ECU vzpostavi povezavo med koncentracijo NOx in specifično emisijo NOx (v g/kWh) pri preskusu ETC v skladu z odstavkom 5.5.6.5.

| 5.5.5.6 | Omejevalnik navora se deaktivira, ko je motor v prostem teku ali če pogoji, zaradi katerih se je aktiviral, ne obstajajo več. Omejevalnik navora se ne sme avtomatsko deaktivirati, če se prej ne odpravi vzrok za njegovo aktivacijo. |
| --- | --- |

5.5.5.6

Omejevalnik navora se deaktivira, ko je motor v prostem teku ali če pogoji, zaradi katerih se je aktiviral, ne obstajajo več. Omejevalnik navora se ne sme avtomatsko deaktivirati, če se prej ne odpravi vzrok za njegovo aktivacijo.

| 5.5.5.7 | Omejevalnika navora ne sme biti mogoče deaktivirati s stikalom ali orodjem za vzdrževanje. |
| --- | --- |

5.5.5.7

Omejevalnika navora ne sme biti mogoče deaktivirati s stikalom ali orodjem za vzdrževanje.

| 5.5.5.8 | Omejevalnik navora ni mogoče uporabljati za motorje ali vozila, ki jih uporabljajo oborožene sile, reševalne in gasilske službe ter reševalna vozila. Stalno deaktiviranje lahko opravi le proizvajalec motorja ali vozila, zato mora biti zaradi prepoznavnosti določen poseben tip motorja iz družine motorjev. |
| --- | --- |

5.5.5.8

Omejevalnik navora ni mogoče uporabljati za motorje ali vozila, ki jih uporabljajo oborožene sile, reševalne in gasilske službe ter reševalna vozila. Stalno deaktiviranje lahko opravi le proizvajalec motorja ali vozila, zato mora biti zaradi prepoznavnosti določen poseben tip motorja iz družine motorjev.

| 5.5.6 | Pogoji delovanja sistema za nadzor uravnavanja emisij |
| --- | --- |

5.5.6

Pogoji delovanja sistema za nadzor uravnavanja emisij

| 5.5.6.1 | Sistem za nadzor uravnavanja emisij mora delovati






  (a) | pri vseh temperaturah okolja med 266 K in 308 K (-7 oC do 35 oC), |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1

Sistem za nadzor uravnavanja emisij mora delovati

(a)

pri vseh temperaturah okolja med 266 K in 308 K (-7 oC do 35 oC),

| (b) | na vseh nadmorskih višinah pod 1 600 m, |
| --- | --- |

(b)

na vseh nadmorskih višinah pod 1 600 m,

| (c) | pri temperaturah hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 oC). |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturah hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 oC).

Ta odstavek se ne uporablja za nadzor ravni reagenta v posodi za shranjevanje, kjer se nadzor izvaja v vseh pogoji uporabe.

| 5.5.6.2 | Sistem za nadzor uravnavanja emisij se lahko deaktivira, ko se aktivira strategija za zasilne postopke, kar privede do večjega zmanjšanja navora, kot je za ustrezno kategorijo vozil navedeno v odstavku 5.5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.6.2

Sistem za nadzor uravnavanja emisij se lahko deaktivira, ko se aktivira strategija za zasilne postopke, kar privede do večjega zmanjšanja navora, kot je za ustrezno kategorijo vozil navedeno v odstavku 5.5.5.3.

| 5.5.6.3 | Če je aktiven privzeti način emisij, mora sistem za nadzor uravnavanja emisij ostati delujoč in ustrezati določbam odstavka 5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.3

Če je aktiven privzeti način emisij, mora sistem za nadzor uravnavanja emisij ostati delujoč in ustrezati določbam odstavka 5.5.

| 5.5.6.4 | Nepravilno delovanje naprav za zmanjševanje NOx mora biti zaznano v okviru štirih preskusnih ciklusov OBD, kot je navedeno v opredelitvi pojma iz odstavka 6.1. Dodatka 1 Priloge 9A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.5.6.4

Nepravilno delovanje naprav za zmanjševanje NOx mora biti zaznano v okviru štirih preskusnih ciklusov OBD, kot je navedeno v opredelitvi pojma iz odstavka 6.1. Dodatka 1 Priloge 9A k temu pravilniku.

| 5.5.6.5 | Algoritmi, s pomočjo katerih ECU vzpostavi povezavo med dejansko koncentracijo NOx in specifično emisijo NOx (v g/kWh) pri preskusu ETC, se ne štejejo kot odklopna strategija. |
| --- | --- |

5.5.6.5

Algoritmi, s pomočjo katerih ECU vzpostavi povezavo med dejansko koncentracijo NOx in specifično emisijo NOx (v g/kWh) pri preskusu ETC, se ne štejejo kot odklopna strategija.

| 5.5.6.6 | Če AECS, ki jo je odobril homologacijski organ v skladu z odstavkom 5.1.5, začne delovati, se vsako povečanje NOx zaradi delovanja AECS lahko uporabi za ustrezno raven NOx iz odstavka 5.5.3.2. V vseh takih primerih se vpliv AECS na mejno vrednost NOx opiše v skladu z odstavkom 5.5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.6

Če AECS, ki jo je odobril homologacijski organ v skladu z odstavkom 5.1.5, začne delovati, se vsako povečanje NOx zaradi delovanja AECS lahko uporabi za ustrezno raven NOx iz odstavka 5.5.3.2. V vseh takih primerih se vpliv AECS na mejno vrednost NOx opiše v skladu z odstavkom 5.5.5.5.

| 5.5.7 | Okvara sistema za nadzor uravnavanja emisij |
| --- | --- |

5.5.7

Okvara sistema za nadzor uravnavanja emisij

| 5.5.7.1 | Sistem za nadzor uravnavanja emisij se nadzira glede električnih okvar in glede odstranitve ali deaktiviranja morebitnega senzorja, ki sistemu preprečuje diagnosticiranje povečanja emisij, kot se zahteva v odstavkih 5.5.3.2 in 5.5.3.4.
  Senzorji, ki vplivajo na diagnostično zmogljivost, so, na primer, senzorji za neposredno merjenje koncentracije NOx, senzorji za merjenje kakovosti sečnine in senzorji, ki se uporabljajo za spremljanje doziranja reagenta, ravni reagenta, porabe reagenta ali deleža EGR. |
| --- | --- |

5.5.7.1

Sistem za nadzor uravnavanja emisij se nadzira glede električnih okvar in glede odstranitve ali deaktiviranja morebitnega senzorja, ki sistemu preprečuje diagnosticiranje povečanja emisij, kot se zahteva v odstavkih 5.5.3.2 in 5.5.3.4.

Senzorji, ki vplivajo na diagnostično zmogljivost, so, na primer, senzorji za neposredno merjenje koncentracije NOx, senzorji za merjenje kakovosti sečnine in senzorji, ki se uporabljajo za spremljanje doziranja reagenta, ravni reagenta, porabe reagenta ali deleža EGR.

| 5.5.7.2 | Če je okvara sistema za nadzor uravnavanja emisij potrjena, voznika v skladu z odstavkom 3.6.5 Priloge 9A k temu pravilniku na to takoj opozori aktivirani opozorilni signal. |
| --- | --- |

5.5.7.2

Če je okvara sistema za nadzor uravnavanja emisij potrjena, voznika v skladu z odstavkom 3.6.5 Priloge 9A k temu pravilniku na to takoj opozori aktivirani opozorilni signal.

| 5.5.7.3 | Omejevalnik navora se aktivira v skladu z odstavkom 5.5.5, če okvara ni odpravljena v 50 urah delovanja motorja.
  Obdobje iz prvega pododstavka se od datumov, določenih v odstavkih 13.2.3 in 13.3.3, skrajša na 36 ur. |
| --- | --- |

5.5.7.3

Omejevalnik navora se aktivira v skladu z odstavkom 5.5.5, če okvara ni odpravljena v 50 urah delovanja motorja.

Obdobje iz prvega pododstavka se od datumov, določenih v odstavkih 13.2.3 in 13.3.3, skrajša na 36 ur.

| 5.5.7.4 | Ko sistem za nadzor uravnavanja emisij ugotovi, da okvare ni več, se iz sistemskega pomnilnika lahko izbriše(-jo) koda(-e) napak(-e) v zvezi s to okvaro, razen v primerih iz odstavka 5.5.7.5, omejevalnik navora, če obstaja, pa se deaktivira v skladu z odstavkom 5.5.5.6.
  Koda(-e) napak(-e) v zvezi z okvaro sistema za nadzor uravnavanja emisij ni mogoče izbrisati s sistemskega pomnilnika s kakršnim koli pregledovalnikom. |
| --- | --- |

5.5.7.4

Ko sistem za nadzor uravnavanja emisij ugotovi, da okvare ni več, se iz sistemskega pomnilnika lahko izbriše(-jo) koda(-e) napak(-e) v zvezi s to okvaro, razen v primerih iz odstavka 5.5.7.5, omejevalnik navora, če obstaja, pa se deaktivira v skladu z odstavkom 5.5.5.6.

Koda(-e) napak(-e) v zvezi z okvaro sistema za nadzor uravnavanja emisij ni mogoče izbrisati s sistemskega pomnilnika s kakršnim koli pregledovalnikom.

| 5.5.7.5 | V primeru odstranitve ali deaktiviranja elementov sistema za nadzor uravnavanja emisij v skladu z odstavkom 5.5.7.1 se neizbrisna koda napake v skladu z odstavkom 3.9.2 Priloge 9A k temu pravilniku shrani za najmanj 400 dni ali 9 600 ur delovanja motorja. |
| --- | --- |

5.5.7.5

V primeru odstranitve ali deaktiviranja elementov sistema za nadzor uravnavanja emisij v skladu z odstavkom 5.5.7.1 se neizbrisna koda napake v skladu z odstavkom 3.9.2 Priloge 9A k temu pravilniku shrani za najmanj 400 dni ali 9 600 ur delovanja motorja.

| 5.5.8 | Predstavitev sistema za nadzor uravnavanja emisij |
| --- | --- |

5.5.8

Predstavitev sistema za nadzor uravnavanja emisij

| 5.5.8.1 | Kot del vloge za podelitev homologacije iz odstavka 3 mora proizvajalec dokazati skladnost z določbami iz tega odstavka s preskusi na dinamometru v skladu z odstavki od 5.5.8.2 do 5.5.8.7. |
| --- | --- |

5.5.8.1

Kot del vloge za podelitev homologacije iz odstavka 3 mora proizvajalec dokazati skladnost z določbami iz tega odstavka s preskusi na dinamometru v skladu z odstavki od 5.5.8.2 do 5.5.8.7.

| 5.5.8.2 | Skladnost družine motorjev ali družine motorjev OBD z zahtevami iz tega poglavja se lahko dokaže s preskušanjem sistema za nadzor uravnavanja emisij za enega od članov družine (osnovni motor), če proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da so si sistemi za nadzor uravnavanja emisij v družini podobni.
  Ta dokaz se lahko izvede s predstavitvijo elementov, kot so algoritmi, funkcionalne analize ipd., homologacijskemu organu.
  Osnovni motor izbere proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom. |
| --- | --- |

5.5.8.2

Skladnost družine motorjev ali družine motorjev OBD z zahtevami iz tega poglavja se lahko dokaže s preskušanjem sistema za nadzor uravnavanja emisij za enega od članov družine (osnovni motor), če proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da so si sistemi za nadzor uravnavanja emisij v družini podobni.

Ta dokaz se lahko izvede s predstavitvijo elementov, kot so algoritmi, funkcionalne analize ipd., homologacijskemu organu.

Osnovni motor izbere proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom.

| 5.5.8.3 | Preskušanje sistema za nadzor uravnavanja emisij sestavljajo naslednje tri faze:






  (a) | Izbira:
  Organ s seznama nepravilnih operacij, ki ga predloži proizvajalec, izbere nepravilno operacijo naprav za zmanjševanje NOx ali okvaro sistema za nadzor uravnavanja emisij. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3

Preskušanje sistema za nadzor uravnavanja emisij sestavljajo naslednje tri faze:

(a)

Izbira:

Organ s seznama nepravilnih operacij, ki ga predloži proizvajalec, izbere nepravilno operacijo naprav za zmanjševanje NOx ali okvaro sistema za nadzor uravnavanja emisij.

| (b) | Kvalificiranje:
  Vpliv nepravilnega delovanja se preveri in potrdi z merjenjem ravni NOx v ETC na napravi za preskus motorja. |
| --- | --- |

(b)

Kvalificiranje:

Vpliv nepravilnega delovanja se preveri in potrdi z merjenjem ravni NOx v ETC na napravi za preskus motorja.

| (c) | Dokazovanje:
  Odziv sistema (zmanjšanje navora, opozorilni signal itn.) se dokaže s preskusom delovanja motorja v štirih preskusnih ciklih OBD. |
| --- | --- |

(c)

Dokazovanje:

Odziv sistema (zmanjšanje navora, opozorilni signal itn.) se dokaže s preskusom delovanja motorja v štirih preskusnih ciklih OBD.

| 5.5.8.3.1 | Za fazo izbire proizvajalec homologacijskemu organu predloži opis strategij spremljanja, ki se uporabljajo za ugotavljanje potencialno nepravilnega delovanja naprav za zmanjševanje NOx in potencialnih okvar sistema za nadzor uravnavanja emisij, ki bi lahko privedle do aktiviranja omejevalnika navora ali zgolj do aktiviranja opozorilnega signala.
  Značilni primeri nepravilnih operacij za ta seznam so prazna posoda za reagent, nepravilna operacija, ki privede do prekinitve doziranja reagenta, slabša kakovost reagenta, nepravilna operacija, ki povzroči nizko porabo reagenta, nepravilni pretok EGR ali deaktiviranje EGR.
  Homologacijski organ s tega seznama izbere najmanj dve in največ tri nepravilne operacije sistema za nadzor NOx ali okvare sistema za nadzor uravnavanja emisij. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1

Za fazo izbire proizvajalec homologacijskemu organu predloži opis strategij spremljanja, ki se uporabljajo za ugotavljanje potencialno nepravilnega delovanja naprav za zmanjševanje NOx in potencialnih okvar sistema za nadzor uravnavanja emisij, ki bi lahko privedle do aktiviranja omejevalnika navora ali zgolj do aktiviranja opozorilnega signala.

Značilni primeri nepravilnih operacij za ta seznam so prazna posoda za reagent, nepravilna operacija, ki privede do prekinitve doziranja reagenta, slabša kakovost reagenta, nepravilna operacija, ki povzroči nizko porabo reagenta, nepravilni pretok EGR ali deaktiviranje EGR.

Homologacijski organ s tega seznama izbere najmanj dve in največ tri nepravilne operacije sistema za nadzor NOx ali okvare sistema za nadzor uravnavanja emisij.

| 5.5.8.3.2 | Za fazo kvalificiranja se, v skladu z določbami iz Dodatka 2 Priloge 4A, v preskusnem ciklu ETC merijo emisije NOx. Rezultat preskusa ETC se uporablja za ugotavljanje predvidenega odziva sistema za nadzor uravnavanja NOx med postopkom dokazovanja (zmanjšanje navora in/ali opozorilni signal). Okvara se simulira tako, da raven NOx nobene izmed vrednosti praga iz odstavka 5.5.3.2 ali 5.5.3.4 ne preseže za več kot 1 g/kWh.
  Kvalificiranje emisij se ne zahteva v primeru prazne posode za reagent ali za prikaz okvare sistema za nadzor uravnavanja emisij.
  Omejevalnik navora se med fazo kvalificiranja deaktivira. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2

Za fazo kvalificiranja se, v skladu z določbami iz Dodatka 2 Priloge 4A, v preskusnem ciklu ETC merijo emisije NOx. Rezultat preskusa ETC se uporablja za ugotavljanje predvidenega odziva sistema za nadzor uravnavanja NOx med postopkom dokazovanja (zmanjšanje navora in/ali opozorilni signal). Okvara se simulira tako, da raven NOx nobene izmed vrednosti praga iz odstavka 5.5.3.2 ali 5.5.3.4 ne preseže za več kot 1 g/kWh.

Kvalificiranje emisij se ne zahteva v primeru prazne posode za reagent ali za prikaz okvare sistema za nadzor uravnavanja emisij.

Omejevalnik navora se med fazo kvalificiranja deaktivira.

| 5.5.8.3.3 | Za fazo dokazovanja motor obratuje v največ štirih preskusnih ciklih OBD.
  Pojaviti se ne sme nobena druga napaka razen tistih, ki se upoštevajo za namene dokazovanja. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3

Za fazo dokazovanja motor obratuje v največ štirih preskusnih ciklih OBD.

Pojaviti se ne sme nobena druga napaka razen tistih, ki se upoštevajo za namene dokazovanja.

| 5.5.8.3.4 | Pred začetkom zaporedja preskusov iz odstavka 5.5.8.3.3. se sistem za nadzor uravnavanja emisij postavi v stanje „ni okvare“. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4

Pred začetkom zaporedja preskusov iz odstavka 5.5.8.3.3. se sistem za nadzor uravnavanja emisij postavi v stanje „ni okvare“.

| 5.5.8.3.5 | Sistem, odvisno od izbrane ravni NOx, kadar koli pred koncem zaporedja zaznavanja aktivira opozorilni signal in, če je primerno, omejevalnik navora. Zaporedje zaznavanja se lahko prekine, ko se sistem za nadzor uravnavanja NOx ustrezno odzove. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5

Sistem, odvisno od izbrane ravni NOx, kadar koli pred koncem zaporedja zaznavanja aktivira opozorilni signal in, če je primerno, omejevalnik navora. Zaporedje zaznavanja se lahko prekine, ko se sistem za nadzor uravnavanja NOx ustrezno odzove.

| 5.5.8.4 | V primeru sistema za nadzor uravnavanja emisij, ki temelji zlasti na spremljanju ravni NOx s pomočjo senzorjev, nameščenih v tok izpušnih plinov, lahko proizvajalec za ugotavljanje skladnosti izbere neposredno spremljanje določenih funkcionalnosti sistema (npr. prekinitve doziranja reagenta, zaprtega ventila EGR). V tem primeru se dokazuje izbrana funkcionalnost sistema. |
| --- | --- |

5.5.8.4

V primeru sistema za nadzor uravnavanja emisij, ki temelji zlasti na spremljanju ravni NOx s pomočjo senzorjev, nameščenih v tok izpušnih plinov, lahko proizvajalec za ugotavljanje skladnosti izbere neposredno spremljanje določenih funkcionalnosti sistema (npr. prekinitve doziranja reagenta, zaprtega ventila EGR). V tem primeru se dokazuje izbrana funkcionalnost sistema.

| 5.5.8.5 | Raven zmanjšanja navora, ki se v odstavku 5.5.5.3 zahteva za omejevalnik navora, se potrdi skupaj s potrditvijo splošne zmogljivosti motorja v skladu s Pravilnikom št. 85. Za postopek dokazovanja proizvajalec homologacijskemu organu dokaže vgradnjo pravilnega omejevalnika navora v ECU motorja. Ločeno merjenje navora med dokazovanjem ni potrebno. |
| --- | --- |

5.5.8.5

Raven zmanjšanja navora, ki se v odstavku 5.5.5.3 zahteva za omejevalnik navora, se potrdi skupaj s potrditvijo splošne zmogljivosti motorja v skladu s Pravilnikom št. 85. Za postopek dokazovanja proizvajalec homologacijskemu organu dokaže vgradnjo pravilnega omejevalnika navora v ECU motorja. Ločeno merjenje navora med dokazovanjem ni potrebno.

| 5.5.8.6 | Kot alternativa odstavkom od 5.5.8.3.3 do 5.5.8.3.5 se lahko dokazovanje skladnosti sistema za nadzor uravnavanja emisij in omejevalnika navora izvede s preskušanjem vozila. Vozilo se vozi po cesti ali po preskusni progi z izbranimi nepravilnimi operacijami ali okvarami sistema za nadzor uravnavanja emisij in tako dokaže, da opozorilni signal in aktiviranje omejevalnika navora delujeta v skladu z zahtevami iz odstavka 5.5, še zlasti z zahtevami iz odstavkov 5.5.5.2 in 5.5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.8.6

Kot alternativa odstavkom od 5.5.8.3.3 do 5.5.8.3.5 se lahko dokazovanje skladnosti sistema za nadzor uravnavanja emisij in omejevalnika navora izvede s preskušanjem vozila. Vozilo se vozi po cesti ali po preskusni progi z izbranimi nepravilnimi operacijami ali okvarami sistema za nadzor uravnavanja emisij in tako dokaže, da opozorilni signal in aktiviranje omejevalnika navora delujeta v skladu z zahtevami iz odstavka 5.5, še zlasti z zahtevami iz odstavkov 5.5.5.2 in 5.5.5.3.

| 5.5.8.7 | Če se za skladnost z zahtevami iz odstavka 5.5 zahteva shranjevanje neizbrisne kode napake v računalniški pomnilnik, morajo biti na koncu zaporedja dokazovanja izpolnjeni naslednji trije pogoji:






  (a) | da je s pregledovalnikom OBD mogoče potrditi prisotnost ustrezne neizbrisne kode napake, opisane v odstavku 5.5.3.3, v računalniškem pomnilniku OBD in da se lahko homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da je pregledovalnik ne more izbrisati, in |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7

Če se za skladnost z zahtevami iz odstavka 5.5 zahteva shranjevanje neizbrisne kode napake v računalniški pomnilnik, morajo biti na koncu zaporedja dokazovanja izpolnjeni naslednji trije pogoji:

(a)

da je s pregledovalnikom OBD mogoče potrditi prisotnost ustrezne neizbrisne kode napake, opisane v odstavku 5.5.3.3, v računalniškem pomnilniku OBD in da se lahko homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da je pregledovalnik ne more izbrisati, in

| (b) | da je čas med zaporedjem zaznavanja, ko je opozorilni signal aktiviran, mogoče potrditi s pomočjo odčitanja neizbrisnega števca iz odstavka 3.9.2. Priloge 9A k temu pravilniku in da se lahko homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da ga pregledovalnik ne more izbrisati, in |
| --- | --- |

(b)

da je čas med zaporedjem zaznavanja, ko je opozorilni signal aktiviran, mogoče potrditi s pomočjo odčitanja neizbrisnega števca iz odstavka 3.9.2. Priloge 9A k temu pravilniku in da se lahko homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da ga pregledovalnik ne more izbrisati, in

| (c) | da je homologacijski organ odobril elemente konstrukcije, ki dokazujejo, da je ta neizbrisna informacija v skladu z odstavkom 3.9.2. Priloge 9A k temu pravilniku shranjena za najmanj 400 dni ali 9 600 ur delovanja motorja. |
| --- | --- |

(c)

da je homologacijski organ odobril elemente konstrukcije, ki dokazujejo, da je ta neizbrisna informacija v skladu z odstavkom 3.9.2. Priloge 9A k temu pravilniku shranjena za najmanj 400 dni ali 9 600 ur delovanja motorja.

6.   VGRADNJA MOTORJA V VOZILO

| 6.1 | Vgradnja motorja v vozilo ustreza naslednjim značilnostim v zvezi s homologacijo motorja: |
| --- | --- |

6.1

Vgradnja motorja v vozilo ustreza naslednjim značilnostim v zvezi s homologacijo motorja:

| 6.1.1 | podtlak v sesalni cevi ne sme biti višji od tistega, ki je za homologirani motor določen v Prilogi 2A; |
| --- | --- |

6.1.1

podtlak v sesalni cevi ne sme biti višji od tistega, ki je za homologirani motor določen v Prilogi 2A;

| 6.1.2 | protitlak v izpušnem sistemu ne sme biti višji od tistega, ki je za homologirani motor določen v Prilogi 2A; |
| --- | --- |

6.1.2

protitlak v izpušnem sistemu ne sme biti višji od tistega, ki je za homologirani motor določen v Prilogi 2A;

| 6.1.3 | moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki jo poganja motor, ne presega tiste, ki je za homologirani motor določena v Prilogi 2A; |
| --- | --- |

6.1.3

moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki jo poganja motor, ne presega tiste, ki je za homologirani motor določena v Prilogi 2A;

| 6.1.4 | prostornina izpušnega sistema ne odstopa za več kot 40 odstotkov od tiste, ki je za homologirani motor določena v Prilogi 2A. |
| --- | --- |

6.1.4

prostornina izpušnega sistema ne odstopa za več kot 40 odstotkov od tiste, ki je za homologirani motor določena v Prilogi 2A.

7.   DRUŽINA MOTORJEV

7.1   Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

Družina motorjev, kot jo določi proizvajalec, je skladna z zahtevami ISO 16185.

7.2   Izbira osnovnega motorja

| 7.2.1 | Dizelski motorji
  Za izbor osnovnega motorja iz družine se kot primarno merilo uporabi največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri največjem deklariranem navoru. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, t.j. največja dobava goriva na gib pri nazivni vrtilni frekvenci. V določenih okoliščinah lahko homologacijski organ zaključi, da je mogoče raven najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. Tako lahko homologacijski organ izbere dodaten motor za preskus na podlagi značilnosti, ki kažejo na to, da bi ta motor lahko imel najvišjo raven emisije med motorji v tej družini.
  Če imajo motorji znotraj družine še druge spremenljive lastnosti, za katere bi lahko šteli, da vplivajo na emisije izpušnih plinov, se pri izbiri osnovnega motorja te značilnosti tudi prepoznajo in upoštevajo. |
| --- | --- |

7.2.1

Dizelski motorji

Za izbor osnovnega motorja iz družine se kot primarno merilo uporabi največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri največjem deklariranem navoru. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, t.j. največja dobava goriva na gib pri nazivni vrtilni frekvenci. V določenih okoliščinah lahko homologacijski organ zaključi, da je mogoče raven najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. Tako lahko homologacijski organ izbere dodaten motor za preskus na podlagi značilnosti, ki kažejo na to, da bi ta motor lahko imel najvišjo raven emisije med motorji v tej družini.

Če imajo motorji znotraj družine še druge spremenljive lastnosti, za katere bi lahko šteli, da vplivajo na emisije izpušnih plinov, se pri izbiri osnovnega motorja te značilnosti tudi prepoznajo in upoštevajo.

| 7.2.2 | Plinski motorji
  Primarno merilo za izbor osnovnega motorja iz družine je največja gibna prostornina. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnih meril, in sicer v naslednjem vrstnem redu:






  (a) | največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri nazivni moči; |
| --- | --- | --- |

7.2.2

Plinski motorji

Primarno merilo za izbor osnovnega motorja iz družine je največja gibna prostornina. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnih meril, in sicer v naslednjem vrstnem redu:

(a)

največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri nazivni moči;

| (b) | največji predvžig; |
| --- | --- |

(b)

največji predvžig;

| (c) | najnižji delež EGR; |
| --- | --- |

(c)

najnižji delež EGR;

| (d) | brez zračne črpalke ali s črpalko z najmanjšim dejanskim pretokom zraka. |
| --- | --- |

(d)

brez zračne črpalke ali s črpalko z najmanjšim dejanskim pretokom zraka.

V določenih okoliščinah lahko homologacijski organ zaključi, da je mogoče raven najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. Tako lahko homologacijski organ izbere dodaten motor za preskus na podlagi značilnosti, ki kažejo na to, da bi ta motor lahko imel najvišjo raven emisije med motorji v tej družini.

7.3   Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev OBD

Družino OBD je mogoče opredeliti po osnovnih značilnostih konstrukcije, skupnih sistemom motorjev v družini.

Sistemi motorjev, ki spadajo v isto družino motorjev OBD, morajo imeti skupen naslednji seznam osnovnih parametrov:

| (a) | metode nadziranja OBD; |
| --- | --- |

(a)

metode nadziranja OBD;

| (b) | metode za ugotavljanje napak;
  razen če proizvajalec z ustreznim inženirskim prikazom ali s kakšnim drugim ustreznim postopkom prikaže, da so te metode ekvivalentne. |
| --- | --- |

(b)

metode za ugotavljanje napak;

razen če proizvajalec z ustreznim inženirskim prikazom ali s kakšnim drugim ustreznim postopkom prikaže, da so te metode ekvivalentne.

| Opomba | : | motorji, ki ne pripadajo isti družini motorjev, lahko vseeno pripadajo isti družini motorjev OBD, če so izpolnjena zgornja merila. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

motorji, ki ne pripadajo isti družini motorjev, lahko vseeno pripadajo isti družini motorjev OBD, če so izpolnjena zgornja merila.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za zagotavljanje skladnosti proizvodnje so skladni z naslednjimi zahtevami iz Dodatka 2 Sporazuma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

| 8.1 | Vsak motor ali vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, mora biti proizvedeno tako, da je glede na opis iz homologacijskega obrazca in njegovih prilog v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

8.1

Vsak motor ali vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, mora biti proizvedeno tako, da je glede na opis iz homologacijskega obrazca in njegovih prilog v skladu s homologiranim tipom.

| 8.2 | Praviloma se skladnost proizvodnje glede na omejevanje emisij preverja na podlagi opisa iz sporočila o homologaciji in njegovih prilog. |
| --- | --- |

8.2

Praviloma se skladnost proizvodnje glede na omejevanje emisij preverja na podlagi opisa iz sporočila o homologaciji in njegovih prilog.

| 8.3 | Če se merijo emisije onesnaževal in je bila homologacija motorja enkrat ali večkrat razširjena, se preskusi opravijo na motorju(-ih), opisanem(-ih) v opisni dokumentaciji za ustrezno razširitev. |
| --- | --- |

8.3

Če se merijo emisije onesnaževal in je bila homologacija motorja enkrat ali večkrat razširjena, se preskusi opravijo na motorju(-ih), opisanem(-ih) v opisni dokumentaciji za ustrezno razširitev.

| 8.3.1 | Skladnost motorja, predloženega v preskus emisij onesnaževal:
  Ko proizvajalec motor predloži pristojnim organom, na izbranih motorjih ne napravi nobenih prilagoditev več. |
| --- | --- |

8.3.1

Skladnost motorja, predloženega v preskus emisij onesnaževal:

Ko proizvajalec motor predloži pristojnim organom, na izbranih motorjih ne napravi nobenih prilagoditev več.

| 8.3.1.1 | Iz serije se naključno izberejo trije motorji. Na motorjih, na katerih se opravita le preskusa ESC in ELR ali le preskus ETC za homologacijo v skladu z vrstico A v tabelah v odstavku 5.2.1, se opravijo ustrezni preskusi za preverjanje skladnosti proizvodnje. Če se pristojni organ strinja, se na vseh ostalih motorjih, homologiranih v skladu z vrstico A, B1, B2 ali C tabel v odstavku 5.2.1, za preverjanje skladnosti proizvodnje opravijo preskusi s cikli ESC in ELR ali s ciklom ETC. Mejne vrednosti so podane v odstavku 5.2.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.3.1.1

Iz serije se naključno izberejo trije motorji. Na motorjih, na katerih se opravita le preskusa ESC in ELR ali le preskus ETC za homologacijo v skladu z vrstico A v tabelah v odstavku 5.2.1, se opravijo ustrezni preskusi za preverjanje skladnosti proizvodnje. Če se pristojni organ strinja, se na vseh ostalih motorjih, homologiranih v skladu z vrstico A, B1, B2 ali C tabel v odstavku 5.2.1, za preverjanje skladnosti proizvodnje opravijo preskusi s cikli ESC in ELR ali s ciklom ETC. Mejne vrednosti so podane v odstavku 5.2.1 tega pravilnika.

| 8.3.1.2 | Če je pristojni organ zadovoljen s standardnim odstopanjem proizvodnje, ki ga navede proizvajalec, se preskusi izvedejo v skladu z Dodatkom 1 k temu pravilniku.
  Če pristojni organ ni zadovoljen s standardnim odstopanjem proizvodnje, ki ga navede proizvajalec, se preskusi izvedejo v skladu z Dodatkom 2 k temu pravilniku.
  Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi opravijo v skladu z Dodatkom 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3.1.2

Če je pristojni organ zadovoljen s standardnim odstopanjem proizvodnje, ki ga navede proizvajalec, se preskusi izvedejo v skladu z Dodatkom 1 k temu pravilniku.

Če pristojni organ ni zadovoljen s standardnim odstopanjem proizvodnje, ki ga navede proizvajalec, se preskusi izvedejo v skladu z Dodatkom 2 k temu pravilniku.

Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi opravijo v skladu z Dodatkom 3 k temu pravilniku.

| 8.3.1.3 | Na podlagi preskusov naključno izbranih motorjev se šteje, da je proizvodna serija skladna, če je po preskusnih merilih iz ustreznega dodatka sprejeta odločitev, da so emisije vseh onesnaževal ustrezne (serija sprejeta), ter da ni skladna, če je za eno izmed onesnaževal sprejeta odločitev, da emisije niso ustrezne (serija zavrnjena).
  Ko je za eno izmed onesnaževal sprejeta odločitev o ustreznosti emisij, te odločitve z morebitnimi dodatnimi preskusi zaradi odločanja o emisijah drugih onesnaževal ni mogoče spremeniti.
  Če odločitev o ustreznosti emisij vseh onesnaževal ni bila sprejeta in če za eno onesnaževalo ni bila sprejeta odločitev o neustreznosti emisij, se preskus ponovi na drugem motorju (glej sliko 2).
  Če ni bila sprejeta nikakršna odločitev, se lahko proizvajalec kadar koli odloči, da ustavi preskušanje. V takem primeru se evidentira odločitev o zavrnitvi. |
| --- | --- |

8.3.1.3

Na podlagi preskusov naključno izbranih motorjev se šteje, da je proizvodna serija skladna, če je po preskusnih merilih iz ustreznega dodatka sprejeta odločitev, da so emisije vseh onesnaževal ustrezne (serija sprejeta), ter da ni skladna, če je za eno izmed onesnaževal sprejeta odločitev, da emisije niso ustrezne (serija zavrnjena).

Ko je za eno izmed onesnaževal sprejeta odločitev o ustreznosti emisij, te odločitve z morebitnimi dodatnimi preskusi zaradi odločanja o emisijah drugih onesnaževal ni mogoče spremeniti.

Če odločitev o ustreznosti emisij vseh onesnaževal ni bila sprejeta in če za eno onesnaževalo ni bila sprejeta odločitev o neustreznosti emisij, se preskus ponovi na drugem motorju (glej sliko 2).

Če ni bila sprejeta nikakršna odločitev, se lahko proizvajalec kadar koli odloči, da ustavi preskušanje. V takem primeru se evidentira odločitev o zavrnitvi.

| 8.3.2 | Preskusi se izvajajo na novih motorjih. Motorji na plinasto gorivo se utečejo po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A. |
| --- | --- |

8.3.2

Preskusi se izvajajo na novih motorjih. Motorji na plinasto gorivo se utečejo po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4A.

| 8.3.2.1 | Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi vseeno izvajajo tudi na tistih dizelskih ali plinskih motorjih, ki so se utekali daljše obdobje, kot je določeno v odstavku 8.3.2., vendar največ 100 ur. V tem primeru postopek utekanja opravi proizvajalec, ki se zaveže, da na teh motorjih ne bo izvedel nobenih prilagoditev. |
| --- | --- |

8.3.2.1

Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi vseeno izvajajo tudi na tistih dizelskih ali plinskih motorjih, ki so se utekali daljše obdobje, kot je določeno v odstavku 8.3.2., vendar največ 100 ur. V tem primeru postopek utekanja opravi proizvajalec, ki se zaveže, da na teh motorjih ne bo izvedel nobenih prilagoditev.

| 8.3.2.2 | Če želi proizvajalec v skladu z odstavkom 8.3.2.1 izvesti postopek utekanja, ga lahko opravi:






  (a) | na vseh preskušanih motorjih ali |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2

Če želi proizvajalec v skladu z odstavkom 8.3.2.1 izvesti postopek utekanja, ga lahko opravi:

(a)

na vseh preskušanih motorjih ali

| (b) | na prvem preskušenem motorju, pri katerem se koeficient naraščanja emisij določi takole:






  (i) | emisije onesnaževal se na prvem preskušenem motorju izmerijo pri nič in pri „x“ urah, |
| --- | --- | --- |

(b)

na prvem preskušenem motorju, pri katerem se koeficient naraščanja emisij določi takole:

(i)

emisije onesnaževal se na prvem preskušenem motorju izmerijo pri nič in pri „x“ urah,

| (ii) | za vsako onesnaževalo se izračuna koeficient naraščanja emisij od nič do „x“ ur:






  a. | emisije pri „x“ urah/emisije pri nič urah |
| --- | --- | --- |

(ii)

za vsako onesnaževalo se izračuna koeficient naraščanja emisij od nič do „x“ ur:

a.

emisije pri „x“ urah/emisije pri nič urah

| b. | Ta je lahko manjši od ena. |
| --- | --- |

b.

Ta je lahko manjši od ena.

Naslednjih preskusnih motorjev se ne uteka, ampak se njihove emisije pri nič urah popravi s koeficientom naraščanja emisij.

V tem primeru se upoštevajo naslednje vrednosti:

| (a) | za prvi motor vrednosti pri „x“ urah, |
| --- | --- |

(a)

za prvi motor vrednosti pri „x“ urah,

| (b) | za ostale motorje vrednosti pri nič urah, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij. |
| --- | --- |

(b)

za ostale motorje vrednosti pri nič urah, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij.

| 8.3.2.3 | Pri dizelskih motorjih in motorjih na LPG se lahko za vse te preskuse uporablja komercialno gorivo. Na zahtevo proizvajalca pa se lahko uporabijo tudi referenčna goriva iz Priloge 5. To pomeni, da se preskusi iz odstavka 4. tega pravilnika pri vsakem plinskem motorju izvajajo najmanj z dvema referenčnima gorivoma. |
| --- | --- |

8.3.2.3

Pri dizelskih motorjih in motorjih na LPG se lahko za vse te preskuse uporablja komercialno gorivo. Na zahtevo proizvajalca pa se lahko uporabijo tudi referenčna goriva iz Priloge 5. To pomeni, da se preskusi iz odstavka 4. tega pravilnika pri vsakem plinskem motorju izvajajo najmanj z dvema referenčnima gorivoma.

| 8.3.2.4 | Pri motorjih na NG se lahko za vse te preskuse uporablja komercialno gorivo, in sicer takole:






  (a) | za motorje, označene s H, komercialno gorivo v območju H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4

Pri motorjih na NG se lahko za vse te preskuse uporablja komercialno gorivo, in sicer takole:

(a)

za motorje, označene s H, komercialno gorivo v območju H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

| (b) | za motorje, označene z L, komercialno gorivo v območju L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

(b)

za motorje, označene z L, komercialno gorivo v območju L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

| (c) | za motorje, označene s HL, komercialno gorivo v razponu skrajnih vrednosti faktorja λ-premika (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

(c)

za motorje, označene s HL, komercialno gorivo v razponu skrajnih vrednosti faktorja λ-premika (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Na zahtevo proizvajalca pa se lahko uporabijo tudi referenčna goriva iz Priloge 5. To pomeni, da je treba opraviti preskuse iz odstavka 4. tega pravilnika.

| 8.3.2.5 | V primeru spora, ki bi nastal zaradi neskladnosti motorjev na plinasto gorivo, ki uporabljajo komercialno gorivo, se preskusi izvedejo z referenčnim gorivom, na katero je bil preskušen osnovni motor, ali z možnim dodatnim gorivom 3 iz odstavkov 4.1.3.1 in 4.2.1.1., na katero je lahko bil preskušen osnovni motor. Rezultat je potem treba pretvoriti z izračunom s pomočjo ustreznega faktorja (ustreznih faktorjev) „r“, „ra“ ali „rb“, kot je opisano v odstavkih 4.1.4, 4.1.5.1 in 4.2.1.2. Če so vrednosti „r“, „ra“ ali „rb“ manjše od 1, korekcija ni potrebna. Izmerjeni in izračunani rezultati kažejo, da motor izpolnjuje mejne vrednosti z vsemi ustreznimi gorivi (gorivi 1 in 2 ter, če je primerno, gorivo 3 pri motorjih na zemeljski plin ter gorivi A in B pri motorjih na LPG). |
| --- | --- |

8.3.2.5

V primeru spora, ki bi nastal zaradi neskladnosti motorjev na plinasto gorivo, ki uporabljajo komercialno gorivo, se preskusi izvedejo z referenčnim gorivom, na katero je bil preskušen osnovni motor, ali z možnim dodatnim gorivom 3 iz odstavkov 4.1.3.1 in 4.2.1.1., na katero je lahko bil preskušen osnovni motor. Rezultat je potem treba pretvoriti z izračunom s pomočjo ustreznega faktorja (ustreznih faktorjev) „r“, „ra“ ali „rb“, kot je opisano v odstavkih 4.1.4, 4.1.5.1 in 4.2.1.2. Če so vrednosti „r“, „ra“ ali „rb“ manjše od 1, korekcija ni potrebna. Izmerjeni in izračunani rezultati kažejo, da motor izpolnjuje mejne vrednosti z vsemi ustreznimi gorivi (gorivi 1 in 2 ter, če je primerno, gorivo 3 pri motorjih na zemeljski plin ter gorivi A in B pri motorjih na LPG).

| 8.3.2.6 | Preskusi skladnosti proizvodnje določenega motorja na plinasto gorivo, ki je predviden za delovanje na gorivo s posebno sestavo, se izvedejo na gorivu, za katero je bil motor kalibriran.
  Slika 2
  Shematski prikaz preskušanja skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

8.3.2.6

Preskusi skladnosti proizvodnje določenega motorja na plinasto gorivo, ki je predviden za delovanje na gorivo s posebno sestavo, se izvedejo na gorivu, za katero je bil motor kalibriran.

Slika 2

Shematski prikaz preskušanja skladnosti proizvodnje

Image

8.4   Diagnostika na vozilu (OBD)

| 8.4.1 | Če se izvaja preverjanje skladnosti proizvodnje sistema OBD, mora biti izvedeno v skladu z naslednjim: |
| --- | --- |

8.4.1

Če se izvaja preverjanje skladnosti proizvodnje sistema OBD, mora biti izvedeno v skladu z naslednjim:

| 8.4.2 | Kadar homologacijski organ meni, da je kakovost proizvodnje nezadovoljiva, se iz serije naključno izbere motor za preskušanje, kot je navedeno v Dodatku 1 k Prilogi 9A k temu pravilniku. Preskusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 100 ur. |
| --- | --- |

8.4.2

Kadar homologacijski organ meni, da je kakovost proizvodnje nezadovoljiva, se iz serije naključno izbere motor za preskušanje, kot je navedeno v Dodatku 1 k Prilogi 9A k temu pravilniku. Preskusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 100 ur.

| 8.4.3 | Proizvodnja se šteje za skladno, če ta motor izpolnjuje zahteve preskusov, opisane v Dodatku I k Prilogi 9A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.4.3

Proizvodnja se šteje za skladno, če ta motor izpolnjuje zahteve preskusov, opisane v Dodatku I k Prilogi 9A k temu pravilniku.

| 8.4.4 | Če iz serije izbrani motor ne izpolnjuje zahtev odstavka 8.4.2, se iz serije izbere še naključni vzorec štirih motorjev za preskuse, opisane v Dodatku 1 k Prilogi 9A k temu pravilniku. Preskusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 100 ur. |
| --- | --- |

8.4.4

Če iz serije izbrani motor ne izpolnjuje zahtev odstavka 8.4.2, se iz serije izbere še naključni vzorec štirih motorjev za preskuse, opisane v Dodatku 1 k Prilogi 9A k temu pravilniku. Preskusi se lahko izvajajo na motorjih, ki so se utekali do največ 100 ur.

| 8.4.5 | Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj trije motorji iz naključnega vzorca dodatnih štirih motorjev izpolnjujejo zahteve preskusov, opisanih v Dodatku 1 k Prilogi 9A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.4.5

Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj trije motorji iz naključnega vzorca dodatnih štirih motorjev izpolnjujejo zahteve preskusov, opisanih v Dodatku 1 k Prilogi 9A k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST VOZIL/MOTORJEV V PROMETU

| 9.1 | Za namene tega pravilnika se skladnost vozil/motorjev preverja periodično v obdobju življenjske dobe motorja, nameščenega v vozilo. |
| --- | --- |

9.1

Za namene tega pravilnika se skladnost vozil/motorjev preverja periodično v obdobju življenjske dobe motorja, nameščenega v vozilo.

| 9.2 | Glede na homologacije, podeljene za emisije, so za potrjevanje funkcionalnosti naprav za nadzor emisij med življenjsko dobo motorja, nameščenega v vozilo, pri normalnih pogojih uporabe primerni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

9.2

Glede na homologacije, podeljene za emisije, so za potrjevanje funkcionalnosti naprav za nadzor emisij med življenjsko dobo motorja, nameščenega v vozilo, pri normalnih pogojih uporabe primerni dodatni ukrepi.

| 9.3 | Postopki, ki jih je treba upoštevati v zvezi s skladnostjo vozil/motorjev v prometu, so podani v Prilogi 8 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.3

Postopki, ki jih je treba upoštevati v zvezi s skladnostjo vozil/motorjev v prometu, so podani v Prilogi 8 k temu pravilniku.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za določen tip motorja ali vozila skladno s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1. ali če motor(-ji) ali vozilo(-a) ne prestane(-jo) uspešno preskusov iz odstavka 8.3. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za določen tip motorja ali vozila skladno s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1. ali če motor(-ji) ali vozilo(-a) ne prestane(-jo) uspešno preskusov iz odstavka 8.3.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki sporočila o homologaciji, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki sporočila o homologaciji, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku.

11.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE HOMOLOGIRANEGA TIPA

| 11.1 | Vsaka sprememba homologiranega tipa se sporoči upravni službi, ki je tip homologirala. Služba lahko potem: |
| --- | --- |

11.1

Vsaka sprememba homologiranega tipa se sporoči upravni službi, ki je tip homologirala. Služba lahko potem:

| 11.1.1 | meni, da ni verjetno, da bi spremembe imele znaten škodljiv učinek in da spremenjeni tip v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahtevo, ali pa |
| --- | --- |

11.1.1

meni, da ni verjetno, da bi spremembe imele znaten škodljiv učinek in da spremenjeni tip v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahtevo, ali pa

| 11.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva poročilo o nadaljnjih preskusih. |
| --- | --- |

11.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva poročilo o nadaljnjih preskusih.

| 11.2 | O potrditvi ali zavrnitvi homologacije, z opredelitvijo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.5. obvesti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

11.2

O potrditvi ali zavrnitvi homologacije, z opredelitvijo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.5. obvesti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 11.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki sporočila, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki sporočila, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku.

12.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki sporočila, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku.

13.   PREHODNE DOLOČBE

13.1   Splošno

| 13.1.1 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti serije sprememb 05 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05. |
| --- | --- |

13.1.1

Od uradnega datuma začetka veljavnosti serije sprememb 05 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05.

| 13.1.2 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti serije sprememb 05 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo ECE podelijo le, če motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05.
  Motor je podvržen ustreznim preskusom iz odstavka 5. in je v skladu z odstavki 13.2.1, 13.2.2 in 13.2.3. |
| --- | --- |

13.1.2

Od uradnega datuma začetka veljavnosti serije sprememb 05 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo ECE podelijo le, če motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05.

Motor je podvržen ustreznim preskusom iz odstavka 5. in je v skladu z odstavki 13.2.1, 13.2.2 in 13.2.3.

13.2   Homologacije novega tipa

| 13.2.1 | Ne glede na določbe odstavkov 13.4 in 13.5 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od začetka veljavnosti serije sprememb 05 tega pravilnika podelijo homologacijo ECE motorju le, če izpolnjuje:






  (a) | ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice B1, B2 ali C v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

13.2.1

Ne glede na določbe odstavkov 13.4 in 13.5 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od začetka veljavnosti serije sprememb 05 tega pravilnika podelijo homologacijo ECE motorju le, če izpolnjuje:

(a)

ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice B1, B2 ali C v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika;

| (b) | zahteve za trajnost, določene v odstavku 5.3; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za trajnost, določene v odstavku 5.3;

| (c) | zahteve za OBD, določene v odstavku 5.4; |
| --- | --- |

(c)

zahteve za OBD, določene v odstavku 5.4;

| (d) | dodatne določbe, opredeljene v odstavku 5.5. |
| --- | --- |

(d)

dodatne določbe, opredeljene v odstavku 5.5.

| Znak | Datum
  Novi tipi – vsi tipi | Vrstica (19) | OBD
  faza I (20) | OBD
  faza II | Trajnost in uporaba | Nadzor NOx

   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B1(2005) | DA | — | DA | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B1(2005) | DA | — | DA | DA |
| D | | B2(2008) | DA | — | DA | — |
| E | | B2(2008) | DA | — | DA | DA |
| F | | B2(2008) | — | DA | DA | — |
| G | | B2(2008) | — | DA | DA | DA |
| H | | C | DA | — | DA | — |
| I | | C | DA | — | DA | DA |
| J | | C | — | DA | DA | — |
| K | | C | — | DA | DA | DA |

Znak

Datum

Novi tipi – vsi tipi

Vrstica (19)

OBD

faza I (20)

OBD

faza II

Trajnost in uporaba

Nadzor NOx

(21)

B

01/10/05

01/10/06

B1(2005)

DA

—

DA

—

C

09/11/06

01/10/07

B1(2005)

DA

—

DA

DA

D

B2(2008)

DA

—

DA

—

E

B2(2008)

DA

—

DA

DA

F

B2(2008)

—

DA

DA

—

G

B2(2008)

—

DA

DA

DA

H

C

DA

—

DA

—

I

C

DA

—

DA

DA

J

C

—

DA

DA

—

K

C

—

DA

DA

DA

| 13.2.2 | Ne glede na določbe odstavkov 13.4 in 13.5 morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od 9 novembra 2006 podeliti homologacijo ECE motorju le, če izpolnjuje vse pogoje iz odstavka 13.2.1 in dodatne določbe iz odstavka 5.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.2.2

Ne glede na določbe odstavkov 13.4 in 13.5 morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od 9 novembra 2006 podeliti homologacijo ECE motorju le, če izpolnjuje vse pogoje iz odstavka 13.2.1 in dodatne določbe iz odstavka 5.5 tega pravilnika.

| 13.2.3 | Ne glede na določbe odstavkov 13.4.1 in 13.5 morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od 1. oktobra 2008 podeliti homologacijo ECE motorju le, če izpolnjuje:






  (a) | ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice B1 ali C v tabelah v odstavku 5.2.1, |
| --- | --- | --- |

13.2.3

Ne glede na določbe odstavkov 13.4.1 in 13.5 morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od 1. oktobra 2008 podeliti homologacijo ECE motorju le, če izpolnjuje:

(a)

ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice B1 ali C v tabelah v odstavku 5.2.1,

| (b) | zahteve za trajnost, določene v odstavku 5.3, |
| --- | --- |

(b)

zahteve za trajnost, določene v odstavku 5.3,

| (c) | zahteve za OBD, določene v odstavku 5.4 (OBD faza 2), |
| --- | --- |

(c)

zahteve za OBD, določene v odstavku 5.4 (OBD faza 2),

| (d) | dodatne določbe, opredeljene v odstavku 5.5. |
| --- | --- |

(d)

dodatne določbe, opredeljene v odstavku 5.5.

13.3   Omejitev veljavnosti homologacij starega tipa

| 13.3.1 | Z uradnim datumom začetka veljavnosti serije sprememb 05 homologacije tipa, podeljene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 04, prenehajo veljati. |
| --- | --- |

13.3.1

Z uradnim datumom začetka veljavnosti serije sprememb 05 homologacije tipa, podeljene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 04, prenehajo veljati.

| 13.3.2 | S 1. oktobrom 2007 homologacije tipa, ki so podeljene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05, in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 13.2.2, prenehajo veljati. |
| --- | --- |

13.3.2

S 1. oktobrom 2007 homologacije tipa, ki so podeljene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05, in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 13.2.2, prenehajo veljati.

| 13.3.3 | S 1. oktobrom 2007 homologacije tipa, ki so podeljene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05, in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 13.2.3, prenehajo veljati. |
| --- | --- |

13.3.3

S 1. oktobrom 2007 homologacije tipa, ki so podeljene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05, in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 13.2.3, prenehajo veljati.

13.4   Plinski motorji

| 13.4.1 | Za plinske motorje ni potrebno, da izpolnjujejo določbe iz odstavka 5.5. |
| --- | --- |

13.4.1

Za plinske motorje ni potrebno, da izpolnjujejo določbe iz odstavka 5.5.

| 13.4.2 | Za plinske motorje ni potrebno, da izpolnjujejo določbe iz odstavka 5.4.1. (OBD faza 1). |
| --- | --- |

13.4.2

Za plinske motorje ni potrebno, da izpolnjujejo določbe iz odstavka 5.4.1. (OBD faza 1).

13.5   Nadomestni motorji za vozila v uporabi

| 13.5.1 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij tistim motorjem, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s predhodno serijo sprememb, ali na kateri koli ravni Pravilnika, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05, če je motor namenjen zamenjavi za vozilo v uporabi in je zanj na dan začetka uporabe tega vozila veljal prejšnji standard. |
| --- | --- |

13.5.1

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij tistim motorjem, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s predhodno serijo sprememb, ali na kateri koli ravni Pravilnika, kot je bil spremenjen s serijo sprememb 05, če je motor namenjen zamenjavi za vozilo v uporabi in je zanj na dan začetka uporabe tega vozila veljal prejšnji standard.

14.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH SLUŽB

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih služb, ki podeljujejo homologacijo in ki se jim pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Zemeljski plin.

(2)  Utekočinjeni naftni plin.

(3)  Pravilnik št. 83 velja samo za vozila z referenčno maso ≤ 2 840 kg kot razširitev homologacije za vozilo kategorij M1 ali N1. 1

(4)  „R49 ali R83“ pomeni, da lahko proizvajalci pridobijo homologacijo v skladu s tem pravilnikom ali v skladu s pravilnikom št. 83, glej odstavek 1.2.

(5)  Velja samo za fazo C v tabeli 2 odstavka 5.2.1

(6)  Datumi začetka uporabe v skladu z odstavkom 5.4.2

(7)  Odstavek 5.4.1 tega pravilnika predvideva nadzorovanje velikih napak v delovanju namesto nadzorovanja razpadanja ali poslabšanja učinkovitosti katalizatorjev/filtrov sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Primeri velikih napak v delovanju so podani v odstavkih 3.2.3.2 in 3.2.3.3 Priloge 9A k temu pravilniku.

(8)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Veliko Britanijo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo njene države članice z uporabo svojih ECE simbolov), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko in 56 za Črno goro. Nadaljnje številke se za druge države določijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali na njih uporabijo, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako določene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(9)  V skladu s tabelami iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika.

(10)  V skladu z odstavkom 5.4 tega pravilnika so plinski motorji izvzeti iz OBD-faze I.

(11)  V skladu z odstavkom 5.5 tega pravilnika.

(12)  Do 1. oktobra 2008 velja naslednje: „temperatura okolja mora biti med 279 K in 303 K (6 oC do 30 oC)“.

(13)  Ta temperaturni razpon se ponovno preuči kot del pregleda te direktive, s posebnim poudarkom na primernost spodnje temperaturne omejitve.

(14)  Pri motorjih z gibno prostornino, manjšo od 0,75 dm3 na valj, in nazivno vrtilno frekvenco, večjo od 3 000 min–1.

(15)  Samo pri motorjih na NG.

(16)  Se ne uporablja pri motorjih na plinasto gorivo na stopnji A ter stopnjah B1 in B2.

(17)  Pri motorjih z gibno prostornino, manjšo od 0,75 dm3 na valj, in nazivno vrtilno frekvenco, večjo od 3 000 min–1.

(18)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3).

(19)  V skladu s tabelami iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika.

(20)  V skladu z odstavkom 5.4 tega pravilnika so plinski motorji izvzeti iz OBD faze I.

(21)  V skladu z odstavkom 5.5 tega pravilnika.

---

Dodatek 1

Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje zadovoljivo

| 1. | Ta dodatek opisuje postopek preverjanja skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če je standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca zadovoljivo. |
| --- | --- |

1.

Ta dodatek opisuje postopek preverjanja skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če je standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca zadovoljivo.

| 2. | Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

| 3. | Za vsako onesnaževalo iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika se uporablja naslednji postopek (glej sliko 2):
  Naj bo:







  L | = | naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | naravni logaritem meritve (po uporabi ustreznih DF-jev) za i-ti motor iz vzorca; |
| s | = | ocena standardnega odstopanja pri proizvodnji (ko se ugotovi naravni logaritem meritev); |
| n | = | številka tekočega vzorca. |

3.

Za vsako onesnaževalo iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika se uporablja naslednji postopek (glej sliko 2):

Naj bo:

L

=

naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala;

xi

=

naravni logaritem meritve (po uporabi ustreznih DF-jev) za i-ti motor iz vzorca;

s

=

ocena standardnega odstopanja pri proizvodnji (ko se ugotovi naravni logaritem meritev);

n

=

številka tekočega vzorca.

| 4. | Za vsak vzorec se izračuna vsota standardnih odstopanj od dovoljene meje po naslednji formuli: |
| --- | --- |

4.

Za vsak vzorec se izračuna vsota standardnih odstopanj od dovoljene meje po naslednji formuli:

Formula

| 5. | Potem velja:






  (a) | če je statistični rezultat preskusa večji od vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 3, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu; |
| --- | --- | --- |

5.

Potem velja:

(a)

če je statistični rezultat preskusa večji od vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 3, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu;

| (b) | če je statistični rezultat preskusa manjši od vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 3, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi; |
| --- | --- |

(b)

če je statistični rezultat preskusa manjši od vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 3, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi;

| (c) | sicer se v skladu z odstavkom 8.3.1 preskusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto. |
| --- | --- |

(c)

sicer se v skladu z odstavkom 8.3.1 preskusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto.

Tabela 3

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 1

Najmanjša velikost vzorca: 3

| Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu An | Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu An

Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Dodatek 2

Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, če standardno odstopanje ni zadovoljivo ali če podatek ni na voljo

| 1. | Ta dodatek opisuje postopek za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca ni zadovoljivo ali pa podatek ni na voljo. |
| --- | --- |

1.

Ta dodatek opisuje postopek za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca ni zadovoljivo ali pa podatek ni na voljo.

| 2. | Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

| 3. | Šteje se, da imajo vrednosti onesnaževal iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika, po uporabi ustreznih DF-jev, normalno logaritemsko porazdelitev in da jih je treba pretvoriti tako, da se jim določijo naravni logaritmi. Vzemimo, da m0 in m označujeta najmanjšo in največjo velikost vzorca (m0 = 3 in m = 32) in da n označuje tekočo številko vzorca. |
| --- | --- |

3.

Šteje se, da imajo vrednosti onesnaževal iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika, po uporabi ustreznih DF-jev, normalno logaritemsko porazdelitev in da jih je treba pretvoriti tako, da se jim določijo naravni logaritmi. Vzemimo, da m0 in m označujeta najmanjšo in največjo velikost vzorca (m0 = 3 in m = 32) in da n označuje tekočo številko vzorca.

| 4. | Če so naravni logaritmi merjenih vrednosti (po uporabi ustreznih DF-jev) v seriji x1, x2, ... xi in je L naravni logaritem mejne vrednosti za onesnaževala, potem se uporablja:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Če so naravni logaritmi merjenih vrednosti (po uporabi ustreznih DF-jev) v seriji x1, x2, ... xi in je L naravni logaritem mejne vrednosti za onesnaževala, potem se uporablja:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | Tabela 4 prikazuje vrednosti, pri katerih je glede na tekočo številko vzorca sprejeta odločitev o sprejemu (An) ali zavrnitvi (Bn). Statistični rezultat preskusa je koeficient

  in se uporablja pri odločanju o tem, ali se serija sprejme ali zavrne:za m0 ≤ n ≤ m:






  (a) | serija je sprejeta, če je

  /vn ≤ An; |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

za m0 ≤ n ≤ m:

(a)

Formula

| (b) | serija je zavrnjena, če je

  /vn ≥ Bn; |
| --- | --- |

(b)

Formula

| (c) | če je An <

  /vn < Bn, se opravi dodatna meritev. |
| --- | --- |

(c)

Formula

| 6. | Opombe
  Za izračun zaporednih vrednosti statistike preskusov se uporabijo naslednje rekurzivne formule:






  (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
  Tabela 4
  Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 2

  Najmanjša velikost vzorca: 3








  Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu An | Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Opombe

Za izračun zaporednih vrednosti statistike preskusov se uporabijo naslednje rekurzivne formule:

Formula

Formula

(n = 2,3,...; Formula; v1 = 0)

Tabela 4

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 2

Najmanjša velikost vzorca: 3

Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu An

Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Dodatek 3

Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, na zahtevo proizvajalca

| 1. | Ta dodatek opisuje postopek za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal na zahtevo proizvajalca. |
| --- | --- |

1.

Ta dodatek opisuje postopek za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal na zahtevo proizvajalca.

| 2. | Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 30 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,90 (tveganje proizvajalca = 10 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 30 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,90 (tveganje proizvajalca = 10 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

| 3. | Za vsako onesnaževalo iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika (glej sliko 2) se uporablja naslednji postopek:
  Naj bo:







  L | = | naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | naravni logaritem meritve (po uporabi ustreznih DF-jev) za i-ti motor iz vzorca; |
| s | = | ocena standardnega odstopanja pri proizvodnji (ko se ugotovi naravni logaritem meritev); |
| n | = | številka tekočega vzorca. |

3.

Za vsako onesnaževalo iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika (glej sliko 2) se uporablja naslednji postopek:

Naj bo:

L

=

naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala;

xi

=

naravni logaritem meritve (po uporabi ustreznih DF-jev) za i-ti motor iz vzorca;

s

=

ocena standardnega odstopanja pri proizvodnji (ko se ugotovi naravni logaritem meritev);

n

=

številka tekočega vzorca.

| 4. | Za vzorec se izračuna statistično vrednost preskusa, s katero se določi število neskladnih motorjev, tj. xi ≥ L. |
| --- | --- |

4.

Za vzorec se izračuna statistično vrednost preskusa, s katero se določi število neskladnih motorjev, tj. xi ≥ L.

| 5. | Potem velja:






  (a) | če je statistična vrednost preskusa manjša od ali enaka vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 5, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu; |
| --- | --- | --- |

5.

Potem velja:

(a)

če je statistična vrednost preskusa manjša od ali enaka vrednosti za odločitev o sprejemu za dano velikost vzorca iz tabele 5, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejemu;

| (b) | če je statistična vrednost preskusa večja od ali enaka vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 5, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi; |
| --- | --- |

(b)

če je statistična vrednost preskusa večja od ali enaka vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 5, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi;

| (c) | sicer se v skladu z odstavkom 8.3.1. tega pravilnika preskusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto. |
| --- | --- |

(c)

sicer se v skladu z odstavkom 8.3.1. tega pravilnika preskusi dodaten motor, postopek izračuna pa se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto.

V tabeli 5 so vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi izračunane po mednarodnem standardu ISO 8422/1991.

Tabela 5

Vrednosti za odločitev o sprejemu in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 3

Najmanjša velikost vzorca: 3

| Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca) | Vrednost za odločitev o sprejemu | Vrednost za odločitev o zavrnitvi |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca)

Vrednost za odločitev o sprejemu

Vrednost za odločitev o zavrnitvi

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Dodatek 4

Opredelitev enakovrednosti sistema

Opredelitev enakovrednosti sistema v skladu z odstavkom 5.2 tega pravilnika temelji na študiji korelacije med paroma 7 (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enega od sprejetih sistemov te direktive z uporabo primernih preskusnih ciklov. Merila enakovrednosti, ki se uporabljajo, so F-test in dvostranski Studentov t-test.

Ta statistična metoda preverja hipotezo, da se standardni odmik in srednja vrednost populacije za emisije, izmerjene z obravnavanim sistemom, ne razlikujeta od standardnega odmika in srednje vrednosti populacije za te emisije, izmerjene z referenčnim sistemom. Hipoteza se preskusi na podlagi 5 % stopnje pomembnosti za vrednosti F in t. Kritične vrednosti F in t za 7 do 10 parov vzorcev so podane v spodnji tabeli. Če so vrednosti F in t, izračunane v skladu s formulami spodaj, višje od kritičnih vrednosti F in t, potem obravnavani sistem ni enakovreden.

Uporabi se naslednji postopek. Indeksa R in C se nanašata na referenčni ali obravnavani sistem:

| (a) | z obravnavanim sistemom in referenčnim sistemom se izvede najmanj 7 preskusov, pri tem pa je najbolje, če delujeta vzporedno. Število preskusov se navede v nR in nC. |
| --- | --- |

(a)

z obravnavanim sistemom in referenčnim sistemom se izvede najmanj 7 preskusov, pri tem pa je najbolje, če delujeta vzporedno. Število preskusov se navede v nR in nC.

| (b) | Izračunajo se srednje vrednosti xR in xC ter standardni odmiki sR in sC. |
| --- | --- |

(b)

Izračunajo se srednje vrednosti xR in xC ter standardni odmiki sR in sC.

| (c) | Vrednost F se izračuna takole:

  (večji od obeh standardnih odklonov SR ali SC mora biti v števcu) |
| --- | --- |

(c)

Vrednost F se izračuna takole:

(večji od obeh standardnih odklonov SR ali SC mora biti v števcu)

| (d) | Vrednost t se izračuna takole: |
| --- | --- |

(d)

Vrednost t se izračuna takole:

| (e) | Izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo številom preskusov, navedenih v tabeli spodaj. Če se izbere večji vzorec, je treba upoštevati statistične tabele za 5 % stopnjo pomembnosti (95 % stopnjo zaupnosti). |
| --- | --- |

(e)

Izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo številom preskusov, navedenih v tabeli spodaj. Če se izbere večji vzorec, je treba upoštevati statistične tabele za 5 % stopnjo pomembnosti (95 % stopnjo zaupnosti).

| (f) | Prostostne stopnje (df) je treba določiti takole:






  za preskus F: | df = nR - 1/nC - 1 |
| --- | --- | --- |
| za preskus t: | df = nC + nR - 2 |

(f)

Prostostne stopnje (df) je treba določiti takole:

za preskus F:

df = nR - 1/nC - 1

za preskus t:

df = nC + nR - 2

Vrednosti F in t za izbrane velikosti vzorcev:

| Velikost vzorca | Preskus F | Preskus t |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Velikost vzorca

Preskus F

Preskus t

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| (g) | Enakovrednost se določi takole:






  (i) | če F < Fcrit in t < tcrit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

(g)

Enakovrednost se določi takole:

(i)

če F < Fcrit in t < tcrit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu tega pravilnika;

| (ii) | če F ≥ Fcrit in t ≥ tcrit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu tega pravilnika. |
| --- | --- |

(ii)

če F ≥ Fcrit in t ≥ tcrit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu tega pravilnika.

---

PRILOGA 1

OPISNI LIST

Ta opisni list se nanaša na homologacijo v skladu s Pravilnikom št. 49. Nanaša se na ukrepe, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, in emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih.

Tip vozila/tip motorja/osnovnega motorja (1)...

0.   SPLOŠNO

| 0.1. | Znamka (tovarniško ime proizvajalca):... |
| --- | --- |

0.1.

Znamka (tovarniško ime proizvajalca):...

| 0.2. | Tip in trgovska oznaka (omeniti vse različice):... |
| --- | --- |

0.2.

Tip in trgovska oznaka (omeniti vse različice):...

| 0.3. | Podatki za identifikacijo tipa, kako in kje so označeni, če so označeni na vozilu:... |
| --- | --- |

0.3.

Podatki za identifikacijo tipa, kako in kje so označeni, če so označeni na vozilu:...

| 0.4. | Kategorija vozila (če je primerno):... |
| --- | --- |

0.4.

Kategorija vozila (če je primerno):...

| 0.5. | Kategorija motorja: dizelski/na NG/na LPG/na etanol (1)... |
| --- | --- |

0.5.

Kategorija motorja: dizelski/na NG/na LPG/na etanol (1)...

| 0.6. | Ime in naslov proizvajalca:... |
| --- | --- |

0.6.

Ime in naslov proizvajalca:...

| 0.7. | Mesto in način pritrditve predpisanih tablic in napisov:... |
| --- | --- |

0.7.

Mesto in način pritrditve predpisanih tablic in napisov:...

| 0.8. | V primeru sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, mesto in način pritrditve homologacijske oznake ECE:... |
| --- | --- |

0.8.

V primeru sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, mesto in način pritrditve homologacijske oznake ECE:...

| 0.9. | Naslov(-i) proizvodne tovarne (proizvodnih tovarn):... |
| --- | --- |

0.9.

Naslov(-i) proizvodne tovarne (proizvodnih tovarn):...

Dodatki:

| 1. | Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in podatki o poteku preskusa (glej Dodatek 1). |
| --- | --- |

1.

Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in podatki o poteku preskusa (glej Dodatek 1).

| 2. | Bistvene značilnosti družine motorjev (glej Dodatek 2). |
| --- | --- |

2.

Bistvene značilnosti družine motorjev (glej Dodatek 2).

| 3. | Bistvene značilnosti tipov motorjev znotraj družine (glej Dodatek 3). |
| --- | --- |

3.

Bistvene značilnosti tipov motorjev znotraj družine (glej Dodatek 3).

| 4. | Značilnosti delov vozila, ki so povezani z motorjem, če je primerno (glej Dodatek 4). |
| --- | --- |

4.

Značilnosti delov vozila, ki so povezani z motorjem, če je primerno (glej Dodatek 4).

| 5. | Fotografije in/ali risbe tipa osnovnega motorja in, če je primerno, motornega prostora. |
| --- | --- |

5.

Fotografije in/ali risbe tipa osnovnega motorja in, če je primerno, motornega prostora.

| 6. | Seznam morebitnih drugih dodatkov. |
| --- | --- |

6.

Seznam morebitnih drugih dodatkov.

Datum in kraj

---

(1)  Neustrezno črtati.

Dodatek 1

Bistvene značilnosti (osnovnega) motorja in podatki o poteku preskusa (1)

1.   Opis motorja

| 1.1 | Proizvajalec: ... |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec: ...

| 1.2 | Proizvajalčeva oznaka motorja: ... |
| --- | --- |

1.2

Proizvajalčeva oznaka motorja: ...

| 1.3 | Način delovanja: štiritaktni/dvotaktni (2): |
| --- | --- |

1.3

Način delovanja: štiritaktni/dvotaktni (2):

| 1.4 | Število in razvrstitev valjev: ... |
| --- | --- |

1.4

Število in razvrstitev valjev: ...

| 1.4.1 | Premer valja: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1

Premer valja: ... mm

| 1.4.2 | Gib: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2

Gib: ... mm

| 1.4.3 | Zaporedje vžigov: ... |
| --- | --- |

1.4.3

Zaporedje vžigov: ...

| 1.5 | Delovna prostornina motorja: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5

Delovna prostornina motorja: ... cm3

| 1.6 | Kompresijsko razmerje (3): ... |
| --- | --- |

1.6

Kompresijsko razmerje (3): ...

| 1.7 | Risba(-e) zgorevalne komore in čela bata: ... |
| --- | --- |

1.7

Risba(-e) zgorevalne komore in čela bata: ...

| 1.8 | Najmanjši premer sesalnega in izstopnega kanala: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8

Najmanjši premer sesalnega in izstopnega kanala: ... cm2

| 1.9 | Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9

Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... min-1

| 1.10 | Nazivna moč: ... kW pri ... min-1 |
| --- | --- |

1.10

Nazivna moč: ... kW pri ... min-1

| 1.11 | Največja dovoljena vrtilna frekvenca motorja: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11

Največja dovoljena vrtilna frekvenca motorja: ... min-1

| 1.12 | Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1 |
| --- | --- |

1.12

Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1

| 1.13 | Sistem zgorevanja: kompresijski vžig/prisilni vžig (2) |
| --- | --- |

1.13

Sistem zgorevanja: kompresijski vžig/prisilni vžig (2)

| 1.14 | Gorivo: dizelsko/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14

Gorivo: dizelsko/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (2)

| 1.15 | Hladilni sistem |
| --- | --- |

1.15

Hladilni sistem

| 1.15.1 | Tekočinski |
| --- | --- |

1.15.1

Tekočinski

| 1.15.1.1 | Vrsta tekočine: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1

Vrsta tekočine: ...

| 1.15.1.2 | Vodna(-e) črpalka(-e): da/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2

Vodna(-e) črpalka(-e): da/ne (2)

| 1.15.1.3 | Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3

Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): ...

| 1.15.1.4 | Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4

Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): ...

| 1.15.2 | Zračni |
| --- | --- |

1.15.2

Zračni

| 1.15.2.1 | Puhalo: da/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1

Puhalo: da/ne (2)

| 1.15.2.2 | Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2

Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): ...

| 1.15.2.3 | Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3

Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): ...

| 1.16 | Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec |
| --- | --- |

1.16

Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec

| 1.16.1 | Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: ... K |
| --- | --- |

1.16.1

Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: ... K

| 1.16.2 | Zračno hlajenje: referenčna točka: ...
  Najvišja temperatura v referenčni točki: ... K |
| --- | --- |

1.16.2

Zračno hlajenje: referenčna točka: ...

Najvišja temperatura v referenčni točki: ... K

| 1.16.3 | Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): ... |
| --- | --- |

1.16.3

Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): ...

| 1.16.4 | Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne(-ih) cevi, ki je tik ob zunanji(-h) prirobnici(-ah) izpušnega(-ih) kolektorja(-ev) ali turbopuhal(-a): ... K |
| --- | --- |

1.16.4

Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne(-ih) cevi, ki je tik ob zunanji(-h) prirobnici(-ah) izpušnega(-ih) kolektorja(-ev) ali turbopuhal(-a): ... K

| 1.16.5 | Temperatura goriva: najmanj ... K, največ ... K
  za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji regulatorja tlaka |
| --- | --- |

1.16.5

Temperatura goriva: najmanj ... K, največ ... K

za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji regulatorja tlaka

| 1.16.6 | Tlak goriva: najmanj ... kPa, največ ... kPa
  na končni stopnji regulatorja tlaka le plinski motorji na NG |
| --- | --- |

1.16.6

Tlak goriva: najmanj ... kPa, največ ... kPa

na končni stopnji regulatorja tlaka le plinski motorji na NG

| 1.16.7 | Temperatura maziva: najmanj ... K, največ ... K |
| --- | --- |

1.16.7

Temperatura maziva: najmanj ... K, največ ... K

| 1.17 | Tlačni polnilnik: da/ne (2) |
| --- | --- |

1.17

Tlačni polnilnik: da/ne (2)

| 1.17.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

1.17.1

Znamka: ...

| 1.17.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

1.17.2

Tip: ...

| 1.17.3 | Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno): ... |
| --- | --- |

1.17.3

Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno): ...

| 1.17.4 | Vmesni hladilnik: da/ne (2) |
| --- | --- |

1.17.4

Vmesni hladilnik: da/ne (2)

| 1.18 | Sesalni sistem
  Največji dopustni podtlak v sesalni cevi pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18

Sesalni sistem

Največji dopustni podtlak v sesalni cevi pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03

... kPa

| 1.19 | Izpušni sistem
  Največji dopustni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03.
  ... kPa
  Prostornina izpušnega sistema: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19

Izpušni sistem

Največji dopustni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03.

... kPa

Prostornina izpušnega sistema: ... dm3

| 1.20 | Elektronska krmilna enota motorja (EECU) (vsi tipi motorjev): |
| --- | --- |

1.20

Elektronska krmilna enota motorja (EECU) (vsi tipi motorjev):

| 1.20.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

1.20.1

Znamka: ...

| 1.20.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

1.20.2

Tip: ...

| 1.20.3 | Številka (številke) kalibracije programske opreme: ... |
| --- | --- |

1.20.3

Številka (številke) kalibracije programske opreme: ...

2.   Ukrepi proti onesnaževanju zraka

| 2.1 | Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja (opis in risbe): ... |
| --- | --- |

2.1

Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja (opis in risbe): ...

| 2.2 | Dodatne naprave proti onesnaževanju
  (če obstajajo in če niso opisane drugje) ... |
| --- | --- |

2.2

Dodatne naprave proti onesnaževanju

(če obstajajo in če niso opisane drugje) ...

| 2.2.1 | Katalizator: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.1

Katalizator: da/ne (2)

| 2.2.1.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1

Znamka(-e): ...

| 2.2.1.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2

Tip(-i): ...

| 2.2.1.3 | Število katalizatorjev in elementov: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3

Število katalizatorjev in elementov: ...

| 2.2.1.4 | Mere, oblika in prostornina katalitizatorja(-ev): ... |
| --- | --- |

2.2.1.4

Mere, oblika in prostornina katalitizatorja(-ev): ...

| 2.2.1.5 | Vrsta katalitičnega delovanja: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5

Vrsta katalitičnega delovanja: ...

| 2.2.1.6 | Skupna količina plemenitih kovin: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6

Skupna količina plemenitih kovin: ...

| 2.2.1.7 | Relativna koncentracija: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7

Relativna koncentracija: ...

| 2.2.1.8 | Substrat (zgradba in material): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8

Substrat (zgradba in material): ...

| 2.2.1.9 | Gostota celic: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9

Gostota celic: ...

| 2.2.1.10 | Tip ohišja katalizatorja(-ev): ... |
| --- | --- |

2.2.1.10

Tip ohišja katalizatorja(-ev): ...

| 2.2.1.11 | Lega katalizatorja(-ev) (mesto in referenčna razdalja na izpušni liniji): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11

Lega katalizatorja(-ev) (mesto in referenčna razdalja na izpušni liniji): ...

| 2.2.1.12 | Običajen obseg obratovalne temperature (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12

Običajen obseg obratovalne temperature (K): ...

| 2.2.1.13 | Dodajni reagenti (kjer je to ustrezno): |
| --- | --- |

2.2.1.13

Dodajni reagenti (kjer je to ustrezno):

| 2.2.1.13.1 | Tip in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitične reakcije: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1

Tip in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitične reakcije: ...

| 2.2.1.13.2 | Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2

Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...

| 2.2.1.13.3 | Mednarodni standard (kjer je to ustrezno): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3

Mednarodni standard (kjer je to ustrezno): ...

| 2.2.1.13.4 | Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: nepretrgano/vzdrževanje (4)... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4

Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: nepretrgano/vzdrževanje (4)...

| 2.2.2 | Lambda sonda: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.2

Lambda sonda: da/ne (2)

| 2.2.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1

Znamka(-e): ...

| 2.2.2.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2

Tip: ...

| 2.2.2.3 | Mesto vgradnje: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3

Mesto vgradnje: ...

| 2.2.3 | Vbrizgavanje zraka: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.3

Vbrizgavanje zraka: da/ne (2)

| 2.2.3.1 | Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1

Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...

| 2.2.4 | EGR: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.4

EGR: da/ne (2)

| 2.2.4.1 | Lastnosti (znamka, tip, pretok itd.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1

Lastnosti (znamka, tip, pretok itd.): ...

| 2.2.5 | Lovilnik delcev: da/ne (2): |
| --- | --- |

2.2.5

Lovilnik delcev: da/ne (2):

| 2.2.5.1 | Mere, oblika in prostornina lovilnika delcev: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1

Mere, oblika in prostornina lovilnika delcev: ...

| 2.2.5.2 | Tip in konstrukcija lovilnika delcev: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2

Tip in konstrukcija lovilnika delcev: ...

| 2.2.5.3 | Mesto vgradnje (referenčna razdalja na izpušni liniji): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3

Mesto vgradnje (referenčna razdalja na izpušni liniji): ...

| 2.2.5.4 | Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4

Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...

| 2.2.5.5 | Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ... " |
| --- | --- |

2.2.5.5

Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ... "

| 2.2.5.6 | V primeru periodične regeneracije:






  (a) | število preskusnih ciklov ETC med dvema regeneracijama (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6

V primeru periodične regeneracije:

(a)

število preskusnih ciklov ETC med dvema regeneracijama (n1): ...

| (b) | število preskusnih ciklov ETC med regeneracijo (n2): ... |
| --- | --- |

(b)

število preskusnih ciklov ETC med regeneracijo (n2): ...

| 2.2.6 | Drugi sistemi: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.6

Drugi sistemi: da/ne (2)

| 2.2.6.1 | Opis in delovanje: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1

Opis in delovanje: ...

3.   Napajanje z gorivom

| 3.1 | Dizelski motorji |
| --- | --- |

3.1

Dizelski motorji

| 3.1.1 | Polnilna črpalka
  Tlak (3): ... kPa ali karakteristika (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1

Polnilna črpalka

Tlak (3): ... kPa ali karakteristika (2): ...

| 3.1.2 | Sistem za vbrizgavanje |
| --- | --- |

3.1.2

Sistem za vbrizgavanje

| 3.1.2.1 | Tlačilka |
| --- | --- |

3.1.2.1

Tlačilka

| 3.1.2.1.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1

Znamka(-e): ...

| 3.1.2.1.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2

Tip(-i): ...

| 3.1.2.1.3 | Količina vbrizga: ... mm3
   (3) na gib pri vrtilni frekvenci motorja ... min-1

  pri največji količini vbrizga ali karakteristika (2)
   (3) ...
  Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni napravi za tlačilko (2)

  Če ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navesti karakteristično količino vbrizga in tlak polnilnega zraka glede na vrtilno frekvenco motorja. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3

Količina vbrizga: ... mm3
   (3) na gib pri vrtilni frekvenci motorja ... min-1

pri največji količini vbrizga ali karakteristika (2)
   (3) ...

Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni napravi za tlačilko (2)

Če ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navesti karakteristično količino vbrizga in tlak polnilnega zraka glede na vrtilno frekvenco motorja.

| 3.1.2.1.4 | Predvbrizg |
| --- | --- |

3.1.2.1.4

Predvbrizg

| 3.1.2.1.4.1 | Krivulja predvbrizga (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1

Krivulja predvbrizga (3): ...

| 3.1.2.1.4.2 | Statično krmiljenje vbrizga (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2

Statično krmiljenje vbrizga (3): ...

| 3.1.2.2 | Visokotlačne cevi |
| --- | --- |

3.1.2.2

Visokotlačne cevi

| 3.1.2.2.1 | Dolžina: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Dolžina: ... mm

| 3.1.2.2.2 | Notranji premer: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2

Notranji premer: ... mm

| 3.1.2.2.3 | Skupni vod, izdelava in tip: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3

Skupni vod, izdelava in tip: ...

| 3.1.2.3 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e) |
| --- | --- |

3.1.2.3

Vbrizgalna(-e) šoba(-e)

| 3.1.2.3.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1

Znamka(-e): ...

| 3.1.2.3.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2

Tip(-i): ...

| 3.1.2.3.3 | „Tlak odpiranja“: ... kPa (3)

  ali karakteristika (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3

„Tlak odpiranja“: ... kPa (3)

ali karakteristika (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4 | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4

Regulator

| 3.1.2.4.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1

Znamka(-e): ...

| 3.1.2.4.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2

Tip(-i): ...

| 3.1.2.4.3. | Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... min-1

| 3.1.3 | Sistem za zagon hladnega motorja |
| --- | --- |

3.1.3

Sistem za zagon hladnega motorja

| 3.1.3.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1

Znamka(-e): ...

| 3.1.3.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2

Tip(-i): ...

| 3.1.3.3 | Opis: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3

Opis: ...

| 3.1.3.4 | Pomožna naprava za pomoč pri zagonu: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4

Pomožna naprava za pomoč pri zagonu: ...

| 3.1.3.4.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1

Znamka: ...

| 3.1.3.4.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2

Tip: ...

| 3.2 | Motorji na plinasto gorivo (5) / |
| --- | --- |

3.2

Motorji na plinasto gorivo (5) /

| 3.2.1 | Gorivo: zemeljski plin/LPG (2) |
| --- | --- |

3.2.1

Gorivo: zemeljski plin/LPG (2)

| 3.2.2 | Krmilnik(-i) tlaka ali uparjalnik/regulator(ji) tlaka (3) |
| --- | --- |

3.2.2

Krmilnik(-i) tlaka ali uparjalnik/regulator(ji) tlaka (3)

| 3.2.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.2.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2

Tip(-i): ...

| 3.2.2.3 | Število stopenj zmanjševanja tlaka: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3

Število stopenj zmanjševanja tlaka: ...

| 3.2.2.4 | Tlak v končni fazi: najmanj kPa, največ kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tlak v končni fazi: najmanj kPa, največ kPa

| 3.2.2.5 | Število glavnih nastavitvenih točk: |
| --- | --- |

3.2.2.5

Število glavnih nastavitvenih točk:

| 3.2.2.6 | Število nastavitvenih točk v prostem teku: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6

Število nastavitvenih točk v prostem teku: ...

| 3.2.2.7 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7

Številka certifikata: ...

| 3.2.3 | Sistem za dovajanje goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje (2) |
| --- | --- |

3.2.3

Sistem za dovajanje goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje (2)

| 3.2.3.1 | Uravnavanje moči zmesi: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1

Uravnavanje moči zmesi: ...

| 3.2.3.2 | Opis sistema in/ali shema in risbe: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2

Opis sistema in/ali shema in risbe: ...

| 3.2.3.3 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3

Številka certifikata: ...

| 3.2.4 | Mešalna enota |
| --- | --- |

3.2.4

Mešalna enota

| 3.2.4.1 | Število: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1

Število: ...

| 3.2.4.2 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2

Znamka(-e): ...

| 3.2.4.3 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3

Tip(-i): ...

| 3.2.4.4 | Mesto vgradnje: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4

Mesto vgradnje: ...

| 3.2.4.5 | Možnosti nastavitve: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5

Možnosti nastavitve: ...

| 3.2.4.6 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6

Številka certifikata: ...

| 3.2.5 | Vbrizgavanje v sesalni zbiralnik |
| --- | --- |

3.2.5

Vbrizgavanje v sesalni zbiralnik

| 3.2.5.1 | Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1

Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno (2)

| 3.2.5.2 | Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2

Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno (2)

| 3.2.5.3 | Oprema za vbrizgavanje |
| --- | --- |

3.2.5.3

Oprema za vbrizgavanje

| 3.2.5.3.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.5.3.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2

Tip(-i): ...

| 3.2.5.3.3 | Možnosti nastavitve: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3

Možnosti nastavitve: ...

| 3.2.5.3.4 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4

Številka certifikata: ...

| 3.2.5.4 | Napajalna črpalka (če je primerno): |
| --- | --- |

3.2.5.4

Napajalna črpalka (če je primerno):

| 3.2.5.4.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.5.4.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2

Tip(-i): ...

| 3.2.5.4.3 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Številka certifikata: ...

| 3.2.5.5 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e): |
| --- | --- |

3.2.5.5

Vbrizgalna(-e) šoba(-e):

| 3.2.5.5.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.5.5.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2

Tip(-i): ...

| 3.2.5.5.3 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3

Številka certifikata: ...

| 3.2.6 | Neposredno vbrizgavanje |
| --- | --- |

3.2.6

Neposredno vbrizgavanje

| 3.2.6.1 | Tlačilka za vbrizgavanje goriva/regulator tlaka (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1

Tlačilka za vbrizgavanje goriva/regulator tlaka (2)

| 3.2.6.1.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.6.1.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2

Tip(-i): ...

| 3.2.6.1.3 | Krmiljenje začetka vbrizgavanja: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Krmiljenje začetka vbrizgavanja: ...

| 3.2.6.1.4 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4

Številka certifikata: ...

| 3.2.6.2 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e) |
| --- | --- |

3.2.6.2

Vbrizgalna(-e) šoba(-e)

| 3.2.6.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.6.2.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2

Tip(-i): ...

| 3.2.6.2.3 | Tlak odpiranja ali karakteristika (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3

Tlak odpiranja ali karakteristika (3): ...

| 3.2.6.2.4 | Številka certifikata: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4

Številka certifikata: ...

| 3.2.7 | Elektronska krmilna enota (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7

Elektronska krmilna enota (ECU)

| 3.2.7.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.7.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2

Tip(-i): ...

| 3.2.7.3 | Možnosti nastavitve: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3

Možnosti nastavitve: ...

| 3.2.8 | Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin (NG) |
| --- | --- |

3.2.8

Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin (NG)

| 3.2.8.1 | Različica 1
  (le če so motorji homologirani za več specifičnih sestav goriva) |
| --- | --- |

3.2.8.1

Različica 1

(le če so motorji homologirani za več specifičnih sestav goriva)

| 3.2.8.1.1 | Sestava goriva:








  metan (CH4): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan (C2H6): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| propan (C3H8): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| butan (C4H10): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| C5/C5+: | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| kisik (O2): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| inertni plin (N2, He itd.): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |

3.2.8.1.1

Sestava goriva:

metan (CH4):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

etan (C2H6):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

propan (C3H8):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

butan (C4H10):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

C5/C5+:

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

kisik (O2):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

inertni plin (N2, He itd.):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

| 3.2.8.1.2 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2

Vbrizgalna(-e) šoba(-e)

| 3.2.8.1.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1

Znamka(-e): ...

| 3.2.8.1.2.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2

Tip(-i): ...

| 3.2.8.1.3 | Drugo (če je primerno) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3

Drugo (če je primerno)

| 3.2.8.2 | Različica 2
  (le v primeru homologacij za več specifičnih sestav goriva) |
| --- | --- |

3.2.8.2

Različica 2

(le v primeru homologacij za več specifičnih sestav goriva)

4.   Krmilni časi ventilov

| 4.1 | Največji gib ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov pri enakovrednih podatkih: ... |
| --- | --- |

4.1

Največji gib ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov pri enakovrednih podatkih: ...

| 4.2 | Referenčna območja in/ali območja nastavitve (2): ... |
| --- | --- |

4.2

Referenčna območja in/ali območja nastavitve (2): ...

5.   Vžigalni sistem (le motorji na prisilni vžig)

| 5.1 | Vrsta vžigalnega sistema: skupna tuljava in vžigalne svečke/posamezna tuljava in vžigalne svečke/tuljava na vžigalni svečki/drugo (navesti) (2) |
| --- | --- |

5.1

Vrsta vžigalnega sistema: skupna tuljava in vžigalne svečke/posamezna tuljava in vžigalne svečke/tuljava na vžigalni svečki/drugo (navesti) (2)

| 5.2 | Enota za krmiljenje vžiga |
| --- | --- |

5.2

Enota za krmiljenje vžiga

| 5.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

5.2.1

Znamka(-e): ...

| 5.2.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

5.2.2

Tip(-i): ...

| 5.3 | Krivulja predvžiga/diagram predvžiga (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3

Krivulja predvžiga/diagram predvžiga (2)
   (3): ...

| 5.4 | Nastavitev vžiga (3): ... stopinj pred zgornjo mrtvo lego pri vrtilni frekvenci ... min-1

  in pri absolutnem tlaku zraka v sesalnem zbiralniku (MAP) ... Pa |
| --- | --- |

5.4

Nastavitev vžiga (3): ... stopinj pred zgornjo mrtvo lego pri vrtilni frekvenci ... min-1

in pri absolutnem tlaku zraka v sesalnem zbiralniku (MAP) ... Pa

| 5.5 | Vžigalne svečke |
| --- | --- |

5.5

Vžigalne svečke

| 5.5.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

5.5.1

Znamka(-e): ...

| 5.5.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

5.5.2

Tip(-i): ...

| 5.5.3 | Nastavitev razdalje med elektrodama: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3

Nastavitev razdalje med elektrodama: ... mm

| 5.6 | Vžigalna(-e) tuljava(-e) |
| --- | --- |

5.6

Vžigalna(-e) tuljava(-e)

| 5.6.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

5.6.1

Znamka(-e): ...

| 5.6.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

5.6.2

Tip(-i): ...

6.   Oprema, ki jo poganja motor

Motor se predloži v preskušanje z dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje (npr. ventilator, vodna črpalka itd.), kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v odstavku 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24, serija sprememb 03.

| 6.1 | Dodatna oprema, ki se namesti za preskus
  Če dodatne opreme ni mogoče ali ni primerno namestiti na preskusno napravo, se ugotovi moč, ki jo ta oprema absorbira, in odšteje od izmerjene moči motorja v celotnem območju delovanja preskusnega cikla ali ciklov. |
| --- | --- |

6.1

Dodatna oprema, ki se namesti za preskus

Če dodatne opreme ni mogoče ali ni primerno namestiti na preskusno napravo, se ugotovi moč, ki jo ta oprema absorbira, in odšteje od izmerjene moči motorja v celotnem območju delovanja preskusnega cikla ali ciklov.

| 6.2 | Dodatna oprema, ki se odstrani za preskus
  Dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila (npr. kompresor za zrak, klimatski sistem itd.), se za preskus odstrani. Če dodatne opreme ni mogoče odstraniti, se lahko ugotovi moč, ki jo ta oprema absorbira, in prišteje k izmerjeni moči motorja v celotnem območju delovanja preskusnega cikla ali ciklov. |
| --- | --- |

6.2

Dodatna oprema, ki se odstrani za preskus

Dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila (npr. kompresor za zrak, klimatski sistem itd.), se za preskus odstrani. Če dodatne opreme ni mogoče odstraniti, se lahko ugotovi moč, ki jo ta oprema absorbira, in prišteje k izmerjeni moči motorja v celotnem območju delovanja preskusnega cikla ali ciklov.

7.   Dodatni podatki o preskusnih pogojih

| 7.1 | Uporabljeno mazivo |
| --- | --- |

7.1

Uporabljeno mazivo

| 7.1.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

7.1.1

Znamka: ...

| 7.1.2 | Tip: ...
  (Navesti odstotek olja v mešanici, če sta mazivo in gorivo zmešana): ... |
| --- | --- |

7.1.2

Tip: ...

(Navesti odstotek olja v mešanici, če sta mazivo in gorivo zmešana): ...

| 7.2 | Oprema, ki jo poganja motor (če je primerno)
  Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, se ugotavlja le:






  (a) | če dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, ni nameščena na motor in/ali |
| --- | --- | --- |

7.2

Oprema, ki jo poganja motor (če je primerno)

Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, se ugotavlja le:

(a)

če dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, ni nameščena na motor in/ali

| (b) | če je na motor nameščena dodatna oprema, ki ni potrebna za delovanje motorja. |
| --- | --- |

(b)

če je na motor nameščena dodatna oprema, ki ni potrebna za delovanje motorja.

| 7.2.1 | Seznam in način identifikacije: ... |
| --- | --- |

7.2.1

Seznam in način identifikacije: ...

| 7.2.2 | Odjem moči pri različnih navedenih vrtilnih frekvencah motorja:












  Oprema | Odjem moči (kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja |
| --- | --- | --- |
| | Prosti tek | Nizka vrtilna frekvenca | Visoka vrtilna frekvenca | Vrtilna frekvenca A (6) | Vrtilna frekvenca B (6) | Vrtilna frekvenca C (6) | Ref. vrtilna frekvenca (7) |
| P(a)
  Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja (ki se odšteje od izmerjene moči motorja) glej odstavek 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02 | | | | | | | |
| P(b)
  Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja (ki se prišteje k izmerjeni moči motorja) glej odstavek 5.1.2 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02 | | | | | | | |

7.2.2

Odjem moči pri različnih navedenih vrtilnih frekvencah motorja:

Oprema

Odjem moči (kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja

Prosti tek

Nizka vrtilna frekvenca

Visoka vrtilna frekvenca

Vrtilna frekvenca A (6)

Vrtilna frekvenca B (6)

Vrtilna frekvenca C (6)

Ref. vrtilna frekvenca (7)

P(a)

Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja (ki se odšteje od izmerjene moči motorja) glej odstavek 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02

P(b)

Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja (ki se prišteje k izmerjeni moči motorja) glej odstavek 5.1.2 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02

8.   Zmogljivost motorja

| 8.1 | Vrtilne frekvence motorja (8)

  Nizka vrtilna frekvenca (nlo): ... min-1

  Visoka vrtilna frekvenca (nhi): ... min-1

  Za cikla ESC in ELR | Prosti tek: ... min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1

Vrtilne frekvence motorja (8)

Nizka vrtilna frekvenca (nlo): ... min-1

Visoka vrtilna frekvenca (nhi): ... min-1

Za cikla ESC in ELR

Prosti tek: ... min-1

| | Vrtilna frekvenca A: ... min-1 |
| --- | --- |

Vrtilna frekvenca A: ... min-1

| | Vrtilna frekvenca B: ... min-1 |
| --- | --- |

Vrtilna frekvenca B: ... min-1

| | Vrtilna frekvenca C: ... min-1 |
| --- | --- |

Vrtilna frekvenca C: ... min-1

Za cikel ETC

| | Referenčna vrtilna frekvenca: ... min-1 |
| --- | --- |

Referenčna vrtilna frekvenca: ... min-1

| 8.2 | Moč motorja (izmerjena v skladu z določbami Pravilnika št. 24, serija sprememb 03) v kW | Vrtilna frekvenca motorja |
| --- | --- | --- |
| Prosti tek | Vrtilna frekvenca A (9) | Vrtilna frekvenca B (9) | Vrtilna frekvenca C (9) | Ref. vrtilna frekvenca (10) |
| P(m)
  moč, izmerjena na preskusni napravi | | | | | |
| P(a)
  Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se namesti za preskus (odstavek 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02) | | | | | |
| (a) | če je nameščena |

8.2

Moč motorja (izmerjena v skladu z določbami Pravilnika št. 24, serija sprememb 03) v kW

Vrtilna frekvenca motorja

Prosti tek

Vrtilna frekvenca A (9)

Vrtilna frekvenca B (9)

Vrtilna frekvenca C (9)

Ref. vrtilna frekvenca (10)

P(m)

moč, izmerjena na preskusni napravi

P(a)

Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se namesti za preskus (odstavek 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02)

(a)

če je nameščena

| (b) | če ni nameščena |
| --- | --- |

(b)

če ni nameščena

0

0

0

0

0

P(b)

Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se za preskus odstrani (odstavek 5.1.2 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/02)

| (a) | če je nameščena |
| --- | --- |

(a)

če je nameščena

| (b) | če ni nameščena |
| --- | --- |

(b)

če ni nameščena

0

0

0

0

0

P(n)

Izhodna moč motorja = P(m) – P(a) + P(b)

| 8.3 | Nastavitve dinamometra (kW)
  Nastavitve dinamometra za preskusa ESC in ELR ter za referenčni cikel preskusa ETC temeljijo na izhodni moči motorja P(n) iz odstavka 8.2. Priporoča se namestitev motorja na preskusno napravo v neto stanju. V tem primeru sta P(m) in P(n) enaki. Če delovanje motorja v neto stanju ni mogoče ali ni primerno, se nastavitve dinamometra s pomočjo zgornje formule popravijo na neto stanja. |
| --- | --- |

8.3

Nastavitve dinamometra (kW)

Nastavitve dinamometra za preskusa ESC in ELR ter za referenčni cikel preskusa ETC temeljijo na izhodni moči motorja P(n) iz odstavka 8.2. Priporoča se namestitev motorja na preskusno napravo v neto stanju. V tem primeru sta P(m) in P(n) enaki. Če delovanje motorja v neto stanju ni mogoče ali ni primerno, se nastavitve dinamometra s pomočjo zgornje formule popravijo na neto stanja.

| 8.3.1 | Preskusa ESC in ELR
  Nastavitve dinamometra se izračunajo po formuli iz odstavka 1.2 Dodatka 1 Priloge 4A.









  Odstotek obremenitve | Vrtilna frekvenca motorja |
| --- | --- | --- |
| | Prosti tek | Vrtilna frekvenca A | Vrtilna frekvenca B | Vrtilna frekvenca C |
| 10 | –– | | | |
| 25 | –– | | | |
| 50 | –– | | | |
| 75 | –– | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1

Preskusa ESC in ELR

Nastavitve dinamometra se izračunajo po formuli iz odstavka 1.2 Dodatka 1 Priloge 4A.

Odstotek obremenitve

Vrtilna frekvenca motorja

Prosti tek

Vrtilna frekvenca A

Vrtilna frekvenca B

Vrtilna frekvenca C

10

––

25

––

50

––

75

––

100

| 8.3.2 | Preskus ETC
  Če se motor ne preskusi pod dejanskimi pogoji, mora proizvajalec za celotno območje delovanja cikla predložiti korekcijsko formulo, ki jo odobri tehnična služba, za pretvorbo izmerjene moči ali izmerjenega dela cikla, ki se ugotovi v skladu z odstavkom 2 Dodatka 2 Priloge 4A, v izhodno moč ali neto delo cikla. |
| --- | --- |

8.3.2

Preskus ETC

Če se motor ne preskusi pod dejanskimi pogoji, mora proizvajalec za celotno območje delovanja cikla predložiti korekcijsko formulo, ki jo odobri tehnična služba, za pretvorbo izmerjene moči ali izmerjenega dela cikla, ki se ugotovi v skladu z odstavkom 2 Dodatka 2 Priloge 4A, v izhodno moč ali neto delo cikla.

9.   Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)

| 9.1 | Pisni opis in/ali risba MI 4: ... |
| --- | --- |

9.1

Pisni opis in/ali risba MI 4: ...

| 9.2 | Seznam in namen vseh komponent, ki jih nadzira sistem OBD: ... |
| --- | --- |

9.2

Seznam in namen vseh komponent, ki jih nadzira sistem OBD: ...

| 9.3 | Pisni opis (splošni načini delovanja OBD) za: |
| --- | --- |

9.3

Pisni opis (splošni načini delovanja OBD) za:

| 9.3.1 | Dizelske/plinske motorje |
| --- | --- |

9.3.1

Dizelske/plinske motorje

| 9.3.1.1 | Nadzor katalizatorja ... |
| --- | --- |

9.3.1.1

Nadzor katalizatorja ...

| 9.3.1.2 | Nadzor sistema za NOx ... |
| --- | --- |

9.3.1.2

Nadzor sistema za NOx ...

| 9.3.1.3 | Nadzor filtra za delce pri dizelskih motorjih ... |
| --- | --- |

9.3.1.3

Nadzor filtra za delce pri dizelskih motorjih ...

| 9.3.1.4 | Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva ... |
| --- | --- |

9.3.1.4

Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva ...

| 9.3.1.5 | Druge komponente, ki jih nadzira sistem OBD ... |
| --- | --- |

9.3.1.5

Druge komponente, ki jih nadzira sistem OBD ...

| 9.4 | Merila za aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda): ... |
| --- | --- |

9.4

Merila za aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda): ...

| 9.5 | Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili): ... |
| --- | --- |

9.5

Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili): ...

10.   Omejevalnik navora

| 10.1 | Opis aktivacije omejevalnika navora |
| --- | --- |

10.1

Opis aktivacije omejevalnika navora

| 10.2 | Opis omejitve krivulje polne obremenitve |
| --- | --- |

10.2

Opis omejitve krivulje polne obremenitve

---

(1)  V primeru nekonvencionalnih motorjev in sistemov proizvajalec zagotovi podatke, ki ustrezajo tukaj navedenim.

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Navesti dovoljeno odstopanje

(4)  Neustrezno črtati.

(5)  Če so sistemi razporejeni kako drugače, navesti enakovredne podatke (za odstavek 3.2).

(6)  Preskus ESC.

(7)  Samo preskus ETC.

(8)  Navesti dovoljeno odstopanje; to naj bo v območju ± 3 % vrednosti, ki jih deklarira proizvajalec.

(9)  Preskus ESC.

(10)  Samo preskus ETC.

Dodatek 2

Bistvene značilnosti družine motorjev

1.   Skupni parametri

| 1.1 | Način delovanja: ... |
| --- | --- |

1.1

Način delovanja: ...

| 1.2 | Hladilno sredstvo: ... |
| --- | --- |

1.2

Hladilno sredstvo: ...

| 1.3 | Število valjev (1) : ... |
| --- | --- |

1.3

Število valjev (1) : ...

| 1.4 | Gibna prostornina posameznega valja: ... |
| --- | --- |

1.4

Gibna prostornina posameznega valja: ...

| 1.5 | Način polnjenja z zrakom: ... |
| --- | --- |

1.5

Način polnjenja z zrakom: ...

| 1.6 | Tip/konstrukcija zgorevalne komore: ... |
| --- | --- |

1.6

Tip/konstrukcija zgorevalne komore: ...

| 1.7 | Ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: ... |
| --- | --- |

1.7

Ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: ...

| 1.8 | Sistem za gorivo: ... |
| --- | --- |

1.8

Sistem za gorivo: ...

| 1.9 | Vžigalni sistem (plinski motorji): ... |
| --- | --- |

1.9

Vžigalni sistem (plinski motorji): ...

| 1.10 | Razne lastnosti:






  (a) | sistem za hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10

Razne lastnosti:

(a)

sistem za hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka (1): ...

| (b) | vračanje izpušnih plinov v valj (1): ... |
| --- | --- |

(b)

vračanje izpušnih plinov v valj (1): ...

| (c) | vbrizgavanje vode/emulzija (1): ... |
| --- | --- |

(c)

vbrizgavanje vode/emulzija (1): ...

| (d) | vbrizgavanje zraka (1): ... |
| --- | --- |

(d)

vbrizgavanje zraka (1): ...

| 1.11 | Naknadna obdelava izpušnih plinov (1): ...
  Dokaz o enakem (ali, za osnovni motor, najnižjem) razmerju: zmogljivost sistema/dobava goriva na gib, v skladu z diagramom(-i) št. |
| --- | --- |

1.11

Naknadna obdelava izpušnih plinov (1): ...

Dokaz o enakem (ali, za osnovni motor, najnižjem) razmerju: zmogljivost sistema/dobava goriva na gib, v skladu z diagramom(-i) št.

2.   Seznam družine motorjev

| 2.1 | Ime družine dizelskih motorjev: ... |
| --- | --- |

2.1

Ime družine dizelskih motorjev: ...

| 2.1.1 | Specifikacija motorjev v tej družini: | Osnovni motor |
| --- | --- | --- |
| Tip motorja | | | | | |
| Število valjev | | | | | |
| Nazivna vrtilna frekvenca (min-1) | | | | | |
| Dobava goriva na gib (mm3) | | | | | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min-1) | | | | | |
| Dobava goriva na gib (mm3) | | | | | |
| Največji navor (Nm) | | | | | |
| Nizka vrtilna frekvenca v prostem teku (min-1) | | | | | |
| Gibna prostornina valja (v odstotkih od osnovnega motorja) | | | | | 100 |

2.1.1

Specifikacija motorjev v tej družini:

Osnovni motor

Tip motorja

Število valjev

Nazivna vrtilna frekvenca (min-1)

Dobava goriva na gib (mm3)

Nazivna izhodna moč (kW)

Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min-1)

Dobava goriva na gib (mm3)

Največji navor (Nm)

Nizka vrtilna frekvenca v prostem teku (min-1)

Gibna prostornina valja (v odstotkih od osnovnega motorja)

100

| 2.2 | Ime družine plinskih motorjev: ... |
| --- | --- |

2.2

Ime družine plinskih motorjev: ...

| 2.2.1 | Specifikacija motorjev v tej družini: | Osnovni motor |
| --- | --- | --- |
| Tip motorja | | | | | |
| Število valjev | | | | | |
| Nazivna vrtilna frekvenca (min-1) | | | | | |
| Dobava goriva na gib (mm3) | | | | | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min-1) | | | | | |
| Dobava goriva na gib (mm3) | | | | | |
| Največji navor (Nm) | | | | | |
| Nizka vrtilna frekvenca v prostem teku (min-1) | | | | | |
| Gibna prostornina valja (v odstotkih od osnovnega motorja) | | | | | 100 |
| Časovna nastavitev vžiga | | | | | |
| Pretok EGR | | | | | |
| Zračna črpalka da/ne | | | | | |
| Dejanski pretok zračne črpalke | | | | | |

2.2.1

Specifikacija motorjev v tej družini:

Osnovni motor

Tip motorja

Število valjev

Nazivna vrtilna frekvenca (min-1)

Dobava goriva na gib (mm3)

Nazivna izhodna moč (kW)

Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min-1)

Dobava goriva na gib (mm3)

Največji navor (Nm)

Nizka vrtilna frekvenca v prostem teku (min-1)

Gibna prostornina valja (v odstotkih od osnovnega motorja)

100

Časovna nastavitev vžiga

Pretok EGR

Zračna črpalka da/ne

Dejanski pretok zračne črpalke

---

(1)  Če se ne uporablja, označiti z n.a.

Dodatek 3

Bistvene značilnosti tipa motorja znotraj družine
   (1)

1.   Opis motorja

| 1.1 | Proizvajalec:... |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec:...

| 1.2 | Proizvajalčeva oznaka motorja:... |
| --- | --- |

1.2

Proizvajalčeva oznaka motorja:...

| 1.3 | Način delovanja: štiritaktni/dvotaktni (2): |
| --- | --- |

1.3

Način delovanja: štiritaktni/dvotaktni (2):

| 1.4 | Število in razvrstitev valjev:... |
| --- | --- |

1.4

Število in razvrstitev valjev:...

| 1.4.1 | Premer valja: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1

Premer valja: ... mm

| 1.4.2 | Gib: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2

Gib: ... mm

| 1.4.3 | Zaporedje vžigov:... |
| --- | --- |

1.4.3

Zaporedje vžigov:...

| 1.5 | Delovna prostornina motorja: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5

Delovna prostornina motorja: ... cm3

| 1.6 | Kompresijsko razmerje (3):... |
| --- | --- |

1.6

Kompresijsko razmerje (3):...

| 1.7 | Risba(-e) zgorevalne komore in čela bata:... |
| --- | --- |

1.7

Risba(-e) zgorevalne komore in čela bata:...

| 1.8 | Najmanjši premer sesalnega in izstopnega kanala: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8

Najmanjši premer sesalnega in izstopnega kanala: ... cm2

| 1.9 | Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9

Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... min-1

| 1.10 | Nazivna moč: ... kW pri ... min-1 |
| --- | --- |

1.10

Nazivna moč: ... kW pri ... min-1

| 1.11 | Največja dovoljena vrtilna frekvenca motorja: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11

Največja dovoljena vrtilna frekvenca motorja: ... min-1

| 1.12 | Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1 |
| --- | --- |

1.12

Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1

| 1.13 | Sistem zgorevanja: kompresijski vžig/prisilni vžig (2) |
| --- | --- |

1.13

Sistem zgorevanja: kompresijski vžig/prisilni vžig (2)

| 1.14 | Gorivo: dizelsko/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14

Gorivo: dizelsko/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (2)

| 1.15 | Hladilni sistem |
| --- | --- |

1.15

Hladilni sistem

| 1.15.1 | Tekočinski |
| --- | --- |

1.15.1

Tekočinski

| 1.15.1.1 | Vrsta tekočine:... |
| --- | --- |

1.15.1.1

Vrsta tekočine:...

| 1.15.1.2 | Vodna(-e) črpalka(-e): da/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2

Vodna(-e) črpalka(-e): da/ne (2)

| 1.15.1.3 | Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno):... |
| --- | --- |

1.15.1.3

Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno):...

| 1.15.1.4 | Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno):... |
| --- | --- |

1.15.1.4

Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno):...

| 1.15.2 | Zračni |
| --- | --- |

1.15.2

Zračni

| 1.15.2.1 | Puhalo: da/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1

Puhalo: da/ne (2)

| 1.15.2.2 | Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno):... |
| --- | --- |

1.15.2.2

Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno):...

| 1.15.2.3 | Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno):... |
| --- | --- |

1.15.2.3

Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno):...

| 1.16 | Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec |
| --- | --- |

1.16

Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec

| 1.16.1 | Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: ... K |
| --- | --- |

1.16.1

Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: ... K

| 1.16.2 | Zračno hlajenje: referenčna točka:...
  Najvišja temperatura v referenčni točki: ... K |
| --- | --- |

1.16.2

Zračno hlajenje: referenčna točka:...

Najvišja temperatura v referenčni točki: ... K

| 1.16.3 | Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): ... K |
| --- | --- |

1.16.3

Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): ... K

| 1.16.4 | Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne(-ih) cevi, ki je tik ob zunanji(-h) prirobnici(-ah) izpušnega(-ih) kolektorja(-ev) ali turbopuhal(-a): ...K |
| --- | --- |

1.16.4

Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne(-ih) cevi, ki je tik ob zunanji(-h) prirobnici(-ah) izpušnega(-ih) kolektorja(-ev) ali turbopuhal(-a): ...K

| 1.16.5 | Temperatura goriva: najmanj ...K, največ ...K
  za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji regulatorja tlaka |
| --- | --- |

1.16.5

Temperatura goriva: najmanj ...K, največ ...K

za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji regulatorja tlaka

| 1.16.6 | Tlak goriva: najmanj ...kPa,
  največ ...kPa
  na končni stopnji regulatorja tlaka le plinski motorji na NG |
| --- | --- |

1.16.6

Tlak goriva: najmanj ...kPa,

največ ...kPa

na končni stopnji regulatorja tlaka le plinski motorji na NG

| 1.16.7 | Temperatura maziva: najmanj ...K, največ ...K |
| --- | --- |

1.16.7

Temperatura maziva: najmanj ...K, največ ...K

| 1.17 | Tlačni polnilnik: da/ne (2) |
| --- | --- |

1.17

Tlačni polnilnik: da/ne (2)

| 1.17.1 | Znamka:... |
| --- | --- |

1.17.1

Znamka:...

| 1.17.2 | Tip:... |
| --- | --- |

1.17.2

Tip:...

| 1.17.3 | Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno):... |
| --- | --- |

1.17.3

Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno):...

| 1.17.4 | Vmesni hladilnik: da/ne (2) |
| --- | --- |

1.17.4

Vmesni hladilnik: da/ne (2)

| 1.18 | Sesalni sistem
  Največji dopustni podtlak v sesalni cevi pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03 ...kPa |
| --- | --- |

1.18

Sesalni sistem

Največji dopustni podtlak v sesalni cevi pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03 ...kPa

| 1.19 | Izpušni sistem
  Največji dopustni protitlak v izpušnem sistemu pri vrtilni frekvenci in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03: kPa
  Prostornina izpušnega sistema: ...dm3 |
| --- | --- |

1.19

Izpušni sistem

Največji dopustni protitlak v izpušnem sistemu pri vrtilni frekvenci in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v Pravilniku št. 24, serija sprememb 03: kPa

Prostornina izpušnega sistema: ...dm3

| 1.20 | Elektronska krmilna enota motorja (EECU) (vsi tipi motorjev): |
| --- | --- |

1.20

Elektronska krmilna enota motorja (EECU) (vsi tipi motorjev):

| 1.20.1 | Znamka:... |
| --- | --- |

1.20.1

Znamka:...

| 1.20.2 | Tip:... |
| --- | --- |

1.20.2

Tip:...

| 1.20.3 | Številka (številke) kalibracije programske opreme:... |
| --- | --- |

1.20.3

Številka (številke) kalibracije programske opreme:...

2.   Ukrepi proti onesnaževanju zraka

| 2.1 | Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja (opis in risbe):... |
| --- | --- |

2.1

Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja (opis in risbe):...

| 2.2 | Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)... |
| --- | --- |

2.2

Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)...

| 2.2.1 | Katalizator: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.1

Katalizator: da/ne (2)

| 2.2.1.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

2.2.1.1

Znamka(-e):...

| 2.2.1.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

2.2.1.2

Tip(-i):...

| 2.2.1.3 | Število katalizatorjev in elementov:... |
| --- | --- |

2.2.1.3

Število katalizatorjev in elementov:...

| 2.2.1.4 | Mere, oblika in prostornina katalitizatorja(-ev):... |
| --- | --- |

2.2.1.4

Mere, oblika in prostornina katalitizatorja(-ev):...

| 2.2.1.5 | Vrsta katalitičnega delovanja:... |
| --- | --- |

2.2.1.5

Vrsta katalitičnega delovanja:...

| 2.2.1.6 | Skupna količina plemenitih kovin:... |
| --- | --- |

2.2.1.6

Skupna količina plemenitih kovin:...

| 2.2.1.7 | Relativna koncentracija:... |
| --- | --- |

2.2.1.7

Relativna koncentracija:...

| 2.2.1.8 | Substrat (zgradba in material):... |
| --- | --- |

2.2.1.8

Substrat (zgradba in material):...

| 2.2.1.9 | Gostota celic:... |
| --- | --- |

2.2.1.9

Gostota celic:...

| 2.2.1.10 | Tip ohišja katalizatorja(-ev):... |
| --- | --- |

2.2.1.10

Tip ohišja katalizatorja(-ev):...

| 2.2.1.11 | Lega katalizatorja(-ev) (mesto in referenčna razdalja na izpušni liniji):... |
| --- | --- |

2.2.1.11

Lega katalizatorja(-ev) (mesto in referenčna razdalja na izpušni liniji):...

| 2.2.1.12 | Običajen obseg obratovalne temperature (K):... |
| --- | --- |

2.2.1.12

Običajen obseg obratovalne temperature (K):...

| 2.2.1.13 | Dodajni reagenti (kjer je to ustrezno):... |
| --- | --- |

2.2.1.13

Dodajni reagenti (kjer je to ustrezno):...

| 2.2.1.13.1 | Tip in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitične reakcije:... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1

Tip in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitične reakcije:...

| 2.2.1.13.2 | Običajen obseg obratovalne temperature reagenta:... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2

Običajen obseg obratovalne temperature reagenta:...

| 2.2.1.13.3 | Mednarodni standard (kjer je to ustrezno):... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3

Mednarodni standard (kjer je to ustrezno):...

| 2.2.1.13.4 | Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: nepretrgano/vzdrževanje (4):... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4

Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: nepretrgano/vzdrževanje (4):...

| 2.2.2 | Lambda sonda: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.2

Lambda sonda: da/ne (2)

| 2.2.2.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

2.2.2.1

Znamka(-e):...

| 2.2.2.2 | Tip:... |
| --- | --- |

2.2.2.2

Tip:...

| 2.2.2.3 | Mesto vgradnje:... |
| --- | --- |

2.2.2.3

Mesto vgradnje:...

| 2.2.3 | Vbrizgavanje zraka: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.3

Vbrizgavanje zraka: da/ne (2)

| 2.2.3.1 | Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.):... |
| --- | --- |

2.2.3.1

Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.):...

| 2.2.4 | EGR: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.4

EGR: da/ne (2)

| 2.2.4.1 | Lastnosti (znamka, tip, pretok itd.):... |
| --- | --- |

2.2.4.1

Lastnosti (znamka, tip, pretok itd.):...

| 2.2.5 | Lovilnik delcev: da/ne (2):... |
| --- | --- |

2.2.5

Lovilnik delcev: da/ne (2):...

| 2.2.5.1 | Mere, oblika in prostornina lovilnika delcev:... |
| --- | --- |

2.2.5.1

Mere, oblika in prostornina lovilnika delcev:...

| 2.2.5.2 | Tip in konstrukcija lovilnika delcev:... |
| --- | --- |

2.2.5.2

Tip in konstrukcija lovilnika delcev:...

| 2.2.5.3 | Mesto vgradnje (referenčna razdalja na izpušni liniji):... |
| --- | --- |

2.2.5.3

Mesto vgradnje (referenčna razdalja na izpušni liniji):...

| 2.2.5.4 | Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:... |
| --- | --- |

2.2.5.4

Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:...

| 2.2.5.5 | Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa):... |
| --- | --- |

2.2.5.5

Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa):...

| 2.2.5.6 | V primeru periodične regeneracije:






  (a) | število preskusnih ciklov ETC med dvema regeneracijama (n1) |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6

V primeru periodične regeneracije:

(a)

število preskusnih ciklov ETC med dvema regeneracijama (n1)

| (b) | število preskusnih ciklov ETC med regeneracijo (n2) |
| --- | --- |

(b)

število preskusnih ciklov ETC med regeneracijo (n2)

| 2.2.6 | Drugi sistemi: da/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.6

Drugi sistemi: da/ne (2)

| 2.2.6.1 | Opis in delovanje:... |
| --- | --- |

2.2.6.1

Opis in delovanje:...

3.   Napajanje z gorivom

| 3.1 | Dizelski motorji |
| --- | --- |

3.1

Dizelski motorji

| 3.1.1 | Polnilna črpalka
  Tlak (3): ...kPa ali karakteristika (2):... |
| --- | --- |

3.1.1

Polnilna črpalka

Tlak (3): ...kPa ali karakteristika (2):...

| 3.1.2 | Sistem za vbrizgavanje |
| --- | --- |

3.1.2

Sistem za vbrizgavanje

| 3.1.2.1 | Tlačilka |
| --- | --- |

3.1.2.1

Tlačilka

| 3.1.2.1.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1

Znamka(-e):...

| 3.1.2.1.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2

Tip(-i):...

| 3.1.2.1.3 | Količina vbrizga: ...mm3
   (3) na gib pri vrtilni frekvenci motorja ...min-1 pri največji količini vbrizga ali karakteristika (2)
   (3):...
  Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni napravi za tlačilko (2)

  Če ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navesti karakteristično količino vbrizga in tlak polnilnega zraka glede na vrtilno frekvenco motorja. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3

Količina vbrizga: ...mm3
   (3) na gib pri vrtilni frekvenci motorja ...min-1 pri največji količini vbrizga ali karakteristika (2)
   (3):...

Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni napravi za tlačilko (2)

Če ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navesti karakteristično količino vbrizga in tlak polnilnega zraka glede na vrtilno frekvenco motorja.

| 3.1.2.1.4 | Predvbrizg |
| --- | --- |

3.1.2.1.4

Predvbrizg

| 3.1.2.1.4.1 | Krivulja predvbrizga (3):... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1

Krivulja predvbrizga (3):...

| 3.1.2.1.4.2 | Statično krmiljenje vbrizga (3):... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2

Statično krmiljenje vbrizga (3):...

| 3.1.2.2 | Visokotlačne cevi |
| --- | --- |

3.1.2.2

Visokotlačne cevi

| 3.1.2.2.1 | Dolžina: ...mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Dolžina: ...mm

| 3.1.2.2.2 | Notranji premer: ...mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2

Notranji premer: ...mm

| 3.1.2.2.3 | Skupni vod, izdelava in tip:... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3

Skupni vod, izdelava in tip:...

| 3.1.2.3 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e) |
| --- | --- |

3.1.2.3

Vbrizgalna(-e) šoba(-e)

| 3.1.2.3.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1

Znamka(-e):...

| 3.1.2.3.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2

Tip(-i):...

| 3.1.2.3.3 | „Tlak odpiranja“: ...kPa (3) ali karakteristika (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.1.2.3.3

„Tlak odpiranja“: ...kPa (3) ali karakteristika (2)
   (3):

| 3.1.2.4 | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4

Regulator

| 3.1.2.4.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1

Znamka(-e):...

| 3.1.2.4.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2

Tip(-i):...

| 3.1.2.4.3 | Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: ...min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3

Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: ...min-1

| 3.1.2.4.4 | Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ...min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4

Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ...min-1

| 3.1.2.4.5 | Vrtilna frekvenca v prostem teku: ...min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5

Vrtilna frekvenca v prostem teku: ...min-1

| 3.1.3 | Sistem za zagon hladnega motorja |
| --- | --- |

3.1.3

Sistem za zagon hladnega motorja

| 3.1.3.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.1.3.1

Znamka(-e):...

| 3.1.3.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.1.3.2

Tip(-i):...

| 3.1.3.3 | Opis:... |
| --- | --- |

3.1.3.3

Opis:...

| 3.1.3.4 | Pomožna naprava za pomoč pri zagonu:... |
| --- | --- |

3.1.3.4

Pomožna naprava za pomoč pri zagonu:...

| 3.1.3.4.1 | Znamka:... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1

Znamka:...

| 3.1.3.4.2 | Tip:... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2

Tip:...

| 3.2 | Motorji na plinasto gorivo (5) |
| --- | --- |

3.2

Motorji na plinasto gorivo (5)

| 3.2.1 | Gorivo: zemeljski plin/LPG (2) |
| --- | --- |

3.2.1

Gorivo: zemeljski plin/LPG (2)

| 3.2.2 | Krmilnik(-i) tlaka ali uparjalnik/regulator(ji) tlaka (3) |
| --- | --- |

3.2.2

Krmilnik(-i) tlaka ali uparjalnik/regulator(ji) tlaka (3)

| 3.2.2.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.2.1

Znamka(-e):...

| 3.2.2.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.2.2

Tip(-i):...

| 3.2.2.3 | Število stopenj zmanjševanja tlaka:... |
| --- | --- |

3.2.2.3

Število stopenj zmanjševanja tlaka:...

| 3.2.2.4 | Tlak v končni fazi: najmanj ...kPa, največ ...kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tlak v končni fazi: najmanj ...kPa, največ ...kPa

| 3.2.2.5 | Število glavnih nastavitvenih točk:... |
| --- | --- |

3.2.2.5

Število glavnih nastavitvenih točk:...

| 3.2.2.6 | Število nastavitvenih točk v prostem teku:... |
| --- | --- |

3.2.2.6

Število nastavitvenih točk v prostem teku:...

| 3.2.2.7 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.2.7

Številka certifikata:...

| 3.2.3 | Sistem za dovajanje goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje (2) |
| --- | --- |

3.2.3

Sistem za dovajanje goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje (2)

| 3.2.3.1 | Uravnavanje moči zmesi:... |
| --- | --- |

3.2.3.1

Uravnavanje moči zmesi:...

| 3.2.3.2 | Opis sistema in/ali shema in risbe:... |
| --- | --- |

3.2.3.2

Opis sistema in/ali shema in risbe:...

| 3.2.3.3 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.3.3

Številka certifikata:...

| 3.2.4 | Mešalna enota |
| --- | --- |

3.2.4

Mešalna enota

| 3.2.4.1 | Število:... |
| --- | --- |

3.2.4.1

Število:...

| 3.2.4.2 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.4.2

Znamka(-e):...

| 3.2.4.3 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.4.3

Tip(-i):...

| 3.2.4.4 | Mesto vgradnje:... |
| --- | --- |

3.2.4.4

Mesto vgradnje:...

| 3.2.4.5 | Možnosti nastavitve:... |
| --- | --- |

3.2.4.5

Možnosti nastavitve:...

| 3.2.4.6 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.4.6

Številka certifikata:...

| 3.2.5 | Vbrizgavanje v sesalni zbiralnik |
| --- | --- |

3.2.5

Vbrizgavanje v sesalni zbiralnik

| 3.2.5.1 | Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1

Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno (2)

| 3.2.5.2 | Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2

Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno (2)

| 3.2.5.3 | Oprema za vbrizgavanje |
| --- | --- |

3.2.5.3

Oprema za vbrizgavanje

| 3.2.5.3.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1

Znamka(-e):...

| 3.2.5.3.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2

Tip(-i):...

| 3.2.5.3.3 | Možnosti nastavitve:... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3

Možnosti nastavitve:...

| 3.2.5.3.4 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4

Številka certifikata:...

| 3.2.5.4 | Napajalna črpalka (če je primerno): |
| --- | --- |

3.2.5.4

Napajalna črpalka (če je primerno):

| 3.2.5.4.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1

Znamka(-e):...

| 3.2.5.4.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2

Tip(-i):...

| 3.2.5.4.3 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Številka certifikata:...

| 3.2.5.5 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e): |
| --- | --- |

3.2.5.5

Vbrizgalna(-e) šoba(-e):

| 3.2.5.5.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1

Znamka(-e):...

| 3.2.5.5.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2

Tip(-i):...

| 3.2.5.5.3 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3

Številka certifikata:...

| 3.2.6 | Neposredno vbrizgavanje |
| --- | --- |

3.2.6

Neposredno vbrizgavanje

| 3.2.6.1 | Tlačilka za vbrizgavanje goriva/regulator tlaka (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1

Tlačilka za vbrizgavanje goriva/regulator tlaka (2)

| 3.2.6.1.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1

Znamka(-e):...

| 3.2.6.1.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2

Tip(-i):...

| 3.2.6.1.3 | Krmiljenje vbrizgavanja:... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Krmiljenje vbrizgavanja:...

| 3.2.6.1.4 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4

Številka certifikata:...

| 3.2.6.2 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e) |
| --- | --- |

3.2.6.2

Vbrizgalna(-e) šoba(-e)

| 3.2.6.2.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1

Znamka(-e):...

| 3.2.6.2.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2

Tip(-i):...

| 3.2.6.2.3 | Tlak odpiranja ali karakteristika (3):... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3

Tlak odpiranja ali karakteristika (3):...

| 3.2.6.2.4 | Številka certifikata:... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4

Številka certifikata:...

| 3.2.7 | Elektronska krmilna enota (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7

Elektronska krmilna enota (ECU)

| 3.2.7.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.7.1

Znamka(-e):...

| 3.2.7.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.7.2

Tip(-i):...

| 3.2.7.3 | Možnosti nastavitve:... |
| --- | --- |

3.2.7.3

Možnosti nastavitve:...

| 3.2.8 | Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin (NG) |
| --- | --- |

3.2.8

Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin (NG)

| 3.2.8.1 | Različica 1
  (le če so motorji homologirani za več specifičnih sestav goriva) |
| --- | --- |

3.2.8.1

Različica 1

(le če so motorji homologirani za več specifičnih sestav goriva)

| 3.2.8.1.1 | Sestava goriva:








  metan (CH4): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan (C2H6): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| propan (C3H8): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| butan (C4H10): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| C5/C5+: | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| kisik (O2): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |
| inertni plin (N2, He itd.): | osnova: ... % mol | najmanj ... % mol | največ ... % mol |

3.2.8.1.1

Sestava goriva:

metan (CH4):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

etan (C2H6):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

propan (C3H8):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

butan (C4H10):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

C5/C5+:

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

kisik (O2):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

inertni plin (N2, He itd.):

osnova: ... % mol

najmanj ... % mol

največ ... % mol

| 3.2.8.1.2 | Vbrizgalna(-e) šoba(-e) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2

Vbrizgalna(-e) šoba(-e)

| 3.2.8.1.2.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1

Znamka(-e):...

| 3.2.8.1.2.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2

Tip(-i):...

| 3.2.8.1.3 | Drugo (če je primerno) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3

Drugo (če je primerno)

| 3.2.8.2 | Različica 2
  (le v primeru homologacij za več specifičnih sestav goriva) |
| --- | --- |

3.2.8.2

Različica 2

(le v primeru homologacij za več specifičnih sestav goriva)

4.   Krmilni časi ventilov

| 4.1 | Največji gib ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov pri enakovrednih podatkih:... |
| --- | --- |

4.1

Največji gib ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov pri enakovrednih podatkih:...

| 4.2. | Referenčna območja in/ali območja nastavitve (2):... |
| --- | --- |

4.2.

Referenčna območja in/ali območja nastavitve (2):...

5.   Vžigalni sistem (le motorji na prisilni vžig)

| 5.1 | Vrsta vžigalnega sistema: skupna tuljava in vžigalne svečke/posamezna tuljava in vžigalne svečke/tuljava na vžigalni svečki/drugo (navesti) (2) |
| --- | --- |

5.1

Vrsta vžigalnega sistema: skupna tuljava in vžigalne svečke/posamezna tuljava in vžigalne svečke/tuljava na vžigalni svečki/drugo (navesti) (2)

| 5.2 | Enota za krmiljenje vžiga |
| --- | --- |

5.2

Enota za krmiljenje vžiga

| 5.2.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

5.2.1

Znamka(-e):...

| 5.2.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

5.2.2

Tip(-i):...

| 5.3 | Krivulja predvžiga/diagram predvžiga (2)
   (3):... |
| --- | --- |

5.3

Krivulja predvžiga/diagram predvžiga (2)
   (3):...

| 5.4 | Nastavitev vžiga (3): ...stopinj pred zgornjo mrtvo lego pri vrtilni frekvenci ...min-1

  in pri absolutnem tlaku zraka v sesalnem zbiralniku (MAP) ...kPa |
| --- | --- |

5.4

Nastavitev vžiga (3): ...stopinj pred zgornjo mrtvo lego pri vrtilni frekvenci ...min-1

in pri absolutnem tlaku zraka v sesalnem zbiralniku (MAP) ...kPa

| 5.5 | Vžigalne svečke |
| --- | --- |

5.5

Vžigalne svečke

| 5.5.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

5.5.1

Znamka(-e):...

| 5.5.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

5.5.2

Tip(-i):...

| 5.5.3 | Nastavitev razdalje med elektrodama: ...mm |
| --- | --- |

5.5.3

Nastavitev razdalje med elektrodama: ...mm

| 5.6 | Vžigalna(-e) tuljava(-e) |
| --- | --- |

5.6

Vžigalna(-e) tuljava(-e)

| 5.6.1 | Znamka(-e):... |
| --- | --- |

5.6.1

Znamka(-e):...

| 5.6.2 | Tip(-i):... |
| --- | --- |

5.6.2

Tip(-i):...

6.   Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)

| 6.1 | Pisni opis in/ali risba MI (4): |
| --- | --- |

6.1

Pisni opis in/ali risba MI (4):

| 6.2 | Seznam in namen vseh komponent, ki jih nadzira sistem OBD:... |
| --- | --- |

6.2

Seznam in namen vseh komponent, ki jih nadzira sistem OBD:...

| 6.3 | Pisni opis (splošni načini delovanja OBD) za: |
| --- | --- |

6.3

Pisni opis (splošni načini delovanja OBD) za:

| 6.3.1 | Dizelske/plinske motorje (4):... |
| --- | --- |

6.3.1

Dizelske/plinske motorje (4):...

| 6.3.1.1 | Nadzor katalizatorja (4):... |
| --- | --- |

6.3.1.1

Nadzor katalizatorja (4):...

| 6.3.1.2 | Nadzor sistema za NOx (4):... |
| --- | --- |

6.3.1.2

Nadzor sistema za NOx (4):...

| 6.3.1.3 | Nadzor filtra za delce pri dizelskih motorjih (4):... |
| --- | --- |

6.3.1.3

Nadzor filtra za delce pri dizelskih motorjih (4):...

| 6.3.1.4 | Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva (4):... |
| --- | --- |

6.3.1.4

Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva (4):...

| 6.3.1.5 | Druge komponente, ki jih nadzira sistem OBD (4):... |
| --- | --- |

6.3.1.5

Druge komponente, ki jih nadzira sistem OBD (4):...

| 6.4 | Merila za aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda):... |
| --- | --- |

6.4

Merila za aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda):...

| 6.5 | Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili):... |
| --- | --- |

6.5

Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili):...

7.   Omejevalnik navora

| 7.1 | Opis aktivacije omejevalnika navora |
| --- | --- |

7.1

Opis aktivacije omejevalnika navora

| 7.2 | Opis omejitve krivulje polne obremenitve |
| --- | --- |

7.2

Opis omejitve krivulje polne obremenitve

---

(1)  Predložiti za vsak motor iz družine..

(2)  Neustrezno črtati..

(3)  Navesti dovoljeno odstopanje.

(4)  Neustrezno črtati.

(5)  Če so sistemi razporejeni kako drugače, navesti enakovredne podatke (za odstavek 3.2).

Dodatek 4

Značilnosti delov vozila, ki so povezani z motorjem

| 1. | Podtlak v sesalnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Podtlak v sesalnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi: ... kPa

| 2. | Protitlak v izpušnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Protitlak v izpušnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in pri 100-odstotni obremenitvi: ... kPa

| 3. | Prostornina izpušnega sistema: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Prostornina izpušnega sistema: ... cm3

| 4. | Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki jo poganja motor, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v odstavku 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24, serija sprememb 03 (1).












  Oprema | Odjem moči (kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja |
| --- | --- | --- |
| | Prosti tek | Nizka vrtilna frekvenca | Visoka vrtilna frekvenca | Vrtilna frekvenca A (2) | Vrtilna frekvenca B (2) | Vrtilna frekvenca C (2) | Ref. vrtilna frekvenca (3) |
| Dodatna oprema, ki jo poganja motor | | | | | | | |
| (glej odstavek 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/03). | | | | | | | |

4.

Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki jo poganja motor, kot je opredeljeno v obratovalnih pogojih v odstavku 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24, serija sprememb 03 (1).

Oprema

Odjem moči (kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja

Prosti tek

Nizka vrtilna frekvenca

Visoka vrtilna frekvenca

Vrtilna frekvenca A (2)

Vrtilna frekvenca B (2)

Vrtilna frekvenca C (2)

Ref. vrtilna frekvenca (3)

Dodatna oprema, ki jo poganja motor

(glej odstavek 5.1.1 Priloge 10 k Pravilniku št. 24/03).

---

(1)  Navesti podatke za vsakega člana družine.

(2)  Preskus ESC.

(3)  Samo preskus ETC.

Dodatek 5

Podatki v zvezi z OBD

| 1. | V skladu z določbami odstavka 5 Priloge 9A k temu pravilniku mora proizvajalec vozila predložiti naslednje dodatne podatke, da omogoči izdelavo nadomestnih ali rezervnih delov, diagnostičnih orodij in preskusne opreme, ki so združljivi z OBD, razen če so ti podatki zajeti v pravicah intelektualne lastnine ali predstavljajo posebno znanje in izkušnje proizvajalca ali dobavitelja (dobaviteljev) originalne opreme. Podatki, podani v tem odstavku, se ponovijo v Prilogi 2A k temu pravilniku: |
| --- | --- |

1.

V skladu z določbami odstavka 5 Priloge 9A k temu pravilniku mora proizvajalec vozila predložiti naslednje dodatne podatke, da omogoči izdelavo nadomestnih ali rezervnih delov, diagnostičnih orodij in preskusne opreme, ki so združljivi z OBD, razen če so ti podatki zajeti v pravicah intelektualne lastnine ali predstavljajo posebno znanje in izkušnje proizvajalca ali dobavitelja (dobaviteljev) originalne opreme. Podatki, podani v tem odstavku, se ponovijo v Prilogi 2A k temu pravilniku:

| 1.1 | Opis tipa in števila ciklov predhodne priprave, ki so bili izvedeni za izvirno homologacijo vozila. |
| --- | --- |

1.1

Opis tipa in števila ciklov predhodne priprave, ki so bili izvedeni za izvirno homologacijo vozila.

| 1.2 | Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, ki je bil izveden za izvirno homologacijo vozila za komponento, ki jo nadzira sistem OBD. |
| --- | --- |

1.2

Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, ki je bil izveden za izvirno homologacijo vozila za komponento, ki jo nadzira sistem OBD.

| 1.3 | Izčrpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s strategijo za odkrivanje napak in aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda), vključno s seznamom ustreznih sekundarnih zaznanih parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira sistem OBD. Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili), povezanih s posameznimi komponentami prenosa moči, ki so povezane z emisijami, in s posameznimi komponentami, ki niso povezane z emisijami, kjer se nadzor komponent uporablja za določitev aktivacije MI. |
| --- | --- |

1.3

Izčrpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s strategijo za odkrivanje napak in aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda), vključno s seznamom ustreznih sekundarnih zaznanih parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira sistem OBD. Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili), povezanih s posameznimi komponentami prenosa moči, ki so povezane z emisijami, in s posameznimi komponentami, ki niso povezane z emisijami, kjer se nadzor komponent uporablja za določitev aktivacije MI.

| 1.3.1 | Podatke, ki se zahtevajo v tem odstavku, je mogoče, na primer, opredeliti tako, da se izpolni spodnja tabela, ki se priloži k tej prilogi:












  Komponenta | Koda o napaki | Strategija spremljanja | Merila za odkrivanje napak | Merila za aktivacijo MI | Sekundarni parametri | Predhodna priprava | Demonstracijski preskus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| katalizator SCR | Pxxxx | signali senzorjev NOx 1 in 2 | razlika med signali senzorja 1 in senzorja 2 | tretji cikel | vrtilna frekvenca motorja, obremenitev motorja, temperature katalizatorja, aktivnost reagenta | trije preskusni cikli OBD (3 kratki cikli ESC) | preskusni cikel OBD (kratek cikel ESC) |

1.3.1

Podatke, ki se zahtevajo v tem odstavku, je mogoče, na primer, opredeliti tako, da se izpolni spodnja tabela, ki se priloži k tej prilogi:

Komponenta

Koda o napaki

Strategija spremljanja

Merila za odkrivanje napak

Merila za aktivacijo MI

Sekundarni parametri

Predhodna priprava

Demonstracijski preskus

katalizator SCR

Pxxxx

signali senzorjev NOx 1 in 2

razlika med signali senzorja 1 in senzorja 2

tretji cikel

vrtilna frekvenca motorja, obremenitev motorja, temperature katalizatorja, aktivnost reagenta

trije preskusni cikli OBD (3 kratki cikli ESC)

preskusni cikel OBD (kratek cikel ESC)

| 1.3.2 | Podatki, ki se zahtevajo v tem dodatku, se lahko omejijo le na popoln seznam kod o napakah, ki jih zapiše sistem OBD, kjer se odstavek 5.1.2.1 Priloge 9A k temu pravilniku ne uporablja, kot je v primeru nadomestnih ali rezervnih komponent. Podatke je mogoče, na primer, opredeliti tako, da se izpolnita prvi dve koloni tabele iz odstavka 1.3.1 zgoraj.
  Popolno opisno dokumentacijo je treba homologacijskemu organu predložiti kot del dodatnega materiala, ki se zahteva v odstavku 5.1.7.1 tega pravilnika, „dokumentacijske zahteve“. |
| --- | --- |

1.3.2

Podatki, ki se zahtevajo v tem dodatku, se lahko omejijo le na popoln seznam kod o napakah, ki jih zapiše sistem OBD, kjer se odstavek 5.1.2.1 Priloge 9A k temu pravilniku ne uporablja, kot je v primeru nadomestnih ali rezervnih komponent. Podatke je mogoče, na primer, opredeliti tako, da se izpolnita prvi dve koloni tabele iz odstavka 1.3.1 zgoraj.

Popolno opisno dokumentacijo je treba homologacijskemu organu predložiti kot del dodatnega materiala, ki se zahteva v odstavku 5.1.7.1 tega pravilnika, „dokumentacijske zahteve“.

| 1.3.3 | Informacije, ki se zahtevajo v tem odstavku, se ponovijo v Prilogi 2A k temu pravilniku.
  V primeru nadomestnih ali rezervnih komponent, kjer se odstavek 5.1.2.1 Priloge 9A k temu pravilniku ne uporablja, je podatke iz Priloge 2A mogoče omejiti tako, kot je navedeno v odstavku 1.3.2. |
| --- | --- |

1.3.3

Informacije, ki se zahtevajo v tem odstavku, se ponovijo v Prilogi 2A k temu pravilniku.

V primeru nadomestnih ali rezervnih komponent, kjer se odstavek 5.1.2.1 Priloge 9A k temu pravilniku ne uporablja, je podatke iz Priloge 2A mogoče omejiti tako, kot je navedeno v odstavku 1.3.2.

---

PRILOGA 2A

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Dodatek 1

Podatki v zvezi z OBD

Kot je omenjeno v Dodatku 4 Priloge 1 k temu pravilniku, podatke v tem dodatku zagotovi proizvajalec motorja/vozila, da omogoči izdelavo nadomestnih ali rezervnih delov, diagnostičnih orodij in preskusne opreme, ki so združljivi z OBD. Proizvajalec motorja/vozila ni dolžan predložiti, če so zajeti v pravicah intelektualne lastnine ali predstavljajo posebno znanje proizvajalca ali dobavitelja (dobaviteljev) originalne opreme.

Na zahtevo je ta dodatek na razpolago vsakemu zainteresiranemu proizvajalcu sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preskusne opreme, in sicer brez diskriminacije.

V skladu z določbami iz odstavka 1.3.3. Dodatka 4 k Prilogi 1 morajo biti podatki, ki se zahtevajo v tem odstavku, enaki tistim, ki so predloženi v omenjenem dodatku.

| 1. | Opis tipa in števila ciklov predhodne priprave, ki so bili izvedeni za izvirno homologacijo vozila. |
| --- | --- |

1.

Opis tipa in števila ciklov predhodne priprave, ki so bili izvedeni za izvirno homologacijo vozila.

| 2. | Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, ki je bil izveden za izvirno homologacijo vozila za komponento, ki jo nadzira sistem OBD. |
| --- | --- |

2.

Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, ki je bil izveden za izvirno homologacijo vozila za komponento, ki jo nadzira sistem OBD.

| 3. | Izčrpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s strategijo za odkrivanje napak in aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda), vključno s seznamom ustreznih sekundarnih zaznanih parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira sistem OBD. Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili), povezanih s posameznimi komponentami prenosa moči, ki so povezane z emisijami, in s posameznimi komponentami, ki niso povezane z emisijami, kjer se nadzor komponent uporablja za določitev aktivacije MI. |
| --- | --- |

3.

Izčrpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s strategijo za odkrivanje napak in aktivacijo MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda), vključno s seznamom ustreznih sekundarnih zaznanih parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira sistem OBD. Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja OBD (z ustreznimi pojasnili), povezanih s posameznimi komponentami prenosa moči, ki so povezane z emisijami, in s posameznimi komponentami, ki niso povezane z emisijami, kjer se nadzor komponent uporablja za določitev aktivacije MI.

---

PRILOGA 2B

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 3

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

(glej tabelo v odstavku 4.6.3. tega pravilnika)

I.   HOMOLOGACIJA „B“ (vrstica B1, OBD faza 1, brez nadzora NOx).

PRIMER 1

Dizelski motorji:

Image

PRIMER 2

Motorji na zemeljski plin (NG):

Pripona za nacionalnim simbolom označuje kvalifikacijo goriva, določeno v skladu z odstavkom 4.6.3.1. tega pravilnika.

Image

Zgornje homologacijske oznake, nameščene na motor/vozilo, pomenijo, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Veliki Britaniji (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 052439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključeno serijo sprememb 05 in da ustreza zadevnim emisijskim fazam iz odstavka 4.6.3 tega pravilnika.

II.   HOMOLOGACIJA „C“ (vrstica B1, OBD faza 1, z nadzorom NOx).

PRIMER 3

Dizelski motorji:

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Veliki Britaniji (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 052439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključeno serijo sprememb 05 in da ustreza zadevnim emisijskim fazam iz odstavka 4.6.3 tega pravilnika.

III.   HOMOLOGACIJA „F“ (vrstica B2, OBD faza 2, brez nadzora NOx).

PRIMER 4

Motorji na LPG:

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Veliki Britaniji (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 052439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključeno serijo sprememb 05 in da ustreza zadevnim emisijskim fazam iz odstavka 4.6.3 tega pravilnika.

IV.   HOMOLOGACIJA „G“ (vrstica B2, OBD faza 2, z nadzorom NOx).

PRIMER 5

Dizelski motor:

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Veliki Britaniji (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 052439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključeno serijo sprememb 05 in da ustreza zadevnim emisijskim fazam iz odstavka 4.6.3 tega pravilnika.

V.   HOMOLOGACIJA „J“ (vrstica C, OBD faza 2, brez nadzora NOx).

PRIMER 6

Motor na LPG:

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Veliki Britaniji (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 052439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključeno serijo sprememb 05 in da ustreza zadevnim emisijskim fazam iz odstavka 4.6.3 tega pravilnika.

VI.   MOTOR/VOZILO, HOMOLOGIRAN(O) V SKLADU Z ENIM PRAVILNIKOM ALI VEČ PRAVILNIKI (Glej odstavek 4.7. tega pravilnika)

PRIMER 7

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo na zemeljski plin tipa HL, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Veliki Britaniji (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 (emisijska faza G) in Pravilnikom št. 24 (1). Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je na dan podelitve zadevne homologacije Pravilnik št. 49 vključeval serijo sprememb 05, Pravilnik št. 24 pa serijo sprememb 03.

---

(1)  Druga številka Pravilnika je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 4A

Preskusni postopek

1.   UVOD

| 1.1 | Ta priloga opisuje metode določanja emisij plinastih sestavin, delcev in dima iz preskušanih motorjev. Opisani so trije preskusni cikli, ki se uporabijo v skladu z določbami odstavka 5.2:






  (a) | ESC, ki ga sestavlja cikel 13 ustaljenih preskusnih faz, |
| --- | --- | --- |

1.1

Ta priloga opisuje metode določanja emisij plinastih sestavin, delcev in dima iz preskušanih motorjev. Opisani so trije preskusni cikli, ki se uporabijo v skladu z določbami odstavka 5.2:

(a)

ESC, ki ga sestavlja cikel 13 ustaljenih preskusnih faz,

| (b) | ELR, ki ga sestavlja zaporedje prehodnih (neustaljenih) stopenj obremenitve pri različnih vrtilnih frekvencah, ki so sestavni deli enega preskusnega postopka in se izvajajo vzporedno, |
| --- | --- |

(b)

ELR, ki ga sestavlja zaporedje prehodnih (neustaljenih) stopenj obremenitve pri različnih vrtilnih frekvencah, ki so sestavni deli enega preskusnega postopka in se izvajajo vzporedno,

| (c) | ETC, ki ga sestavlja sekundno zaporedje prehodnih stanj. |
| --- | --- |

(c)

ETC, ki ga sestavlja sekundno zaporedje prehodnih stanj.

| 1.2 | Preskus se izvaja na motorju, ki je nameščen na preskusno napravo in priključen na dinamometer. |
| --- | --- |

1.2

Preskus se izvaja na motorju, ki je nameščen na preskusno napravo in priključen na dinamometer.

1.3   Princip merjenja

Emisije v izpuhu motorja, ki jih je treba meriti, vsebujejo plinaste sestavine (ogljikov monoksid, skupne ogljikovodike za dizelske motorje samo pri preskusu ESC, ne-metanske ogljikovodike za dizelske in plinske motorje samo pri preskusu ETC, metan za plinske motorje samo pri preskusu ETC ter dušikove okside), delce (samo pri dizelskih motorjih) in dim (dizelski motorji samo pri preskusu ELR). Poleg tega se ogljikov dioksid pogosto uporablja kot sledilni plin za ugotavljanje razmerja redčenja v sistemih redčenja z delnim in celotnim tokom. V skladu z dobro inženirsko prakso se priporoča splošno merjenje ogljikovega dioksida, saj je to odličen način za odkrivanje problemov merjenja med potekom preskusa.

| 1.3.1 | Preskus ESC
  Na motorju, ki se pred preskusom ogreje na delovno temperaturo, se v predpisanem zaporedju z odvzemanjem vzorca nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov neprekinjeno merijo količine emisij zgornjih izpušnih plinov. Preskusni cikel obsega več različnih faz števila vrtljajev in moči v tipičnem delovnem območju dizelskih motorjev. Pri vsaki vrtilni frekvenci in moči se izmeri koncentracija vsakega plinastega onesnaževala, pretok izpušnih plinov in izstopna moč, izmerjene vrednosti pa se ovrednotijo (utežijo). Za merjenje delcev se izpušni plini razredčijo s kondicioniranim okoliškim zrakom z uporabo sistema redčenja s celotnim tokom ali sistema redčenja z delnim tokom. Delci se zberejo na enem ustreznem filtru, sorazmerno z utežnimi faktorji vsake faze (vrtilna frekvenca motorja). Za vsako onesnaževalo se izračuna emisija v gramih na kilovatno uro na način, ki je opisan v Dodatku 1 te priloge. Poleg tega se na treh preskusnih točkah v območju kontrole, ki jih izbere tehnična služba, izmeri NOx, izmerjene vrednosti pa se primerjajo z vrednostmi, izračunanimi iz tistih faz preskusnega cikla, ki zajemajo izbrane preskusne točke. S kontrolnim preverjanjem NOx se zagotovi učinkovitost nadzora nad emisijami motorja v njegovem tipičnem delovnem območju. |
| --- | --- |

1.3.1

Preskus ESC

Na motorju, ki se pred preskusom ogreje na delovno temperaturo, se v predpisanem zaporedju z odvzemanjem vzorca nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov neprekinjeno merijo količine emisij zgornjih izpušnih plinov. Preskusni cikel obsega več različnih faz števila vrtljajev in moči v tipičnem delovnem območju dizelskih motorjev. Pri vsaki vrtilni frekvenci in moči se izmeri koncentracija vsakega plinastega onesnaževala, pretok izpušnih plinov in izstopna moč, izmerjene vrednosti pa se ovrednotijo (utežijo). Za merjenje delcev se izpušni plini razredčijo s kondicioniranim okoliškim zrakom z uporabo sistema redčenja s celotnim tokom ali sistema redčenja z delnim tokom. Delci se zberejo na enem ustreznem filtru, sorazmerno z utežnimi faktorji vsake faze (vrtilna frekvenca motorja). Za vsako onesnaževalo se izračuna emisija v gramih na kilovatno uro na način, ki je opisan v Dodatku 1 te priloge. Poleg tega se na treh preskusnih točkah v območju kontrole, ki jih izbere tehnična služba, izmeri NOx, izmerjene vrednosti pa se primerjajo z vrednostmi, izračunanimi iz tistih faz preskusnega cikla, ki zajemajo izbrane preskusne točke. S kontrolnim preverjanjem NOx se zagotovi učinkovitost nadzora nad emisijami motorja v njegovem tipičnem delovnem območju.

| 1.3.2 | Preskus ELR
  Med predpisanim preskusom odzivnosti na obremenitev se z merilnikom motnosti meri dimljenje ogretega motorja. Preskus je sestavljen iz obremenjevanja motorja pri konstantni vrtilni frekvenci od 10- do 100-odstotne obremenitve pri treh različnih vrtilnih frekvencah motorja. Dodatno se izvede še četrta obremenitvena stopnja, ki jo izbere tehnična služba (1), dobljena vrednost pa se primerja z vrednostmi prejšnjih obremenitvenih stopenj. Največja vrednost dima se ugotovi s pomočjo algoritma za določitev povprečja, kot je opisano v Dodatku 1 te priloge. |
| --- | --- |

1.3.2

Preskus ELR

Med predpisanim preskusom odzivnosti na obremenitev se z merilnikom motnosti meri dimljenje ogretega motorja. Preskus je sestavljen iz obremenjevanja motorja pri konstantni vrtilni frekvenci od 10- do 100-odstotne obremenitve pri treh različnih vrtilnih frekvencah motorja. Dodatno se izvede še četrta obremenitvena stopnja, ki jo izbere tehnična služba (1), dobljena vrednost pa se primerja z vrednostmi prejšnjih obremenitvenih stopenj. Največja vrednost dima se ugotovi s pomočjo algoritma za določitev povprečja, kot je opisano v Dodatku 1 te priloge.

| 1.3.3 | Preskus ETC
  Med predpisanim prehodnim (neustaljenim) ciklom, ko je motor segret na delovno temperaturo, in ki temelji na cestnih voznih vzorcih za težke motorje, vgrajene v tovornjake in avtobuse, se merijo zgoraj navedena onesnaževala, s tem da se izpušni plini redčijo s kondicioniranim okoliškim zrakom (sistem CVS z dvojnim redčenjem za delce) ali tako, da se s sistemom redčenja z delnim tokom plinaste komponente določijo v nerazredčenih izpušnih plinih in delcih. S pomočjo izmerjenih signalov o navoru in vrtilni frekvenci, ki jih oddaja dinamometer motorja, se integrira moč glede na čas cikla in rezultat je delo, ki ga motor proizvede v tem ciklu. Pri sistemu CVS je mogoče z integriranjem signala analizatorja v ciklu določiti koncentraciji NOx in HC, medtem ko je koncentracije CO, CO2 in NMHC mogoče določiti z integriranjem signala analizatorja ali z vzorčenjem v vreče. Če se merijo v nerazredčenih izpušnih plinih, se vse plinaste komponente v ciklu določijo z integriranjem signala analizatorja. Za delce se na ustreznem filtru zbere sorazmeren vzorec. V ciklu se določi stopnja pretoka nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov, s pomočjo katere se izračunajo masne emisijske vrednosti onesnaževal. S povezavo masnih emisijskih vrednosti in dela motorja se za posamezno onesnaževalo izračuna emisija v gramih na kilovatno uro, kot je opisano v Dodatku 2 te priloge. |
| --- | --- |

1.3.3

Preskus ETC

Med predpisanim prehodnim (neustaljenim) ciklom, ko je motor segret na delovno temperaturo, in ki temelji na cestnih voznih vzorcih za težke motorje, vgrajene v tovornjake in avtobuse, se merijo zgoraj navedena onesnaževala, s tem da se izpušni plini redčijo s kondicioniranim okoliškim zrakom (sistem CVS z dvojnim redčenjem za delce) ali tako, da se s sistemom redčenja z delnim tokom plinaste komponente določijo v nerazredčenih izpušnih plinih in delcih. S pomočjo izmerjenih signalov o navoru in vrtilni frekvenci, ki jih oddaja dinamometer motorja, se integrira moč glede na čas cikla in rezultat je delo, ki ga motor proizvede v tem ciklu. Pri sistemu CVS je mogoče z integriranjem signala analizatorja v ciklu določiti koncentraciji NOx in HC, medtem ko je koncentracije CO, CO2 in NMHC mogoče določiti z integriranjem signala analizatorja ali z vzorčenjem v vreče. Če se merijo v nerazredčenih izpušnih plinih, se vse plinaste komponente v ciklu določijo z integriranjem signala analizatorja. Za delce se na ustreznem filtru zbere sorazmeren vzorec. V ciklu se določi stopnja pretoka nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov, s pomočjo katere se izračunajo masne emisijske vrednosti onesnaževal. S povezavo masnih emisijskih vrednosti in dela motorja se za posamezno onesnaževalo izračuna emisija v gramih na kilovatno uro, kot je opisano v Dodatku 2 te priloge.

2.   PRESKUSNI POGOJI

2.1   Preskusni pogoji za motorje

| 2.1.1 | Izmeri se absolutna temperatura (Ta) zraka motorja pri vstopu v motor, izražena v kelvinih, in suh atmosferski tlak (ps), izražen v kPa, ter določi parameter fa, v skladu z naslednjimi določili. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri V-motorju, se vzame povprečna temperatura posameznih ločenih skupin.






  (a) | za motorje na kompresijski vžig:
  Motorji, polnjeni pri tlaku okolice in mehansko tlačno polnjeni motorji:

  Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline z ali brez hlajenja polnilnega zraka: |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Izmeri se absolutna temperatura (Ta) zraka motorja pri vstopu v motor, izražena v kelvinih, in suh atmosferski tlak (ps), izražen v kPa, ter določi parameter fa, v skladu z naslednjimi določili. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri V-motorju, se vzame povprečna temperatura posameznih ločenih skupin.

(a)

za motorje na kompresijski vžig:

Motorji, polnjeni pri tlaku okolice in mehansko tlačno polnjeni motorji:

Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline z ali brez hlajenja polnilnega zraka:

| (b) | za motorje na prisilni vžig: |
| --- | --- |

(b)

za motorje na prisilni vžig:

| 2.1.2 | Veljavnost preskusa
  Da se preskus prizna za veljavnega, mora biti parameter fa tak, da je:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2

Veljavnost preskusa

Da se preskus prizna za veljavnega, mora biti parameter fa tak, da je:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2   Motorji s hlajenjem polnilnega (stisnjenega) zraka

Temperatura polnilnega (stisnjenega) zraka se zabeleži in mora biti pri vrtilni frekvenci ob največji deklarirani moči in polni obremenitvi v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka, opredeljene v odstavku 1.16.3 Dodatka 1 Priloge 1. Temperatura hladilnega sredstva je najmanj 293 K (20 oC).

Če se uporabi sistem, ki je del preskuševališča, ali zunanje puhalo, mora biti temperatura polnilnega (stisnjenega) zraka pri vrtilni frekvenci ob največji deklarirani moči in polni obremenitvi v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka, opredeljene v odstavku 1.16.3 Dodatka 1 Priloge 1. Nastavitev hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka mora med celotnim preskusnim ciklom izpolnjevati zgornje pogoje.

2.3   Sistem za dovajanje zraka v motor

Uporabi se tak sistem za dovajanje zraka v motor, katerega sesalni upor je v območju ± 100 Pa zgornje meje pri delovanju motorja pri vrtilni frekvenci ob največji deklarirani moči in polni obremenitvi.

2.4.   Izpušni sistem motorja

Uporabi se tak izpušni sistem, katerega protitlak je v območju ±1 000 Pa zgornje meje za motor, ki deluje pri vrtilni frekvenci ob največji deklarirani moči in pri polni obremenitvi ter ima prostornino v območju ± 40 % tiste, ki jo navede proizvajalec. Lahko se uporabi sistem, ki je del preskuševališča, če predstavlja dejanske pogoje delovanja motorja. Izpušni sistem je v skladu z zahtevami za vzorčenje izpušnih plinov, določenimi v odstavku 3.4 Dodatka 4 te priloge ter v odstavkih 2.2.1, EP-izpušna cev in 2.3.1, EP-izpušna cev Dodatka 7.

Če je motor opremljen z napravo za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ima izpušna cev enak premer, kot se dejansko uporablja na motorju za najmanj 4 premere cevi v smeri proti toku do vstopa v razširjeni del, ki vsebuje napravo za naknadno obdelavo. Razdalja od prirobnice izpušnega kolektorja ali izstopa turbopuhala do naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov je enaka kot pri konfiguraciji vozila ali v okviru proizvajalčevih specifikacij glede razdalje. Protitlak v izpušnem sistemu ali omejitev le-tega sledi istim merilom kot zgoraj in ga je mogoče nastaviti z ventilom. Posoda za naknadno obdelavo se lahko med navideznimi preskusi in med določanjem karakterističnega diagrama motorja odstrani in zamenja z enakovredno posodo, ki ima katalitično neaktivno podlago.

2.5   Hladilni sistem

Uporabi se hladilni sistem z zadostno zmogljivostjo, da ohranja motor na normalni delovni temperaturi, ki jo predpiše proizvajalec.

2.6   Mazalno olje

Specifikacije mazalnega olja, uporabljenega za preskus, se zabeležijo in predstavijo skupaj z rezultati preskusa, kot je opredeljeno v odstavku 7.1 Priloge 1.

2.7   Gorivo

Uporabi se referenčno gorivo, določeno v Prilogi 5.

Temperaturo goriva in merilno točko opredeli proizvajalec v mejah iz odstavka 1.16.5 Priloge 1. Temperatura goriva ni nižja od 306 K (33 oC). Če temperatura ni opredeljena, je ob vstopu v napajanje z gorivom 311 K ± 5 K (38 oC ± 5 oC).

Za motorje na zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG) je temperatura goriva in merilna točka v mejah iz odstavka 1.16.5 Priloge 1 ali odstavka 1.16.5 Dodatka 3 Priloge 1, če motor ni osnovni motor.

| 2.8 | Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, so emisije, izmerjene v preskusnem ciklu, reprezentativne za emisije v prometu. V primeru, da je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki zahteva porabo reagenta, mora biti reagent, ki se uporablja pri preskusih, skladen z odstavkom 2.2.1.13. Priloge 1. |
| --- | --- |

2.8

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, so emisije, izmerjene v preskusnem ciklu, reprezentativne za emisije v prometu. V primeru, da je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki zahteva porabo reagenta, mora biti reagent, ki se uporablja pri preskusih, skladen z odstavkom 2.2.1.13. Priloge 1.

| 2.8.1 | Za sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki temelji na postopku stalne regeneracije, se emisije izmerijo na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov.
  Postopek regeneracije se izvede vsaj enkrat v preskusu ETC, proizvajalec pa mora deklarirati normalne pogoje, v katerih pride do regeneracije (obremenitev saj, temperatura, protitlak izpušnih plinov itd.).
  Izvede se vsaj 5 preskusov ETC, da se preveri postopek regeneracije. Med preskusi se beležita temperatura in tlak izpušnih plinov (temperatura pred in po sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov, protitlak izpušnih plinov itd.).
  Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov se obravnava kot zadovoljiv, če med preskusom pride do pogojev, ki jih deklarira proizvajalec, v zadostnem času.
  Končni rezultat preskusa je aritmetična sredina različnih rezultatov preskusov ETC.
  Če je sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov v varnostni fazi, ki preklopi v fazo periodične regeneracije, ga je treba v skladu z odstavkom 2.8.2 te priloge pregledati. Mejne vrednosti emisij iz tabele 2 v odstavku 5.2 je v tem specifičnem primeru mogoče preseči in se ne tehtajo. |
| --- | --- |

2.8.1

Za sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki temelji na postopku stalne regeneracije, se emisije izmerijo na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

Postopek regeneracije se izvede vsaj enkrat v preskusu ETC, proizvajalec pa mora deklarirati normalne pogoje, v katerih pride do regeneracije (obremenitev saj, temperatura, protitlak izpušnih plinov itd.).

Izvede se vsaj 5 preskusov ETC, da se preveri postopek regeneracije. Med preskusi se beležita temperatura in tlak izpušnih plinov (temperatura pred in po sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov, protitlak izpušnih plinov itd.).

Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov se obravnava kot zadovoljiv, če med preskusom pride do pogojev, ki jih deklarira proizvajalec, v zadostnem času.

Končni rezultat preskusa je aritmetična sredina različnih rezultatov preskusov ETC.

Če je sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov v varnostni fazi, ki preklopi v fazo periodične regeneracije, ga je treba v skladu z odstavkom 2.8.2 te priloge pregledati. Mejne vrednosti emisij iz tabele 2 v odstavku 5.2 je v tem specifičnem primeru mogoče preseči in se ne tehtajo.

| 2.8.2 | Za sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki temelji na postopku periodične regeneracije, se emisije merijo na vsaj dveh preskusih ETC; enem v času regeneracije in enem v času, ko se regeneracija ne izvaja, na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov, rezultati pa se tehtajo.
  Postopek regeneracije se mora v preskusu ETC izvesti vsaj enkrat. Motor je mogoče opremiti s stikalom, ki lahko prepreči ali omogoči postopek regeneracije, če delovanje tega stikala nima nobenega vpliva na izvirno kalibracijo motorja.
  Proizvajalec deklarira normalne pogoje parametrov, v okviru katerih pride do postopka regeneracije (obremenitev saj, temperatura, protitlak izpušnih plinov itd.), in čas trajanja (n2). Proizvajalec zagotovi tudi vse podatke za določitev časa med dvema regeneracijama (n1). Natančen postopek, kako določiti ta čas, opredelita proizvajalec in tehnična služba na podlagi dobre inženirske presoje.
  Proizvajalec zagotovi sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki je obremenjen, da pride do regeneracije med preskusom ETC. Do regeneracije ne sme priti med fazo pripravljanja motorja.
  Povprečne emisije med fazami regeneracije se določijo iz aritmetične sredine več približno enako oddaljenih preskusov ETC. Priporoča se, da se vsaj en preskus ETC izvede tik pred preskusom regeneracije in en tik po preskusu regeneracije. Kot alternativo lahko proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da emisije med fazami regeneracije ostanejo konstantne (±15 %). V tem primeru se lahko uporabijo emisije samo enega preskusa ETC.
  Med preskusom regeneracije se zabeležijo vsi podatki, ki so potrebni za odkrivanje regeneracije (emisije CO ali NOx, temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, protitlak izpušnih plinov itd.).
  V postopku regeneracije se mejne vrednosti emisij iz tabele 2 v odstavku 5.2 lahko presežejo.
  Merjene emisije se tehtajo v skladu z odstavkoma 5.5 in 6.3 Dodatka 2 te priloge, končni rezultat pa ne sme presegati mejnih vrednosti v tabeli 2 v odstavku 5.2. |
| --- | --- |

2.8.2

Za sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki temelji na postopku periodične regeneracije, se emisije merijo na vsaj dveh preskusih ETC; enem v času regeneracije in enem v času, ko se regeneracija ne izvaja, na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov, rezultati pa se tehtajo.

Postopek regeneracije se mora v preskusu ETC izvesti vsaj enkrat. Motor je mogoče opremiti s stikalom, ki lahko prepreči ali omogoči postopek regeneracije, če delovanje tega stikala nima nobenega vpliva na izvirno kalibracijo motorja.

Proizvajalec deklarira normalne pogoje parametrov, v okviru katerih pride do postopka regeneracije (obremenitev saj, temperatura, protitlak izpušnih plinov itd.), in čas trajanja (n2). Proizvajalec zagotovi tudi vse podatke za določitev časa med dvema regeneracijama (n1). Natančen postopek, kako določiti ta čas, opredelita proizvajalec in tehnična služba na podlagi dobre inženirske presoje.

Proizvajalec zagotovi sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki je obremenjen, da pride do regeneracije med preskusom ETC. Do regeneracije ne sme priti med fazo pripravljanja motorja.

Povprečne emisije med fazami regeneracije se določijo iz aritmetične sredine več približno enako oddaljenih preskusov ETC. Priporoča se, da se vsaj en preskus ETC izvede tik pred preskusom regeneracije in en tik po preskusu regeneracije. Kot alternativo lahko proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da emisije med fazami regeneracije ostanejo konstantne (±15 %). V tem primeru se lahko uporabijo emisije samo enega preskusa ETC.

Med preskusom regeneracije se zabeležijo vsi podatki, ki so potrebni za odkrivanje regeneracije (emisije CO ali NOx, temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, protitlak izpušnih plinov itd.).

V postopku regeneracije se mejne vrednosti emisij iz tabele 2 v odstavku 5.2 lahko presežejo.

Merjene emisije se tehtajo v skladu z odstavkoma 5.5 in 6.3 Dodatka 2 te priloge, končni rezultat pa ne sme presegati mejnih vrednosti v tabeli 2 v odstavku 5.2.

---

(1)  Preskusne točke se izberejo s pomočjo odobrenih statističnih metod za naključno izbiranje.

Dodatek 1

Preskusna cikla ESC in ELR

1.   NASTAVITVE MOTORJA IN DINAMOMETRA

1.1   Določanje vrtilne frekvence A, B in C motorja

Vrtilne frekvence A, B in C motorja deklarira proizvajalec, in sicer v skladu z naslednjimi določbami:

Visoka vrtilna frekvenca nhi se določa z izračunom 70 % največje deklarirane izhodne moči P(n), kot je opredeljeno v odstavku 8.2 Priloge 1. Največja vrtilna frekvenca motorja, pri kateri se doseže ta moč na krivulji moči, se označi z nhi.

Nizka vrtilna frekvenca nlo se določa z izračunom 50 % največje deklarirane izhodne moči P(n), kot je opredeljeno v odstavku 8.2 Priloge 1. Najmanjša vrtilna frekvenca motorja, pri kateri se doseže ta moč na krivulji moči, se označi z nlo.

Vrtilne frekvence A, B in C motorja se izračunajo takole:

| Vrtilna frekvenca A | = | nlo + 25 % (nhi-nlo) |
| --- | --- | --- |
| Vrtilna frekvenca B | = | nlo + 50 % (nhi-nlo) |
| Vrtilna frekvenca C | = | nlo + 75 % (nhi-nlo) |

Vrtilna frekvenca A

=

nlo + 25 % (nhi-nlo)

Vrtilna frekvenca B

=

nlo + 50 % (nhi-nlo)

Vrtilna frekvenca C

=

nlo + 75 % (nhi-nlo)

Vrtilne frekvence A, B in C motorja se lahko preverijo s katero koli od naslednjih dveh metod:

| (a) | za točno opredelitev nhi in nlo se med homologacijo moči motorja v skladu s Pravilnikom št. 85 izmerijo dodatne preskusne točke. S te krivulje moči se razberejo največja moč, nhi in nlo, ter v skladu z zgornjimi določbami izračunajo vrtilne frekvence A, B in C motorja. |
| --- | --- |

(a)

za točno opredelitev nhi in nlo se med homologacijo moči motorja v skladu s Pravilnikom št. 85 izmerijo dodatne preskusne točke. S te krivulje moči se razberejo največja moč, nhi in nlo, ter v skladu z zgornjimi določbami izračunajo vrtilne frekvence A, B in C motorja.

| (b) | s pomočjo najmanj 5 merilnih točk na 1 000 min-1 ter merilnih točk v območju ± 50 min-1 pri največji deklarirani moči se določi karakteristični diagram motorja vzdolž krivulje pri polni obremenitvi, od največje vrtilne frekvence brez obremenitve do vrtilne frekvence v prostem teku. S te krivulje karakterističnega diagrama se razberejo največja moč, nhi in nlo, ter v skladu z zgornjimi določbami izračunajo vrtilne frekvence A, B in C motorja. |
| --- | --- |

(b)

s pomočjo najmanj 5 merilnih točk na 1 000 min-1 ter merilnih točk v območju ± 50 min-1 pri največji deklarirani moči se določi karakteristični diagram motorja vzdolž krivulje pri polni obremenitvi, od največje vrtilne frekvence brez obremenitve do vrtilne frekvence v prostem teku. S te krivulje karakterističnega diagrama se razberejo največja moč, nhi in nlo, ter v skladu z zgornjimi določbami izračunajo vrtilne frekvence A, B in C motorja.

Če so izmerjene vrtilne frekvence A, B in C motorja v mejah ± 3 % vrtilnih frekvenc motorja, kot jih je deklariral proizvajalec, se za preskus emisij uporabijo deklarirane vrtilne frekvence motorja. Če katera koli vrtilna frekvenca motorja prekorači dovoljeno odstopanje, se za preskus emisij uporabijo izmerjene vrtilna frekvenca motorja.

1.2   Določanje nastavitev dinamometra

S poskusi se določi krivulja navora pri polni obremenitvi, na podlagi katere se izračunajo vrednosti navora za navedene faze preskušanja pri dejanskih pogojih, kot je opredeljeno v odstavku 8.2 Priloge 1. Če je primerno, se pri tem upošteva moč, ki jo absorbira oprema, ki jo poganja motor. Nastavitev dinamometra pri posamezni fazi preskušanja se izračuna po naslednji formuli:

| s | = | P(n) * (L/100), če je preskus opravljen pri dejanskih pogojih, |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)), če preskus ni opravljen pri dejanskih pogojih, |

s

=

P(n) * (L/100), če je preskus opravljen pri dejanskih pogojih,

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)), če preskus ni opravljen pri dejanskih pogojih,

kjer je:

| s | = | nastavitev dinamometra, v kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | izhodna moč motorja, kot je opredeljena v odstavku 8.2 Priloge 1, v kW |
| L | = | odstotek obremenitve, kot je opredeljeno v odstavku 2.7.1, v % |
| P(a) | = | moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se namesti, kot je opredeljeno v odstavku 6.1 Priloge 1 |
| P(b) | = | moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se odstrani, kot je opredeljeno v odstavku 6.2 Priloge 1 |

s

=

nastavitev dinamometra, v kW

P(n)

=

izhodna moč motorja, kot je opredeljena v odstavku 8.2 Priloge 1, v kW

L

=

odstotek obremenitve, kot je opredeljeno v odstavku 2.7.1, v %

P(a)

=

moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se namesti, kot je opredeljeno v odstavku 6.1 Priloge 1

P(b)

=

moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se odstrani, kot je opredeljeno v odstavku 6.2 Priloge 1

2.   POTEK PRESKUSA ESC

Na zahtevo proizvajalca se lahko pred ciklom merjenja izvede navidezni preskus za kondicioniranje motorja in izpušnega sistema.

2.1   Priprava filtra za vzorčenje

Najmanj eno uro pred preskusom se vsak filter vstavi v delno pokrito petrijevko, ki je zaščitena pred prahom, in položi v tehtalno komoro na stabilizacijo. Ob koncu stabilizacije se vsak filter stehta, zabeleži pa se tara teža. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali zatesnjeno posodo za filtre, dokler ni potreben za preskušanje. Filter se uporabi v osmih urah po tem, ko se ga vzame iz tehtalne komore. Tara teža se zabeleži.

2.2   Namestitev merilne opreme

Instrumenti in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Če se za redčenje izpušnih plinov uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, se na sistem priključi zadnji (izstopni) del izpušne cevi.

2.3   Zagon sistema redčenja in motorja

Sistem redčenja in motor se zaženeta in ogrevata, dokler niso vse temperature in tlaki v skladu s priporočilom proizvajalca in dobro inženirsko prakso stabilizirani pri največji moči.

2.4   Zagon sistema za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev se zažene in poteka na obvodu. S pošiljanjem zraka za redčenje skozi filtre za delce se lahko določi količina delcev v zraku za redčenje. Če se uporablja filtriran zrak za redčenje, se pred preskusom ali po njem lahko opravi ena meritev. Če zrak za redčenje ni filtriran, se lahko opravita meritvi na začetku in na koncu cikla ter izračuna povprečje vrednosti.

2.5   Nastavitev razmerja redčenja

Zrak za redčenje se nastavi tako, da temperatura razredčenih izpušnih plinov, izmerjena tik pred filtrom, v nobeni fazi ne presega 325 K (52 oC). Razmerje redčenja (q) ne sme biti manjše od 4.

Pri sistemih, ki za uravnavanje razmerja redčenja uporabljajo merjenje koncentracije CO2 ali NOx, je treba vsebnost CO2 ali NOx v zraku za redčenje izmeriti na začetku in na koncu vsakega preskusa. Meritve koncentracije ozadja CO2 ali NOx v zraku za redčenje pred preskusom in po njem morajo biti v medsebojnem odnosu 100 ppm ali 5 ppm.

2.6   Kontrola analizatorjev

Analizatorji emisij se nastavijo na ničlo in se jim določi razpon. Vreče za vzorce, če se uporabljajo, se izpraznijo.

2.7   Preskusni cikel

| 2.7.1 | Pri preskusu motorja na dinamometru je treba upoštevati naslednji cikel 13 preskusnih faz:









  Faza št. | Vrtilne frekvence motorja | Odstotek obremenitve | Utežni faktor | Trajanje faze |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | prosti tek | — | 0,15 | 4 minute |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 minuti |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 minuti |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 minuti |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 minuti |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 minuti |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 minuti |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 minuti |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 minuti |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 minuti |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 minuti |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 minuti |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 minuti |

2.7.1

Pri preskusu motorja na dinamometru je treba upoštevati naslednji cikel 13 preskusnih faz:

Faza št.

Vrtilne frekvence motorja

Odstotek obremenitve

Utežni faktor

Trajanje faze

1

prosti tek

—

0,15

4 minute

2

A

100

0,08

2 minuti

3

B

50

0,10

2 minuti

4

B

75

0,10

2 minuti

5

A

50

0,05

2 minuti

6

A

75

0,05

2 minuti

7

A

25

0,05

2 minuti

8

B

100

0,09

2 minuti

9

B

25

0,10

2 minuti

10

C

100

0,08

2 minuti

11

C

25

0,05

2 minuti

12

C

75

0,05

2 minuti

13

C

50

0,05

2 minuti

| 2.7.2 | Zaporedje preskusov
  Začne se zaporedje preskusov. Preskus poteka po zaporedju številk faz, kot so opredeljene v odstavku 2.7.1.
  V vsaki fazi motor deluje predpisani čas, pri čemer se sprememba vrtilne frekvence motorja in obremenitve izvede v prvih 20 sekundah. Predpisana vrtilna frekvenca se vzdržuje v območju ± 50 min-1, predpisani navor pa v območju ± 2 % največjega navora pri preskusni vrtilni frekvenci.
  Na zahtevo proizvajalca se lahko zaporedje preskusov ponovi tolikokrat, kot je potrebno, da se nabere dovolj velika masa delcev na filtru. Proizvajalec mora predložiti podroben opis postopkov ovrednotenja podatkov in izračunavanja. Plinaste emisije se ugotavljajo samo v prvem ciklu. |
| --- | --- |

2.7.2

Zaporedje preskusov

Začne se zaporedje preskusov. Preskus poteka po zaporedju številk faz, kot so opredeljene v odstavku 2.7.1.

V vsaki fazi motor deluje predpisani čas, pri čemer se sprememba vrtilne frekvence motorja in obremenitve izvede v prvih 20 sekundah. Predpisana vrtilna frekvenca se vzdržuje v območju ± 50 min-1, predpisani navor pa v območju ± 2 % največjega navora pri preskusni vrtilni frekvenci.

Na zahtevo proizvajalca se lahko zaporedje preskusov ponovi tolikokrat, kot je potrebno, da se nabere dovolj velika masa delcev na filtru. Proizvajalec mora predložiti podroben opis postopkov ovrednotenja podatkov in izračunavanja. Plinaste emisije se ugotavljajo samo v prvem ciklu.

| 2.7.3 | Odziv analizatorja
  Izstopni podatki iz analizatorjev se beležijo na tračnem zapisovalniku ali pa merijo z enakovrednim sistemom za zajem podatkov, pri čemer izpušni plini ves čas preskusnega cikla tečejo skozi analizatorje. |
| --- | --- |

2.7.3

Odziv analizatorja

Izstopni podatki iz analizatorjev se beležijo na tračnem zapisovalniku ali pa merijo z enakovrednim sistemom za zajem podatkov, pri čemer izpušni plini ves čas preskusnega cikla tečejo skozi analizatorje.

| 2.7.4 | Vzorčenje delcev
  Za celoten postopek preskušanja se uporabi en sam filter. Pri jemanju vzorca, sorazmernega masnemu pretoku izpušnih plinov v posamezni fazi cikla, se upoštevajo utežni (vplivni) faktorji za posamezno fazo, opredeljeni v postopku preskusnega cikla. To se doseže z ustreznim prilagajanjem stopnje pretoka vzorca, časa vzorčenja in/ali razmerja redčenja, tako da je izpolnjeno merilo za učinkovite utežne faktorje iz odstavka 6.6.
  Čas vzorčenja v posamezni fazi mora biti vsaj 4 sekunde na utežni faktor 0,01. Vzorce se odvzame čim bolj na koncu vsake faze. Vzorčenje delcev se ne sme zaključiti prej kot 5 sekund pred koncem posamezne faze. |
| --- | --- |

2.7.4

Vzorčenje delcev

Za celoten postopek preskušanja se uporabi en sam filter. Pri jemanju vzorca, sorazmernega masnemu pretoku izpušnih plinov v posamezni fazi cikla, se upoštevajo utežni (vplivni) faktorji za posamezno fazo, opredeljeni v postopku preskusnega cikla. To se doseže z ustreznim prilagajanjem stopnje pretoka vzorca, časa vzorčenja in/ali razmerja redčenja, tako da je izpolnjeno merilo za učinkovite utežne faktorje iz odstavka 6.6.

Čas vzorčenja v posamezni fazi mora biti vsaj 4 sekunde na utežni faktor 0,01. Vzorce se odvzame čim bolj na koncu vsake faze. Vzorčenje delcev se ne sme zaključiti prej kot 5 sekund pred koncem posamezne faze.

| 2.7.5 | Stanja motorja
  Za vsako fazo se zabeleži vrtilna frekvenca in obremenitev motorja, temperaturo vsesanega zraka in podtlak v sesalni cevi, temperaturo izpušnih plinov in protitlak v izpušnem sistemu, pretok goriva in pretok zraka ali izpušnih plinov, temperaturo polnilnega (stisnjenega) zraka ter temperaturo goriva in vlažnost, s tem da morajo biti v času vzorčenja delcev, v vsakem primeru pa zadnjo minuto v vsaki fazi, izpolnjene zahteve glede vrtilne frekvence in obremenitve (glej odstavek 2.7.2.).
  Zabeležijo se tudi vsi morebitni dodatni podatki, potrebni za izračun (glej odstavka 4 in 5). |
| --- | --- |

2.7.5

Stanja motorja

Za vsako fazo se zabeleži vrtilna frekvenca in obremenitev motorja, temperaturo vsesanega zraka in podtlak v sesalni cevi, temperaturo izpušnih plinov in protitlak v izpušnem sistemu, pretok goriva in pretok zraka ali izpušnih plinov, temperaturo polnilnega (stisnjenega) zraka ter temperaturo goriva in vlažnost, s tem da morajo biti v času vzorčenja delcev, v vsakem primeru pa zadnjo minuto v vsaki fazi, izpolnjene zahteve glede vrtilne frekvence in obremenitve (glej odstavek 2.7.2.).

Zabeležijo se tudi vsi morebitni dodatni podatki, potrebni za izračun (glej odstavka 4 in 5).

| 2.7.6 | Preverjanje NOx v upravljanem območju
  Preverjanje NOx v upravljanem območju se izvede neposredno po zaključku 13. faze.
  Motor se pred začetkom meritev za tri minute kondicionira v 13. fazi. Meritve se v upravljanem območju opravijo na različnih mestih, ki jih izbere tehnična služba (1). Posamezna meritev naj traja 2 minuti.
  Postopek merjenja je enak merjenju NOx v ciklu 13 preskusnih faz in se izvaja v skladu z odstavki 2.7.3, 2.7.5 in 4.1 tega dodatka ter odstavkom 3 Dodatka 4.
  Izračun se izvede v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

2.7.6

Preverjanje NOx v upravljanem območju

Preverjanje NOx v upravljanem območju se izvede neposredno po zaključku 13. faze.

Motor se pred začetkom meritev za tri minute kondicionira v 13. fazi. Meritve se v upravljanem območju opravijo na različnih mestih, ki jih izbere tehnična služba (1). Posamezna meritev naj traja 2 minuti.

Postopek merjenja je enak merjenju NOx v ciklu 13 preskusnih faz in se izvaja v skladu z odstavki 2.7.3, 2.7.5 in 4.1 tega dodatka ter odstavkom 3 Dodatka 4.

Izračun se izvede v skladu z odstavkom 4.

| 2.7.7 | Ponovna kontrola analizatorjev
  Po preskusu glede emisij se za ponovno kontrolo uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Šteje se, da je preskus sprejemljiv, če je razlika med rezultati predhodnega in naknadnega preskusa manj kot 2 % vrednosti kalibrirnega plina. |
| --- | --- |

2.7.7

Ponovna kontrola analizatorjev

Po preskusu glede emisij se za ponovno kontrolo uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Šteje se, da je preskus sprejemljiv, če je razlika med rezultati predhodnega in naknadnega preskusa manj kot 2 % vrednosti kalibrirnega plina.

3.   POTEK PRESKUSA ELR

3.1   Namestitev merilne opreme

Merilnik motnosti in, če je primerno, sonde za vzorčenje se namestijo za izpušnim glušnikom ali morebitno napravo za naknadno obdelavo, če je nameščena, v skladu s splošnimi postopki za namestitev, ki jih določi proizvajalec instrumenta. Poleg tega se upoštevajo zahteve iz odstavka 10 standarda ISO 11614.

Pred vsakršno kontrolo ničle in obsega skale se merilnik motnosti segreje in stabilizira v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta. Če je merilnik motnosti opremljen s sistemom za splakovanje z zrakom za preprečevanje osajanja optike merila, se tudi ta sistem vključi in nastavi v skladu s priporočili proizvajalca.

3.2   Kontrola merilnika motnosti

Opravijo se kontrole ničle in obsega skale v načinu prikazovanja motnosti, saj ima skala motnosti dve točno opredeljivi kalibracijski točki, in sicer 0-odstotno motnost in 100-odstotno motnost. Ko se instrument vrne v stanje za preskušanje v načinu odčitavanja k, se koeficient absorpcije svetlobe nato pravilno izračuna na podlagi izmerjene motnosti in LA, kot jo navede proizvajalec merilnika motnosti.

Brez blokade svetlobnega žarka merilnika motnosti se prikaz naravna na 0,0 % ±1,0 % motnosti. S preprečitvijo svetlobi, da doseže sprejemnik, pa se prikaz naravna na 100,0 % ±1,0 % motnosti.

3.3   Preskusni cikel

3.3.1   Kondicioniranje motorja

Motor in sistem se ogrevata pri največji moči, da se parametri motorja stabilizirajo v skladu s priporočilom proizvajalca. S fazo predkondicioniranja se prav tako prepreči, da bi obloge v izpušnem sistemu, ki so ostale tam od prejšnjega preskusa, vplivale na trenutno meritev.

Ko je motor stabiliziran, se v času 20 ± 2 s po fazi predkondicioniranja zažene cikel. Na zahtevo proizvajalca se lahko pred ciklom merjenja izvede navidezni preskus za dodatno kondicioniranje.

3.3.2   Zaporedje preskusov

Preskus sestavlja zaporedje treh obremenitvenih stopenj pri vsaki od treh skupin vrtilnih frekvenc motorja, tj. A (cikel 1), B (cikel 2) in C (cikel 3), ki se določijo v skladu z odstavkom 1.1. Dodatka 1 Priloge 4A, tem pa sledi cikel 4 z vrtilno frekvenco v upravljanem območju in obremenitvi med 10 % in 100 %, ki jih izbere tehnična služba (1) . Pri delovanju dinamometra na preskušanem motorju je treba upoštevati zaporedje, ki ga kaže slika 3.

Slika 3

Zaporedje preskusa ELR

Image

| (a) | Motor deluje 20 ± 2 s pri vrtilni frekvenci A in 10-odstotni obremenitvi. Predpisana vrtilna frekvenca se vzdržuje v območju ± 20 min-1, predpisani navor pa v območju ± 2 % največjega navora pri preskusni vrtilni frekvenci. |
| --- | --- |

(a)

Motor deluje 20 ± 2 s pri vrtilni frekvenci A in 10-odstotni obremenitvi. Predpisana vrtilna frekvenca se vzdržuje v območju ± 20 min-1, predpisani navor pa v območju ± 2 % največjega navora pri preskusni vrtilni frekvenci.

| (b) | Na koncu prejšnjega segmenta se ročico za upravljanje vrtilne frekvence hitro prestavi v široko odprt položaj in v njem obdrži 10 ± 1 s. Za ohranjanje vrtilne frekvence motorja v območju ± 150 min-1 prve 3 s in v območju ± 20 min-1 v preostalem času segmenta se motor ustrezno obremeni z dinamometrom. |
| --- | --- |

(b)

Na koncu prejšnjega segmenta se ročico za upravljanje vrtilne frekvence hitro prestavi v široko odprt položaj in v njem obdrži 10 ± 1 s. Za ohranjanje vrtilne frekvence motorja v območju ± 150 min-1 prve 3 s in v območju ± 20 min-1 v preostalem času segmenta se motor ustrezno obremeni z dinamometrom.

| (c) | Zaporedje, opisano pod (a) in (b), se dvakrat ponovi. |
| --- | --- |

(c)

Zaporedje, opisano pod (a) in (b), se dvakrat ponovi.

| (d) | Ob zaključku tretje obremenitvene stopnje se motor za 20 ± 2 s naravna na vrtilno frekvenco B in 10-odstotno obremenitev. |
| --- | --- |

(d)

Ob zaključku tretje obremenitvene stopnje se motor za 20 ± 2 s naravna na vrtilno frekvenco B in 10-odstotno obremenitev.

| (e) | Med delovanjem motorja pri vrtilni frekvenci B se izvede zaporedje od (a) do (c). |
| --- | --- |

(e)

Med delovanjem motorja pri vrtilni frekvenci B se izvede zaporedje od (a) do (c).

| (f) | Ob zaključku tretje obremenitvene stopnje se motor za 20 ± 2 s naravna na vrtilno frekvenco C in 10-odstotno obremenitev. |
| --- | --- |

(f)

Ob zaključku tretje obremenitvene stopnje se motor za 20 ± 2 s naravna na vrtilno frekvenco C in 10-odstotno obremenitev.

| (g) | Med delovanjem motorja pri vrtilni frekvenci C se izvede zaporedje od (a) do (c). |
| --- | --- |

(g)

Med delovanjem motorja pri vrtilni frekvenci C se izvede zaporedje od (a) do (c).

| (h) | Ob zaključku tretje obremenitvene stopnje se motor za 20 ± 2 s naravna na izbrano vrtilno frekvenco in na katero koli obremenitev, večjo od 10 odstotkov. |
| --- | --- |

(h)

Ob zaključku tretje obremenitvene stopnje se motor za 20 ± 2 s naravna na izbrano vrtilno frekvenco in na katero koli obremenitev, večjo od 10 odstotkov.

| (i) | Med delovanjem motorja pri izbrani vrtilni frekvenci se izvede zaporedje od (a) do (c). |
| --- | --- |

(i)

Med delovanjem motorja pri izbrani vrtilni frekvenci se izvede zaporedje od (a) do (c).

3.4   Validacija cikla

Relativna standardna odstopanja srednjih vrednosti dimljenja pri vsaki preskusni vrtilni frekvenci (SVA, SVB, SVC, kot so izračunana v skladu z odstavkom 6.3.3. tega dodatka iz treh zaporednih obremenitvenih stopenj pri vsaki preskusni vrtilni frekvenci) morajo biti manjša od 15 % od srednje vrednosti ali 10 % od mejne vrednosti iz tabele 1 v odstavku 5.2, in sicer tiste, ki je večja. Če je razlika večja, se zaporedje ponavlja, vse dokler meril validacije ne izpolnjujejo 3 zaporedne obremenitvene stopnje.

3.5   Ponovna kontrola merilnika motnosti

Premik ničlišča merilnika motnosti po preskusu ne presega ±5,0 % mejne vrednosti iz tabele 1 v odstavku 5.2.

4.   IZRAČUN PRETOKA IZPUŠNIH PLINOV

4.1   Določanje masnega pretoka nerazredčenih izpušnih plinov

Za izračun emisij nerazredčenih izpušnih plinov je treba poznati pretok izpušnih plinov. Stopnja masnega pretoka izpušnih plinov se določi v skladu z odstavkom 4.1.1 ali 4.1.2. Točnost določanja pretoka izpušnih plinov mora biti ±2,5 % odčitka ali ±1,5 % največje vrednosti motorja, kar je večje. Uporabiti je mogoče enakovredne metode (npr. tiste, opisane v odstavku 4.2 Dodatka 2 te priloge).

| 4.1.1 | Metoda neposrednega merjenja
  Neposredno merjenje pretoka izpušnih plinov je mogoče izvesti s sistemi, kot so:






  (a) | naprave za razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi, |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Metoda neposrednega merjenja

Neposredno merjenje pretoka izpušnih plinov je mogoče izvesti s sistemi, kot so:

(a)

naprave za razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi,

| (b) | ultrazvočni merilnik pretoka, |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni merilnik pretoka,

| (c) | vortex merilnik pretoka. |
| --- | --- |

(c)

vortex merilnik pretoka.

Sprejeti je treba ukrepe, da se preprečijo napake pri merjenju, ki vplivajo na napake pri emisijskih vrednostih. Takšni ukrepi so, med drugim, previdna namestitev naprave v izpušni sistem motorja v skladu z navodili proizvajalca in dobro inženirsko prakso. Namestitev naprave zlasti ne sme vplivati na zmogljivost motorja in na emisije.

| 4.1.2 | Metoda merjenja zraka in goriva
  Ta metoda vključuje merjenje pretoka zraka in pretoka goriva. Uporabijo se merilniki pretoka zraka in merilniki pretoka goriva, ki so skladni z zahtevami o skupni točnosti iz odstavka 4.1. Izračun pretoka izpušnih plinov je naslednji:

  qmew
  = qmaw
  - qm
  ∫ |
| --- | --- |

4.1.2

Metoda merjenja zraka in goriva

Ta metoda vključuje merjenje pretoka zraka in pretoka goriva. Uporabijo se merilniki pretoka zraka in merilniki pretoka goriva, ki so skladni z zahtevami o skupni točnosti iz odstavka 4.1. Izračun pretoka izpušnih plinov je naslednji:

qmew
  = qmaw
  - qm
  ∫

4.2   Določanje masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov

Za izračun emisij razredčenih izpušnih plinov s pomočjo sistema redčenja s celotnim tokom je treba poznati pretok razredčenih izpušnih plinov. Stopnja pretoka razredčenih izpušnih plinov (qmedw) se meri v vsaki fazi s PDP-CVS, CFV-CVS ali SSV-CVS v skladu s splošnimi formulami, podanimi v odstavku 4.1. Dodatka 2 te priloge. Točnost mora biti ±2 % odčitka ali večja in se določi v skladu z določbami odstavka 2.4. Dodatka 5 te priloge.

5.   IZRAČUN PLINASTIH EMISIJ

5.1   Ovrednotenje podatkov

Plinaste emisije se ovrednotijo tako, da se izračuna povprečje odčitkov na traku zadnjih 30 sekund vsake faze, iz povprečnih odčitkov na traku in ustreznih kalibracijskih podatkov pa se določijo povprečne koncentracije (conc) HC, CO in NOx med posamezno fazo. Uporabi se lahko tudi drugačna vrsta zapisa, če je z njo zagotovljeno enakovredno pridobivanje podatkov.

Pri preverjanju NOx v upravljalnem območju se uporabljajo zgornje zahteve samo za NOx.

Pretok izpušnih plinov qmew ali pretok razredčenih plinov qmdew, če se po izbiri uporabi, se določi v skladu z odstavkom 2.3. Dodatka 4 te priloge.

5.2   Korekcija iz suhega v mokro stanje

Če koncentracija ni že izmerjena na mokri osnovi, se pretvori na mokro osnovo po naslednjih formulah. Pretvorba se opravi za vsako posamezno fazo.

Cwet
  = kW
  × Cdry

Za nerazredčene izpušne pline:

Formula

ali

Formula

ali

Formula

če je:

kf = 0,055594 × wALF+0,0080021 × wDEL+0,0070046 × wEPS

in

Formula

kjer je:

| Ha | = | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | vsebnost vodika v gorivu, v % mase |
| qmf, i | = | trenutni masni pretok goriva, v kg/s |
| qmad, I | = | trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka, v kg/s |
| pr | = | tlak vodne pare po hladilni kopeli, v kPa |
| pb | = | skupni atmosferski tlak, v kPa |
| wDEL | = | vsebnost dušika v gorivu, v % mase |
| wEPS | = | vsebnost kisika v gorivu, v % mase |
| α | = | molarno razmerje vodika v gorivu |
| cCO2 | = | koncentracija suhega CO2, v % |
| cCO | = | koncentracija suhega CO, v % |

Ha

=

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

wALF

=

vsebnost vodika v gorivu, v % mase

qmf, i

=

trenutni masni pretok goriva, v kg/s

qmad, I

=

trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka, v kg/s

pr

=

tlak vodne pare po hladilni kopeli, v kPa

pb

=

skupni atmosferski tlak, v kPa

wDEL

=

vsebnost dušika v gorivu, v % mase

wEPS

=

vsebnost kisika v gorivu, v % mase

α

=

molarno razmerje vodika v gorivu

cCO2

=

koncentracija suhega CO2, v %

cCO

=

koncentracija suhega CO, v %

Za razredčene izpušne pline:

Formula

ali

Formula

Za zrak za redčenje:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

Za polnilni zrak:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

kjer je:

| Ha | = | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | vlažnost zraka za redčenje, v g vode na kg suhega zraka |

Ha

=

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

Hd

=

vlažnost zraka za redčenje, v g vode na kg suhega zraka

in to je mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve tlaka pare ali meritve z mokrim/suhim termometrom z uporabo splošno sprejetih formul.

5.3   Korekcija Nox za vlažnost in temperaturo

Ker je emisija NOx odvisna od pogojev okoliškega zraka, se koncentracija NOx korigira na temperaturo in vlažnost okoliškega zraka s pomočjo faktorjev, podanih v naslednjih formulah. Faktorji se uporabljajo v območju od 0 do 25 g/kg suhega zraka.

| (a) | za motorje na kompresijski vžig:

  kjer je:







  Ta | = | temperatura polnilnega zraka, v K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |

(a)

za motorje na kompresijski vžig:

kjer je:

Ta

=

temperatura polnilnega zraka, v K

Ha

=

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

kjer je:

Ha mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve tlaka pare ali meritve z mokrim/suhim termometrom z uporabo splošno sprejetih formul.

| (b) | za motorje na prisilni vžig:
  kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

  kjer je:
  Ha mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve tlaka pare ali meritve z mokrim/suhim termometrom z uporabo splošno sprejetih formul. |
| --- | --- |

(b)

za motorje na prisilni vžig:

kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

kjer je:

Ha mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve tlaka pare ali meritve z mokrim/suhim termometrom z uporabo splošno sprejetih formul.

5.4   Izračun masnih pretokov emisij

Stopnje masnih pretokov emisij (g/h) za posamezno fazo se izračunajo na naslednji način. Za izračun NOx se uporabi korekcijski faktor zaradi vlažnosti kh, D ali kh, G, kakor je določeno v odstavku 5.3.

Če koncentracija ni že izmerjena na mokri osnovi, se v skladu z odstavkom 5.2 pretvori na mokro osnovo. Vrednosti za ugas so podane v tabeli 6 za izbrane sestavine, ki temeljijo na lastnostih idealnih plinov in gorivih, pomembnih za ta pravilnik.

| (a) | Za nerazredčene izpušne pline
  mgas = ugas × cgas × qmew

  kjer je:







  ugas | = | razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in izpušnih plinov |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | koncentracija ustrezne sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| qmew | = | masni pretok izpušnih plinov, v kg/h |

(a)

Za nerazredčene izpušne pline

mgas = ugas × cgas × qmew

kjer je:

ugas

=

razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in izpušnih plinov

cgas

=

koncentracija ustrezne sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, v ppm

qmew

=

masni pretok izpušnih plinov, v kg/h

| (b) | Za razredčene izpušne pline

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  kjer je:







  ugas | = | razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in zraka |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | koncentracija, korigirana glede na ozadje, ustrezne sestavine v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| qmdew | = | masni pretok razredčenih izpušnih plinov, v kg/h |

(b)

Za razredčene izpušne pline

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

kjer je:

ugas

=

razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in zraka

cgas, c

=

koncentracija, korigirana glede na ozadje, ustrezne sestavine v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

qmdew

=

masni pretok razredčenih izpušnih plinov, v kg/h

kjer je:

Faktor redčenja D se izračuna v skladu z odstavkom 5.4.1 Dodatka 2 te priloge.

5.5   Izračun specifičnih emisij

Emisije (g/kWh) se za vse posamezne sestavine izračunajo takole:

Formula

kjer je:

| mgas | = | masa posameznega plina |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | neto moč, ki se določi v skladu z odstavkom 8.2 v Prilogi 1. |

mgas

=

masa posameznega plina

Pn

=

neto moč, ki se določi v skladu z odstavkom 8.2 v Prilogi 1.

V zgornjem izračunu se uporabijo utežni faktorji, ki so v skladu z odstavkom 2.7.1.

Tabela 6

Vrednosti ugas v nerazredčenih in razredčenih izpušnih plinih za različne sestavine izpušnih plinov

| Gorivo | | NOx | CO | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Gostota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dizel | Nerazredčeno | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Razredčeno | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Etanol | Nerazredčeno | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Razredčeno | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| CNG | Nerazredčeno | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Razredčeno | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propan | Nerazredčeno | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Razredčeno | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Butan | Nerazredčeno | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Razredčeno | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Opombe | : | — | u vrednosti nerazredčenih izpušnih plinov, ki temeljijo na idealnih lastnostih goriv, kjer je λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa |

Gorivo

NOx

CO

THC/NMHC

CO2

CH4

Gostota

Dizel

Nerazredčeno

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Razredčeno

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Etanol

Nerazredčeno

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Razredčeno

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

CNG

Nerazredčeno

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Razredčeno

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propan

Nerazredčeno

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Razredčeno

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Butan

Nerazredčeno

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Razredčeno

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Opombe

:

—

u vrednosti nerazredčenih izpušnih plinov, ki temeljijo na idealnih lastnostih goriv, kjer je λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa

| — | u vrednosti razredčenih izpušnih plinov, ki temeljijo na idealnih lastnostih goriv in gostoto zraka |
| --- | --- |

—

u vrednosti razredčenih izpušnih plinov, ki temeljijo na idealnih lastnostih goriv in gostoto zraka

| — | u vrednosti CNG, natančne do 0,2 % za sestavo mase: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % |
| --- | --- |

—

u vrednosti CNG, natančne do 0,2 % za sestavo mase: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

| — | u vrednost CNG za HC ustreza CH2,93 (za skupen HC je treba uporabiti u vrednost CH4) |
| --- | --- |

—

u vrednost CNG za HC ustreza CH2,93 (za skupen HC je treba uporabiti u vrednost CH4)

5.6   Izračun vrednosti upravljanega območja

Za vse tri kontrolne točke, izbrane v skladu z odstavkom 2.7.6, se emisija NOx izmeri in izračuna v skladu z odstavkom 5.6.1 in pa določi z interpolacijo iz tistih faz preskusnega cikla, ki so najbližje določeni kontrolni točki iz odstavka 5.6.2. Izmerjene vrednosti se nato primerjajo z interpoliranimi vrednostmi iz odstavka 5.6.3.

5.6.1   Izračun specifične emisije

Emisija NOx v posamezni kontrolni točki (Z) se izračuna takole:

mNOx,Z = 0,001587 × cNOx,Z × kh,D × qmew

Formula

5.6.2   Določanje vrednosti emisije iz preskusnega cikla

Emisija NOx se za vsako kontrolno točko interpolira iz vseh štirih najbližjih faz preskusnega cikla, ki obdajajo izbrano kontrolno točko Z, kakor kaže slika 4. Za te faze (R, S, T, U) se uporabljajo naslednje definicije:

vrtilna frekvenca (R) = vrtilna frekvenca (T) = nRT

vrtilna frekvenca (S) = vrtilna frekvenca (U) = nSU

odstotek obremenitve (R) = odstotek obremenitve (S)

odstotek obremenitve (T) = odstotek obremenitve (U)

Emisija NOx v izbrani kontrolni točki (Z) se izračuna takole:

Formula

in:

Formula

Formula

Formula

Formula

kjer je:

| ER, ES, ET, EU | = | specifična emisija NOx v fazah, ki obdajajo določeno kontrolno točko, izračunana v skladu z odstavkom 5.6.1 |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | navor motorja v fazah, ki obdajajo določeno kontrolno točko. |

ER, ES, ET, EU

=

specifična emisija NOx v fazah, ki obdajajo določeno kontrolno točko, izračunana v skladu z odstavkom 5.6.1

MR, MS, MT, MU

=

navor motorja v fazah, ki obdajajo določeno kontrolno točko.

Slika 4

Interpolacija kontrolne točke NOx

Image

5.6.3   Primerjava emisijskih vrednosti NOx

Izmerjena specifična emisija NOx kontrolne točke Z (NOx, Z) se primerja z interpolirano vrednostjo (EZ) takole:

Formula

6.   IZRAČUN EMISIJ DELCEV

6.1   Ovrednotenje podatkov

Za ovrednotenje delcev se za vsako fazo zapiše skupni masni pretok vzorca (Msep) skozi filter.

Filter se vrne v tehtalno komoro in kondicionira vsaj eno uro, vendar ne več kot 80 ur, nato pa stehta. Zapiše se bruto teža filtrov, tara teža (glej odstavek 2.1) pa se odšteje, rezultat česar je masa vzorca delcev mf.

Če je treba uporabiti korekcijo ozadja, se zapišeta masa zraka za redčenje (Md) skozi filter in masa delcev (Mf, d). Če je bilo izvedenih več meritev, se za vsako meritev izračuna količnik mf, d/md in povprečje vrednosti.

6.2   Sistem redčenja z delnim tokom

Končne rezultate emisije delcev za poročilo o preskusu se izpelje v naslednjih korakih. Glede na to, da je mogoče uporabiti različne vrste krmiljenja stopnje redčenja, se uporabljajo različne metode za izračun qmedf. Vsi izračuni morajo temeljiti na povprečnih vrednostih posameznih faz v času vzorčenja.

| 6.2.1 | Izokinetični sistemi

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  kjer ra ustreza razmerju med površinama presekov izokinetične sonde in izpušne cevi: |
| --- | --- |

6.2.1

Izokinetični sistemi

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

kjer ra ustreza razmerju med površinama presekov izokinetične sonde in izpušne cevi:

Formula

| 6.2.2 | Sistemi z merjenjem koncentracije CO2 ali NOx


  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  kjer je:







  cwE | = | vlažna koncentracija sledilnega plina v nerazredčenih izpušnih plinih |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | vlažna koncentracija sledilnega plina v razredčenih izpušnih plinih |
| cwA | = | vlažna koncentracija sledilnega plina v zraku za redčenje |

6.2.2

Sistemi z merjenjem koncentracije CO2 ali NOx

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

kjer je:

cwE

=

vlažna koncentracija sledilnega plina v nerazredčenih izpušnih plinih

cwD

=

vlažna koncentracija sledilnega plina v razredčenih izpušnih plinih

cwA

=

vlažna koncentracija sledilnega plina v zraku za redčenje

Koncentracije, izmerjene na suhi osnovi, se skladno z odstavkom 5.2. tega dodatka pretvorijo na mokro osnovo.

| 6.2.3 | Sistemi z merjenjem CO2 in metoda ravnotežja ogljika (2)




  kjer je:







  c(CO2)D | = | koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | koncentracija CO2 v zraku za redčenje |

6.2.3

Sistemi z merjenjem CO2 in metoda ravnotežja ogljika (2)

Formula

kjer je:

c(CO2)D

=

koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih

c(CO2)A

=

koncentracija CO2 v zraku za redčenje

(koncentracija v prostorninskih % na mokri osnovi)

Ta enačba temelji na domnevnem ravnotežju ogljika (atome ogljika, ki se dovajajo v motor, le-ta odda kot CO2) in se določi v naslednjih dveh korakih:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

in

Formula

| 6.2.4 | Sistemi z merjenjem pretoka

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4

Sistemi z merjenjem pretoka

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3   Sistem redčenja s celotnim tokom

Vsi izračuni morajo temeljiti na povprečnih vrednostih posameznih faz v času vzorčenja. Pretok razredčenih izpušnih plinov qmdew se določi v skladu z odstavkom 4.1 Dodatka 2 te priloge. Skupna masa vzorca msep se izračuna v skladu z odstavkom 6.2.1 Dodatka 2 te priloge.

6.4   Izračun stopnje masnega pretoka delcev

Stopnja masnega pretoka delcev se izračuna na naslednji način. Če se uporabi sistem redčenja s celotnim tokom, se qmedf, kakor je določeno v odstavku 6.2, nadomesti s qmdew, kakor je določeno v odstavku 6.3.

Formula

Formula

Formula

i = 1,... n

Stopnjo masnega pretoka delcev je mogoče v ozadju korigirati na naslednji način:

Formula

kjer se D izračuna v skladu z odstavkom 5.4.1 Dodatka 2 te priloge.

6.5   Izračun specifične emisije

Emisija delcev se izračuna takole:

Formula

6.6   Efektivni vplivni faktor

Efektivni vplivni faktor Wfei se za posamezno fazo izračuna takole:

Formula

Vrednost efektivnih vplivnih faktorjev je v območju ±0,003 (±0,005 za prosti tek) vplivnih (utežnih) faktorjev iz odstavka 2.7.1 tega dodatka.

7.   IZRAČUN STOPENJ DIMLJENJA

7.1   Besselov algoritem

Za izračun enosekundnih povprečnih vrednosti trenutnih odčitkov dimljenja, ki se pretvorijo v skladu z odstavkom 7.3.1, se uporabi Besselov algoritem. Algoritem posnema nizkopretočni filter drugega razreda, in pri njegovi uporabi za določanje koeficientov je potrebno iterativno računanje. Ti koeficienti so odvisni od odzivnega časa sistema za merjenje motnosti in od frekvence vzorčenja. Zato je treba odstavek 7.1.1. ponoviti vsakič, ko se spremeni odzivni čas sistema in/ali frekvenca vzorčenja.

| 7.1.1 | Izračun odzivnega časa filtra in Besselovih konstant
  Predpisani odzivni čas filtra za Besselovo funkcijo (tF) je odvisen od fizičnega in električnega odzivnega časa sistema za merjenje motnosti, kot je določeno v Dodatku 4 te priloge, in se izračuna z naslednjo enačbo:



  kjer je:







  tp | = | fizični odzivni čas, v s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | električni odzivni čas, v s |

7.1.1

Izračun odzivnega časa filtra in Besselovih konstant

Predpisani odzivni čas filtra za Besselovo funkcijo (tF) je odvisen od fizičnega in električnega odzivnega časa sistema za merjenje motnosti, kot je določeno v Dodatku 4 te priloge, in se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

kjer je:

tp

=

fizični odzivni čas, v s

te

=

električni odzivni čas, v s

Izračuni za oceno mejne frekvence filtra (fc) temeljijo na stopničastem vhodu od 0 do 1 v času ≤ 0,01 s (glej Prilogo 6). Odzivni čas je opredeljen kot čas, ki preteče od takrat, ko Besselov izhod doseže 10 % (t10), do takrat, ko doseže 90 % (t90) te stopničaste funkcije. To je treba doseči s ponavljanjem fc, dokler ni t90 – t10 ≈ tf. Prva ponovitev za fc je podana z naslednjo formulo:

Formula

Besselovi konstanti E in K se izračunata z naslednjima enačbama:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

kjer je:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2 | Izračun Besselovega algoritma
  Z uporabo vrednosti E in K se izračuna enosekundni povprečni Besselov odziv na stopničast vhod Si, in sicer takole:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  kjer je:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Časa t10 in t90 se interpolirata. Časovna razlika med t90 in t10 določa odzivni čas tF za vrednost fc. Če ta odzivni čas ni dovolj blizu predpisanemu odzivnemu času, je treba ponovitve nadaljevati, dokler dejanski odzivni čas ni v območju 1 % predpisanega odziva, in sicer takole:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2

Izračun Besselovega algoritma

Z uporabo vrednosti E in K se izračuna enosekundni povprečni Besselov odziv na stopničast vhod Si, in sicer takole:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

kjer je:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Časa t10 in t90 se interpolirata. Časovna razlika med t90 in t10 določa odzivni čas tF za vrednost fc. Če ta odzivni čas ni dovolj blizu predpisanemu odzivnemu času, je treba ponovitve nadaljevati, dokler dejanski odzivni čas ni v območju 1 % predpisanega odziva, in sicer takole:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2   Ovrednotenje podatkov

Vzorčenje vrednosti meritev dima se izvaja s frekvenco najmanj 20 Hz.

7.3   Določanje dimljenja

| 7.3.1 | Pretvorba podatkov
  Ker je osnovna merska enota vseh merilnikov motnosti presevnost, je treba stopnje dimljenja pretvoriti iz presevnosti (τ) v koeficient absorpcije svetlobe (k), in sicer takole:



  in
  N = 100 - τ
  kjer je:







  k | = | koeficient absorpcije svetlobe, v m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | dejanska dolžina optične poti, ki jo navede proizvajalec instrumenta, v m |
| N | = | motnost, v % |
| τ | = | presevnost, v % |

7.3.1

Pretvorba podatkov

Ker je osnovna merska enota vseh merilnikov motnosti presevnost, je treba stopnje dimljenja pretvoriti iz presevnosti (τ) v koeficient absorpcije svetlobe (k), in sicer takole:

Formula

in

N = 100 - τ

kjer je:

k

=

koeficient absorpcije svetlobe, v m-1

LA

=

dejanska dolžina optične poti, ki jo navede proizvajalec instrumenta, v m

N

=

motnost, v %

τ

=

presevnost, v %

Pretvorba se izvede pred začetkom kakršne koli nadaljnje obdelave podatkov.

| 7.3.2 | Izračun povprečne vrednosti dimljenja po Besselu
  Prava mejna frekvenca fc je tista, ki povzroči predpisani odzivni čas filtra tF. Ko je ta frekvenca z iterativnim procesom iz odstavka 7.1.1 določena, se izračunata ustrezni konstanti Besselovega algoritma E in K. Besselov algoritem se nato uporabi za določanje krivulje trenutnega dimljenja (vrednost k), kot je opisano v odstavku 7.1.2:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Besselov algoritem je po svoji naravi rekurziven. Tako za začetek potrebuje nekaj vhodnih vrednosti Si-1 in Si-2 ter začetnih izhodnih vrednosti Yi-1 in Yi-2. Za te vrednosti se lahko predpostavi, da so 0.
  Za vsako obremenitveno stopnjo pri vseh treh vrtilnih frekvencah A, B in C se za vsako krivuljo dimljenja iz posameznih vrednosti Yi izbere največja enosekundna vrednost Ymax. |
| --- | --- |

7.3.2

Izračun povprečne vrednosti dimljenja po Besselu

Prava mejna frekvenca fc je tista, ki povzroči predpisani odzivni čas filtra tF. Ko je ta frekvenca z iterativnim procesom iz odstavka 7.1.1 določena, se izračunata ustrezni konstanti Besselovega algoritma E in K. Besselov algoritem se nato uporabi za določanje krivulje trenutnega dimljenja (vrednost k), kot je opisano v odstavku 7.1.2:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Besselov algoritem je po svoji naravi rekurziven. Tako za začetek potrebuje nekaj vhodnih vrednosti Si-1 in Si-2 ter začetnih izhodnih vrednosti Yi-1 in Yi-2. Za te vrednosti se lahko predpostavi, da so 0.

Za vsako obremenitveno stopnjo pri vseh treh vrtilnih frekvencah A, B in C se za vsako krivuljo dimljenja iz posameznih vrednosti Yi izbere največja enosekundna vrednost Ymax.

| 7.3.3 | Končni rezultat
  Iz vsakega cikla (preskusna vrtilna frekvenca) se izračunajo srednje vrednosti dimljenja (SV), in sicer takole:






  za preskusno vrtilno frekvenco A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| --- | --- | --- |
| za preskusno vrtilno frekvenco B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 |
| za preskusno vrtilno frekvenco C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 |

7.3.3

Končni rezultat

Iz vsakega cikla (preskusna vrtilna frekvenca) se izračunajo srednje vrednosti dimljenja (SV), in sicer takole:

za preskusno vrtilno frekvenco A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

za preskusno vrtilno frekvenco B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3

za preskusno vrtilno frekvenco C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3

kjer je:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | najvišja izračunana povprečna enosekundna vrednost dimljenja po Besselu za vsako od treh obremenitvenih stopenj |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

najvišja izračunana povprečna enosekundna vrednost dimljenja po Besselu za vsako od treh obremenitvenih stopenj

Končna vrednost se izračuna takole:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  Preskusne točke se izberejo s pomočjo odobrenih statističnih metod za naključno izbiranje.

(2)  Vrednost velja samo za referenčno gorivo, določeno v Prilogi IV.

Dodatek 2

Preskusni cikel etc

1.   POSTOPEK DOLOČANJA KARAKTERISTIČNEGA DIAGRAMA MOTORJA

1.1   Določanje karakterističnega diagrama območja vrtilne frekvence

Za generiranje ETC na preskusnem prostoru je treba motorju pred preskusnim ciklom določiti karakteristično krivuljo: vrtilna frekvenca – navor. Najmanjša in največja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama se določi takole:

| najmanjša vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama | = | vrtilna frekvenca v prostem teku |
| --- | --- | --- |
| največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama | = | nhi × 1,02 ali, če je nižje, vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič. |

najmanjša vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama

=

vrtilna frekvenca v prostem teku

največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama

=

nhi × 1,02 ali, če je nižje, vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič.

1.2   Izvajanje karakterističnega diagrama moči motorja

Motor se ogreje pri največji moči, da se parametri motorja stabilizirajo v skladu s priporočilom proizvajalca in dobro inženirsko prakso. Ko je motor stabiliziran, se njegov diagram določi takole:

| (a) | motor se razbremeni in obratuje v prostem teku; |
| --- | --- |

(a)

motor se razbremeni in obratuje v prostem teku;

| (b) | motor obratuje pri nastavitvi tlačilke za vbrizgavanje goriva na polno obremenitev in pri najmanjši vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama; |
| --- | --- |

(b)

motor obratuje pri nastavitvi tlačilke za vbrizgavanje goriva na polno obremenitev in pri najmanjši vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama;

| (c) | vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min-1/s povečuje od najmanjše do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora. |
| --- | --- |

(c)

vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min-1/s povečuje od najmanjše do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora.

1.3   Določanje krivulje karakterističnega diagrama

Vse podatkovne točke, zabeležene v odstavku 1.2 tega dodatka, se povežejo s pomočjo linearne interpolacije med točkami. Nastala krivulja navora je krivulja karakterističnega diagrama in se uporabi za pretvorbo normiranih vrednosti navora cikla motorja v dejanske vrednosti navora preskusnega cikla, kot je opisano v odstavku 2. tega dodatka.

1.4   Alternativno določanje karakterističnega diagrama

Če proizvajalec meni, da zgornje tehnike določanja karakterističnega diagrama niso varne ali da za določen motor niso reprezentativne, se lahko uporabijo alternativne tehnike. Te alternativne tehnike uistrezajo namenu navedenih postopkov določanja karakterističnega diagrama za ugotavljanje največjega razpoložljivega navora pri vseh vrtilnih frekvencah motorja, doseženih med preskusnimi cikli. Odstopanja od tehnik določanja karakterističnega diagrama, opredeljenih v tem odstavku, iz varnostnih razlogov ali zaradi reprezentativnosti skupaj z utemeljitvijo uporabe alternativnih tehnik odobri tehnična služba. V nobenem primeru pa se zvezno padajoče spreminjanje vrtljajev motorja ne uporabljajo za motorje z regulatorjem ali tlačno polnjene motorje s turbopuhalom na izpušne pline.

1.5   Ponovljeni preskusi

Motorju ni treba določati karakterističnega diagrama pred vsakim preskusnim ciklom. Motorju se ponovno določi karakteristični diagram pred preskusnim ciklom:

| (a) | če je od zadnjega določanja karakterističnega diagrama po strokovni oceni preteklo nerazumno veliko časa
  ali |
| --- | --- |

(a)

če je od zadnjega določanja karakterističnega diagrama po strokovni oceni preteklo nerazumno veliko časa

ali

| (b) | če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovnega kalibriranja, ki bi lahko vplivale na zmogljivost motorja. |
| --- | --- |

(b)

če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovnega kalibriranja, ki bi lahko vplivale na zmogljivost motorja.

2.   VZPOSTAVITEV REFERENČNEGA PRESKUSNEGA CIKLA

Preskusni cikel prehodnega stanja je opisan v Dodatku 3 te priloge. Normirane vrednosti navora in vrtilne frekvence se spremenijo v dejanske vrednosti na naslednji način, rezultat pa je referenčni cikel.

2.1   Dejanska vrtilna frekvenca

Vrtilna frekvenca se destandardizira po naslednji enačbi:

Formula

Referenčna vrtilna frekvenca (nref) ustreza 100-odstotnim vrednostim vrtilne frekvence v shemi delovanja motorja na dinamometru iz Dodatka 3. Določi se takole (glej sliko 1 v odstavku 2):

nref = nlo + 95 % · (nhi - nlo)

pri čemer sta števili nhi in nlo opredeljeni v skladu z odstavkom 2 ali določeni v skladu z odstavkom 1.1 Dodatka 1 te priloge.

2.2   Dejanski navor

Navor je standardiziran na največji navor pri ustrezni vrtilni frekvenci. Vrednosti navora referenčnega cikla se destandardizirajo s pomočjo krivulje karakterističnega diagrama, ki se določi v skladu z odstavkom 1.3., in sicer takole:

Dejanski navor = ( % navora · največji navor/100)

za ustrezno dejansko vrtilno frekvenco, določeno v odstavku 2.1. tega dodatka.

Za namene vzpostavitve referenčnega cikla naj negativne vrednosti navora točk delovanja motorja („m“) prevzamejo nenormirane vrednosti, ki se določijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | negativnih 40 % razpoložljivega pozitivnega navora na ustrezni točki vrtilne frekvence, |
| --- | --- |

(a)

negativnih 40 % razpoložljivega pozitivnega navora na ustrezni točki vrtilne frekvence,

| (b) | določanje karakterističnega diagrama negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja od najmanjše do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama motorja, |
| --- | --- |

(b)

določanje karakterističnega diagrama negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja od najmanjše do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama motorja,

| (c) | določanje negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja v prostem teku in pri referenčnih vrtilnih frekvencah, ter linearna interpolacija med tema točkama. |
| --- | --- |

(c)

določanje negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja v prostem teku in pri referenčnih vrtilnih frekvencah, ter linearna interpolacija med tema točkama.

2.3   Primer postopka destandardizacije

Kot primer se destandardizira naslednja preskusna točka:

| % vrtilne frekv. | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| % navora | = | 82 |

% vrtilne frekv.

=

43

% navora

=

82

Pri naslednjih vrednostih:

| referenčna vrtilna frekv. | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| vrtilna frekv. v prostem teku | = | 600 min-1 |

referenčna vrtilna frekv.

=

2 200 min-1

vrtilna frekv. v prostem teku

=

600 min-1

je rezultat

dejanska vrtilna frekvenca = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

dejanski navor = (82 × 700/100) = 574 Nm

pri čemer je največji navor, razviden s krivulje karakterističnega diagrama pri 1 288 min-1, 700 Nm.

3.   IZVEDBA PRESKUŠANJA ZA DOLOČANJE EMISIJ

Na zahtevo proizvajalca se lahko za kondicioniranje motorja in izpušnega sistema pred merilnim ciklom izvede navidezni preskus.

Motorji, ki za gorivo uporabljajo NG ali LPG, se utečejo s preskusom ETC. Motor naj teče najmanj dva cikla ETC in dokler izmerjena emisija CO v enem ciklu ETC ne preseže za največ 10 % emisije CO, izmerjene v predhodnem ciklu ETC

3.1   Priprava filtrov za vzorčenje (če je to ustrezno)

Najmanj eno uro pred preskusom se vsak filter vstavi v delno pokrito petrijevko, ki je zaščitena pred prahom, in položi v tehtalno komoro za stabilizacijo. Ob koncu stabilizacije se vsak filter stehta, zabeleži pa se tara teža. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali zatesnjeno posodo za filtre, dokler ni potreben za preskušanje. Filter se uporabi v osmih urah po tem, ko se ga vzame iz tehtalne komore. Tara teža se zabeleži.

3.2   Namestitev merilne opreme

Merila in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Zadnji del izpušne cevi se priključi na sistem redčenja s celotnim tokom, če se uporablja.

3.3   Zagon sistema redčenja in motorja

Sistem za redčenje in motor se zaženeta in segrevata, dokler se vse temperature in tlaki ne stabilizirajo pri največji moči v skladu s priporočilom proizvajalca in z dobro inženirsko prakso.

3.4   Zagon sistema za vzorčenje delcev (samo dizelski motorji)

Sistem za vzorčenje delcev se zažene in teče na obvodu. Količina delcev v zraku za redčenje se lahko določi tako, da se zrak za redčenje spusti skozi filtre za delce. Če se uporablja filtriran zrak za redčenje, se lahko opravi ena meritev pred ali po preskusu. Če zrak za redčenje ni filtriran, se meritve lahko opravijo na začetku in na koncu cikla, iz dobljenih vrednosti pa se izračuna povprečje.

Sistem za redčenje in motor se zaženeta in segrevata, dokler se vse temperature in tlaki ne stabilizirajo v skladu s priporočilom proizvajalca in z dobro inženirsko prakso.

V primeru periodične regeneracije z naknadno obdelavo do regeneracije ne sme priti v času segrevanja motorja.

3.5   Nastavitev sistema redčenja

Stopnje pretoka sistema redčenja (s celotnim ali z delnim tokom) se nastavijo tako, da se prepreči kondenziranje vode in dobi najvišja temperatura na dotoku v filter 325 K (52 oC) ali manj (glej odstavek 2.3.1 Dodatka 7, „DT“).

3.6   Preverjanje analizatorjev

Analizatorji emisije se nastavijo na nič in na določen razpon. Če se uporabljajo vreče za vzorce, jih je treba odstraniti.

3.7   Postopek zagona motorja

Stabiliziran motor se zažene v skladu s proizvajalčevim priporočilom za postopek zagona v navodilu lastniku, in sicer z uporabo bodisi serijskega zaganjalnika bodisi dinamometra. Preskus se lahko po izbiri začne neposredno iz faze kondicioniranja brez zaustavitve motorja, ko je motor dosegel vrtilno frekvenco prostega teka.

3.8   Preskusni cikel

| 3.8.1 | Zaporedje preskusov
  Zaporedje preskusov se začne, ko je motor dosegel vrtilno frekvenco prostega teka. Preskus se izvede v skladu z referenčnim ciklom, kot je navedeno v odstavku 2. tega dodatka. Predvidene vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se izdajo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali višji. Izmerjeni podatki o vrtilni frekvenci motorja in navoru se med preskusnim ciklom zapišejo najmanj enkrat na sekundo, signali pa se lahko elektronsko filtrirajo. |
| --- | --- |

3.8.1

Zaporedje preskusov

Zaporedje preskusov se začne, ko je motor dosegel vrtilno frekvenco prostega teka. Preskus se izvede v skladu z referenčnim ciklom, kot je navedeno v odstavku 2. tega dodatka. Predvidene vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se izdajo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali višji. Izmerjeni podatki o vrtilni frekvenci motorja in navoru se med preskusnim ciklom zapišejo najmanj enkrat na sekundo, signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.

| 3.8.2 | Meritev plinastih emisij |
| --- | --- |

3.8.2

Meritev plinastih emisij

| 3.8.2.1 | Sistem redčenja s celotnim tokom
  Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se zažene tudi merilna oprema, in sicer:






  (a) | začetek zbiranja ali analiziranja zraka za redčenje, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1

Sistem redčenja s celotnim tokom

Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se zažene tudi merilna oprema, in sicer:

(a)

začetek zbiranja ali analiziranja zraka za redčenje,

| (b) | začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih izpušnih plinov, |
| --- | --- |

(b)

začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih izpušnih plinov,

| (c) | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov (sistem CVS) in predpisanih temperatur ter tlakov, |
| --- | --- |

(c)

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov (sistem CVS) in predpisanih temperatur ter tlakov,

| (d) | začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru dinamometra. |
| --- | --- |

(d)

začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru dinamometra.

V tunelu za redčenje se HC in NOx neprekinjeno merita s frekvenco 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo z integriranjem signalov analizatorja skozi ves preskusni cikel. Odzivni čas sistema ni daljši od 20 s in je usklajen z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z odstopanjem časa vzorčenja ali preskusnega cikla. CO, CO2, NMHC in CH4 se določijo z integriranjem ali analizo koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih onesnaževal v zraku za redčenje se določijo z integriranjem ali zbiranjem v vrečo za ozadje. Vse ostale vrednosti se zapišejo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

| 3.8.2.2 | Merjenje nerazredčenih izpušnih plinov
  Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se zažene tudi merilna oprema, in sicer:






  (a) | začetek analiziranja koncentracij nerazredčenih izpušnih plinov, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

Merjenje nerazredčenih izpušnih plinov

Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se zažene tudi merilna oprema, in sicer:

(a)

začetek analiziranja koncentracij nerazredčenih izpušnih plinov,

| (b) | začetek merjenja izpušnih plinov ali polnilnega zraka in pretoka goriva, |
| --- | --- |

(b)

začetek merjenja izpušnih plinov ali polnilnega zraka in pretoka goriva,

| (c) | začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru dinamometra. |
| --- | --- |

(c)

začetek zapisovanja izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru dinamometra.

Za ovrednotenje plinastih emisij se koncentracije emisij (HC, CO in NOx) ter masni pretok izpušnih plinov zapišejo in shranijo v računalniškem sistemu pri vsaj 2 Hz. Odzivni čas sistema ne sme biti večji od 10 s. Vse ostale podatke je mogoče zapisati s frekvenco vzorčenja vsaj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zapiše odzivni čas, kalibracijske podatke pa je mogoče uporabiti na spletu ali drugače med ovrednotenjem podatkov.

Za izračun masne emisije plinastih komponent se s časom pretvorbe, kakor je določeno v odstavku 2 tega pravilnika, časovno uskladijo sledi zapisanih koncentracij in sledi masnega pretoka izpušnih plinov. Zato se odzivni čas vsakega analizatorja plinastih emisij in sistema masnega pretoka izpušnih plinov določi v skladu z določbami odstavka 4.2.1 in odstavka 1.5 Dodatka 5 te priloge in zapiše.

| 3.8.3 | Vzorčenje delcev (če je ustrezno) |
| --- | --- |

3.8.3

Vzorčenje delcev (če je ustrezno)

| 3.8.3.1 | Sistem redčenja s celotnim tokom
  Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se sistem za vzorčenje delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.
  Če se ne uporablja kompenzacija pretoka, se črpalka(-e) za vzorčenje naravna(-jo) tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju 5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev) uporablja, se dokaže, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spreminja za več kot 5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja).
  Pri delovanju z dvojnim redčenjem je pretok vzorcev dejanska razlika med stopnjo pretoka skozi filtre za vzorčenje in stopnjo pretoka sekundarnega zraka za redčenje.
  Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomer(e) ali v merila za merjenje pretoka se zapišeta. Če nastavljene stopnje pretoka ni mogoče ohranjati skozi celoten cikel (v območju 5 %) zaradi prevelike obremenitve filtra z delci, se preskus razveljavi. Preskus se ponovi pri manjši stopnji pretoka in/ali večjem premeru filtra. |
| --- | --- |

3.8.3.1

Sistem redčenja s celotnim tokom

Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se sistem za vzorčenje delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.

Če se ne uporablja kompenzacija pretoka, se črpalka(-e) za vzorčenje naravna(-jo) tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju 5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev) uporablja, se dokaže, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spreminja za več kot 5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja).

Pri delovanju z dvojnim redčenjem je pretok vzorcev dejanska razlika med stopnjo pretoka skozi filtre za vzorčenje in stopnjo pretoka sekundarnega zraka za redčenje.

Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomer(e) ali v merila za merjenje pretoka se zapišeta. Če nastavljene stopnje pretoka ni mogoče ohranjati skozi celoten cikel (v območju 5 %) zaradi prevelike obremenitve filtra z delci, se preskus razveljavi. Preskus se ponovi pri manjši stopnji pretoka in/ali večjem premeru filtra.

| 3.8.3.2 | Sistem redčenja z delnim tokom
  Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se sistem za vzorčenje delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.
  Pri nadzoru sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hiter odzivni čas sistema. Čas pretvorbe za sistem se določi s postopkom iz odstavka 3.3 Dodatka 5 te priloge. Če je skupen čas pretvorbe meritve pretoka izpušnih plinov (glej odstavek 4.2.1.) in sistema redčenja z delnim tokom manj kot 0,3 sekunde, se lahko uporabi nadzor na spletu. Če čas pretvorbe presega 0,3 sekunde, je treba uporabiti nadzor s pogledom naprej, ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa. V tem primeru mora biti čas vzpona ≤ 1 sekundi, skupen čas zamika pa ≤ 10 sekundam.
  Skupen odziv sistema se izvede tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, qmp, i, ki je sorazmeren z masnim pretokom izpušnih plinov. Za določitev sorazmernosti se uporabi regresivna analiza qmp, i proti qmew, i pri frekvenci pridobivanja podatkov najmanj 1 Hz, izpolnjena pa morajo biti naslednja merila:






  (a) | korelacijski koeficient R2 linearne regresije med qmp, i in qmew, i ne sme biti manj kot 0,95, |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2

Sistem redčenja z delnim tokom

Hkrati z zagonom motorja ali zaporedja preskusov, če se cikel začne neposredno iz kondicioniranja, se sistem za vzorčenje delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.

Pri nadzoru sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hiter odzivni čas sistema. Čas pretvorbe za sistem se določi s postopkom iz odstavka 3.3 Dodatka 5 te priloge. Če je skupen čas pretvorbe meritve pretoka izpušnih plinov (glej odstavek 4.2.1.) in sistema redčenja z delnim tokom manj kot 0,3 sekunde, se lahko uporabi nadzor na spletu. Če čas pretvorbe presega 0,3 sekunde, je treba uporabiti nadzor s pogledom naprej, ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa. V tem primeru mora biti čas vzpona ≤ 1 sekundi, skupen čas zamika pa ≤ 10 sekundam.

Skupen odziv sistema se izvede tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, qmp, i, ki je sorazmeren z masnim pretokom izpušnih plinov. Za določitev sorazmernosti se uporabi regresivna analiza qmp, i proti qmew, i pri frekvenci pridobivanja podatkov najmanj 1 Hz, izpolnjena pa morajo biti naslednja merila:

(a)

korelacijski koeficient R2 linearne regresije med qmp, i in qmew, i ne sme biti manj kot 0,95,

| (b) | standardna napaka ocene qmp, i za qmew, i ne sme preseči 5 % največje vrednosti qmp, |
| --- | --- |

(b)

standardna napaka ocene qmp, i za qmew, i ne sme preseči 5 % največje vrednosti qmp,

| (c) | qmp odsek regresijske krivulje ne sme preseči ± 2 % največje vrednosti qmp. |
| --- | --- |

(c)

qmp odsek regresijske krivulje ne sme preseči ± 2 % največje vrednosti qmp.

Po izbiri je mogoče izvesti tudi predpreskus, za nadzor vzorčnega pretoka v sistem delcev (nadzor s pogledom naprej) pa se uporabi signal masnega pretoka izpušnih plinov iz predpreskusa. Takšen postopek se zahteva, če je čas pretvorbe sistema delcev, t50,P, ali čas pretvorbe signala masnega pretoka izpušnih plinov, t50,F, ali oba > 0,3 s. Do pravilnega nadzora sistema redčenja z delnim tokom pride, če se časovna sled qmew, pre predpreskusa, ki nadzoruje qmp, premakne za čas nadzora s pogledom naprej t50,P + t50,F.

Za ugotovitev korelacije med qmp, i in qmew, i se uporabijo podatki iz dejanskega preskusa, kjer se qmew, i časovno uskladi za t50,F relativno do qmp, i (brez prispevka od t50,P k časovni uskladitvi). To pomeni, da je časovni premik med qmew in qmp razlika v njunih časih pretvorb, ki so bili določeni v odstavku 3.3 Dodatka 5 te priloge.

| 3.8.4 | Nehotena zaustavitev motorja
  Če se motor kadarkoli med preskusnim ciklom sam zaustavi, ga je treba kondicionirati in ponovno zagnati, preskus pa ponoviti. Če pride na katerikoli predpisani preskusni opremi med preskusnim ciklom do okvare, se preskus razveljavi. |
| --- | --- |

3.8.4

Nehotena zaustavitev motorja

Če se motor kadarkoli med preskusnim ciklom sam zaustavi, ga je treba kondicionirati in ponovno zagnati, preskus pa ponoviti. Če pride na katerikoli predpisani preskusni opremi med preskusnim ciklom do okvare, se preskus razveljavi.

| 3.8.5 | Postopki po preskusu
  Ob zaključku preskusa se ustavijo meritev prostornine razredčenih izpušnih plinov ali pretok nerazredčenih izpušnih plinov, pretok plinov v zbiralne vreče in črpalka za vzorčenje delcev. Pri integracijskem analiznem sistemu se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.
  Če se uporabljajo zbiralne vreče, se njihove koncentracije čim prej analizirajo, najpozneje pa v 20 minutah po koncu preskusnega cikla.
  Po preskusu emisije se za ponovno preverjanje analizatorjev uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Preskus se šteje kot sprejemljiv, če je razlika med rezultati predhodnega preskusa in naknadnega preskusa manjša od 2 % vrednosti kalibrirnega plina. |
| --- | --- |

3.8.5

Postopki po preskusu

Ob zaključku preskusa se ustavijo meritev prostornine razredčenih izpušnih plinov ali pretok nerazredčenih izpušnih plinov, pretok plinov v zbiralne vreče in črpalka za vzorčenje delcev. Pri integracijskem analiznem sistemu se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.

Če se uporabljajo zbiralne vreče, se njihove koncentracije čim prej analizirajo, najpozneje pa v 20 minutah po koncu preskusnega cikla.

Po preskusu emisije se za ponovno preverjanje analizatorjev uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Preskus se šteje kot sprejemljiv, če je razlika med rezultati predhodnega preskusa in naknadnega preskusa manjša od 2 % vrednosti kalibrirnega plina.

3.9   Overjanje poteka preskusa

| 3.9.1 | Zamik podatkov
  Da bi čimbolj zmanjšali efekt popačenja zaradi zakasnitve med izmerjenimi in referenčnimi vrednostmi cikla, se lahko celotno zaporedje izmerjenih signalov o vrtilni frekvenci in navoru motorja časovno premakne naprej ali nazaj glede na referenčno zaporedje vrtilnih frekvenc in navora. Če so izmerjeni signali zamaknjeni, se za enak obseg v isto smer zamakneta tudi vrtilna frekvenca in navor. |
| --- | --- |

3.9.1

Zamik podatkov

Da bi čimbolj zmanjšali efekt popačenja zaradi zakasnitve med izmerjenimi in referenčnimi vrednostmi cikla, se lahko celotno zaporedje izmerjenih signalov o vrtilni frekvenci in navoru motorja časovno premakne naprej ali nazaj glede na referenčno zaporedje vrtilnih frekvenc in navora. Če so izmerjeni signali zamaknjeni, se za enak obseg v isto smer zamakneta tudi vrtilna frekvenca in navor.

| 3.9.2 | Izračun dela v ciklu
  Dejansko delo cikla Wact (v kWh) se izračuna s pomočjo posameznih parov zapisanih izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru. To se naredi vsakič, ko je prišlo do zamika izmerjenih podatkov, če je ta možnost izbrana. Dejansko delo cikla Wact se uporablja za primerjavo z referenčnim delom cikla Wref in za izračun emisij, specifičnih za zavoro (glej odstavka 5.5 in 6.3). Ista metodologija se uporabi za integrairanje referenčne in dejanske moči motorja. Če je treba določiti vrednost med sosednjimi referenčnimi ali sosednjimi izmerjenimi vrednostmi, se uporabi linearna interpolacija.
  Pri integriranju referenčnega in dejanskega dela cikla se vse negativne vrednosti navora postavijo na nič in vključijo. Če se izvaja integracija pri frekvenci, ki je nižja od 5 Hz, in če se med danim časom vrednost navora spremeni iz pozitivne v negativno ali iz negativne v pozitivno, se izračuna negativni delež in postavi na nič. Pozitivni delež se vključi v integrirano vrednost.
  Wact je med -15 % in + 5 %Wref. |
| --- | --- |

3.9.2

Izračun dela v ciklu

Dejansko delo cikla Wact (v kWh) se izračuna s pomočjo posameznih parov zapisanih izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru. To se naredi vsakič, ko je prišlo do zamika izmerjenih podatkov, če je ta možnost izbrana. Dejansko delo cikla Wact se uporablja za primerjavo z referenčnim delom cikla Wref in za izračun emisij, specifičnih za zavoro (glej odstavka 5.5 in 6.3). Ista metodologija se uporabi za integrairanje referenčne in dejanske moči motorja. Če je treba določiti vrednost med sosednjimi referenčnimi ali sosednjimi izmerjenimi vrednostmi, se uporabi linearna interpolacija.

Pri integriranju referenčnega in dejanskega dela cikla se vse negativne vrednosti navora postavijo na nič in vključijo. Če se izvaja integracija pri frekvenci, ki je nižja od 5 Hz, in če se med danim časom vrednost navora spremeni iz pozitivne v negativno ali iz negativne v pozitivno, se izračuna negativni delež in postavi na nič. Pozitivni delež se vključi v integrirano vrednost.

Wact je med -15 % in + 5 %Wref.

| 3.9.3 | Validacijska statistika preskusnega cikla
  Za vrtilno frekvenco, navor in moč se opravi linearna regresija izmerjenih vrednosti glede na referenčne vrednosti. To se naredi vsakič, ko je prišlo do zamika izmerjenih podatkov, če je ta možnost izbrana. Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, s tem da ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:
  y = mx + b
  kjer je:







  y | = | izmerjena (dejanska) vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | naklon regresijske krivulje |
| x | = | referenčna vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW) |
| b | = | odsek regresijske krivulje na osi y |

3.9.3

Validacijska statistika preskusnega cikla

Za vrtilno frekvenco, navor in moč se opravi linearna regresija izmerjenih vrednosti glede na referenčne vrednosti. To se naredi vsakič, ko je prišlo do zamika izmerjenih podatkov, če je ta možnost izbrana. Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, s tem da ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:

y = mx + b

kjer je:

y

=

izmerjena (dejanska) vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW)

m

=

naklon regresijske krivulje

x

=

referenčna vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW)

b

=

odsek regresijske krivulje na osi y

Za vsako regresijsko krivuljo se izračunata standardna napaka (standard error – SE) ocene y na x in koeficient določanja (r2).

Priporoča se, da se ta analiza opravi pri 1 Hz. Vse negativne referenčne vrednosti navora in pripadajoče izmerjene vrednosti se iz izračuna vrednosti navora in statistike validacije moči izbrišejo. Da se preskus šteje kot veljaven, morajo biti izpolnjena merila iz tabele 7.

Tabela 7

Dovoljena odstopanja regresijske krivulje

| | Vrt. frekv. | Navor | Moč |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna napaka ocene (SE) Y na X | največ 100 min-1 | največ 13 % največjega navora z diagrama moči motorja | največ 8 % največje moči z diagrama moči motorja |
| Naklon regresijske krivulje, m | 0,95 do 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Koeficient določanja, r2 | najmanj 0,9700 | najmanj 0,8800 | najmanj 0,9100 |
| Odsek regresijske krivulje na osi y, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm ali ± 2 % največjega navora, kar je večje | ± 4 kW ali ± 2 % največje moči, kar je večje |

Vrt. frekv.

Navor

Moč

Standardna napaka ocene (SE) Y na X

največ 100 min-1

največ 13 % največjega navora z diagrama moči motorja

največ 8 % največje moči z diagrama moči motorja

Naklon regresijske krivulje, m

0,95 do 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Koeficient določanja, r2

najmanj 0,9700

najmanj 0,8800

najmanj 0,9100

Odsek regresijske krivulje na osi y, b

± 50 min-1

± 20 Nm ali ± 2 % največjega navora, kar je večje

± 4 kW ali ± 2 % največje moči, kar je večje

Brisanje točk iz regresijskih analiz je dovoljeno, če je tako označeno v tabeli 8.

Tabela 8

Dopustno črtanje točk iz regresijske analize

| Pogoji | Točke, ki se črtajo |
| --- | --- |
| Polna zahteva po tovoru in signalih o navoru < 95 % referenčnega navora | navor in/ali moč |
| Polna zahteva po tovoru in signalih o vrtilni frekvenci < 95 % referenčne vrtilne frekvence | vrtilna frekvenca in/ali moč |
| Brez tovora, točka, ki ni v prostem teku, in signal o navoru > referenčni navor | navor in/ali moč |
| Brez tovora, signali o vrtilni frekvenci ≤ prosti tek + 50 min-1 in signali o navoru = navor v prostem teku, ki ga določi/izmeri proizvajalec ± 2 % največjega navora | vrtilna frekvenca in/ali moč |
| Brez tovora, signali o vrtilni frekvenci > vrtilna frekvenca v prostem teku + 50 min-1 in signali o navoru > 105 % referenčnega navora | navor in/ali moč |
| Polna tovora in signali o vrtilni frekvenci > 105 % referenčne vrtilne frekvence | vrtilna frekvenca in/ali moč |

Pogoji

Točke, ki se črtajo

Polna zahteva po tovoru in signalih o navoru < 95 % referenčnega navora

navor in/ali moč

Polna zahteva po tovoru in signalih o vrtilni frekvenci < 95 % referenčne vrtilne frekvence

vrtilna frekvenca in/ali moč

Brez tovora, točka, ki ni v prostem teku, in signal o navoru > referenčni navor

navor in/ali moč

Brez tovora, signali o vrtilni frekvenci ≤ prosti tek + 50 min-1 in signali o navoru = navor v prostem teku, ki ga določi/izmeri proizvajalec ± 2 % največjega navora

vrtilna frekvenca in/ali moč

Brez tovora, signali o vrtilni frekvenci > vrtilna frekvenca v prostem teku + 50 min-1 in signali o navoru > 105 % referenčnega navora

navor in/ali moč

Polna tovora in signali o vrtilni frekvenci > 105 % referenčne vrtilne frekvence

vrtilna frekvenca in/ali moč

4.   IZRAČUN PRETOKA IZPUŠNIH PLINOV

4.1   Določanje pretoka razredčenih izpušnih plinov

Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov v ciklu (kg/preskus) se izračuna iz merilnih vrednosti skozi ves cikel in iz ustreznih kalibracijskih podatkov naprave za merjenje pretoka (V0 za PDP, KV za CFV, Cd za SSV), kakor je določeno v odstavku 2 Dodatka 5 te priloge. Naslednje formule se uporabijo, če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo izmenjevalnika toplote ohranja konstantna skozi ves cikel (± 6 K za PDP-CVS, ± 11 K za CFV-CVS ali ± 11 K za SSV-CVS; glej Dodatek 7 Priloge 4A).

Za sistem PDP-CVS:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

kjer je:

| V0 | = | prostorninski pretok v sistemu PDP na en vrtljaj pri preskusnih pogojih, v m3/vrt |
| --- | --- | --- |
| NP | = | skupno število vrtljajev črpalke na preskus |
| pb | = | atmosferski tlak v preskusni napravi, v kPa |
| p1 | = | podtlak pri vstopu v črpalko, v kPa |
| T | = | povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov pri vstopu v črpalko skozi ves cikel, v K |

V0

=

prostorninski pretok v sistemu PDP na en vrtljaj pri preskusnih pogojih, v m3/vrt

NP

=

skupno število vrtljajev črpalke na preskus

pb

=

atmosferski tlak v preskusni napravi, v kPa

p1

=

podtlak pri vstopu v črpalko, v kPa

T

=

povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov pri vstopu v črpalko skozi ves cikel, v K

Za sistem CFV-CVS:

med = 1,293 · t · Kv · pp/T 0,5

kjer je:

| t | = | čas cikla, v s |
| --- | --- | --- |
| KV | = | kalibracijski koeficient venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje |
| pp | = | absolutni tlak pri vstopu v venturijevo cev, v kPa |
| T | = | absolutna temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K |

t

=

čas cikla, v s

KV

=

kalibracijski koeficient venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje

pp

=

absolutni tlak pri vstopu v venturijevo cev, v kPa

T

=

absolutna temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K

Za sistem SSV-CVS:

Formula

kjer je:

Formula

kjer je:

| A0 | = | zbirka konstant in pretvorb enot
  = 0,006111 v enotah SI: |
| --- | --- | --- |
| d | = | premer grla SSV, v m |
| Cd | = | koeficient odvajanja v SSV |
| pp | = | absolutni tlak pri vstopu v venturijevo cev, v kPa |
| T | = | temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K |
| rp | = | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom = |
| rD | = | razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom vstopne cevi, D |

A0

=

zbirka konstant in pretvorb enot

= 0,006111 v enotah SI:Formula

d

=

premer grla SSV, v m

Cd

=

koeficient odvajanja v SSV

pp

=

absolutni tlak pri vstopu v venturijevo cev, v kPa

T

=

temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K

rp

=

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom = Formula

rD

=

razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom vstopne cevi, D

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez izmenjevalnika toplote), se skozi ves cikel izračunavajo in integrirajo trenutne emisije mase. V takem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna takole.

Za sistem PDP-CVS:

med,i = 1,293 · V0 · NP,i · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

kjer je:

| NP,i | = | skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval |
| --- | --- | --- |

NP,i

=

skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval

Za sistem CFV-CVS:

med,i = 1,293 · Δti · KV · pp/T 0,5

kjer je:

| Δti | = | časovni interval, v s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

časovni interval, v s

Za sistem SSV-CVS:

med,i = 1,293 · QSSV · Δti

kjer je:

| Δti | = | časovni interval, v s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

časovni interval, v s

Izračun v realnem času se začne ali z ustrezno vrednostjo za Cd, na primer 0,98, ali ustrezno vrednostjo Qssv. Če se izračun začne s Qssv, se za ovrednotenje Re uporabi začetna vrednost Qssv.

Pri vseh preskusih emisij mora biti Reynoldsovo število na grlu SSV v območju Reynoldsovih števil, ki se uporabljajo za izpeljavo kalibracijske krivulje, izpeljane v odstavku 2.4 Dodatka 5 te priloge.

4.2   Določanje masnega pretoka nerazredčenih izpušnih plinov

Za izračun emisij v nerazredčenih izpušnih plinih in za nadzor nad sistemom redčenja z delnim tokom mora biti znan masni pretok izpušnih plinov. Za določanje masnega pretoka izpušnih plinov se lahko uporabi katera koli od metod, opisanih v odstavkih od 4.2.2 do 4.2.5 tega dodatka.

4.2.1   Odzivni čas

Za izračun emisij mora biti odzivni čas katere koli spodaj opisane metode enak ali manjši odzivnemu času, ki se zahteva za analizator, kakor je opredeljeno v odstavku 1.5 Dodatka 5 te priloge.

Za nadzor sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hitrejši odzivni čas. Za sisteme redčenja z delnim tokom z nadzorom na spletu se zahteva odzivni čas ≤ 0,3 sekunde. Za sisteme redčenja z delnim tokom z nadzorom s pogledom naprej, ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa, se zahteva odzivni čas sistema merjenja pretoka izpušnih plinov ≤ 5 sekund s časom vzpona ≤ 1 sekundo. Odzivni čas sistema določi proizvajalec instrumenta. Zahteve za skupni odzivni čas za pretok izpušnih plinov in sistem redčenja z delnim tokom so navedene v odstavku 3.8.3.2.

4.2.2   Metoda neposrednega merjenja

Neposredno merjenje trenutnega pretoka izpušnih plinov je mogoče izvesti s sistemi, kot so:

| (a) | naprave za razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi, |
| --- | --- |

(a)

naprave za razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi,

| (b) | ultrazvočni merilnik pretoka, |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni merilnik pretoka,

| (c) | vortex merilnik pretoka. |
| --- | --- |

(c)

vortex merilnik pretoka.

Sprejeti je treba ukrepe, da se preprečijo napake pri merjenju, ki vplivajo na napake pri emisijskih vrednostih. Takšni ukrepi so, med drugim, previdna namestitev naprave v izpušni sistem motorja v skladu z navodili proizvajalca in dobro inženirsko prakso. Namestitev naprave zlasti ne sme vplivati na zmogljivost motorja in na emisije.

Točnost določanja pretoka izpušnih plinov mora biti ±2,5 % odčitka ali ±1,5 % največje vrednosti motorja, kar je večje.

4.2.3   Metoda merjenja zraka in goriva

To vključuje merjenje pretoka zraka in pretoka goriva. Uporabljajo se merilniki pretoka zraka in merilniki pretoka goriva, ki izpolnjujejo zahteve za točnost merjenja skupnega pretoka izpušnih plinov iz odstavka 4.2.2 tega dodatka. Izračun pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula

4.2.4   Metoda merjenja markerjev

To vključuje merjenje koncentracije sledilnega plina v izpušnih plinih. Znana količina inertnega plina (npr. čisti helij) se vbrizga v pretok izpušnih plinov kot marker. Plin se pomeša in razredči z izpušnimi plini, vendar ne reagira v izpušni cevi. Koncentracija plina se nato meri v vzorcu izpušnih plinov.

Da se zagotovi popolno mešanje sledilnega plina, je treba sondo za vzorčenje izpušnih plinov namestiti vsaj 1 m ali 30 krat premer izpušne cevi, kar je večje, nižje od mesta, kjer se vbrizga sledilni plin. Sondo za vzorčenje je mogoče namestiti bližje mestu, kjer je bil vbrizgan sledilni plin, če se s primerjavo koncentracije sledilnega plina in referenčne koncentracije, ko se sledilni plin vbrizga višje v smeri motorja, dokaže popolno mešanje sledilnega plina iz izpušnih plinov.

Pretok sledilnega plina se nastavi tako, da koncentracija sledilnega plina, če je motor v prostem teku, po mešanju postane nižja od obsega skale analizatorja sledilnega plina.

Izračun pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula

kjer je:

| qmew, i | = | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | pretok sledilnega plina, v cm3/min |
| cmix.i | = | trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju, v ppm |
| ρe | = | gostota izpušnih plinov, v kg/m3 (glej tabelo 6) |
| cb | = | koncentracija v ozadju sledilnega plina v polnilnem zraku, v ppm |

qmew, i

=

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

qvt

=

pretok sledilnega plina, v cm3/min

cmix.i

=

trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju, v ppm

ρe

=

gostota izpušnih plinov, v kg/m3 (glej tabelo 6)

cb

=

koncentracija v ozadju sledilnega plina v polnilnem zraku, v ppm

Če je koncentracija v ozadju manj kot 1 % koncentracije sledilnega plina po mešanju (cmix, i) pri največjem toku izpušnih plinov, je koncentracijo v ozadju mogoče zanemariti.

Celoten sistem mora izpolnjevati zahteve po točnosti za pretok izpušnih plinov ter mora biti kalibriran v skladu z odstavkom 1.7 Dodatka 5 te priloge.

4.2.5   Metoda merjenja zračnega pretoka in razmerja zrak-gorivo

Ta metoda vključuje izračun mase izpušnih plinov iz zračnega pretoka in razmerja zrak-gorivo. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula

če je:

Formula

Formula

kjer je:

| A/Fst | = | stehiometrično razmerje zrak-gorivo, v kg/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | razmerje presežnega zraka |
| cCO2 | = | koncentracija suhega CO2, v % |
| cCO | = | koncentracija suhega CO, v ppm |
| cHC | = | koncentracija HC, v ppm |

A/Fst

=

stehiometrično razmerje zrak-gorivo, v kg/kg

λ

=

razmerje presežnega zraka

cCO2

=

koncentracija suhega CO2, v %

cCO

=

koncentracija suhega CO, v ppm

cHC

=

koncentracija HC, v ppm

Merilnik pretoka zraka mora izpolnjevati zahteve o točnosti iz odstavka 2.2 Dodatka 4 te priloge, uporabljeni analizator CO2 mora biti skladen z zahtevami iz odstavka 3.3.2 Dodatka 4 te priloge, celoten sistem pa mora izpolnjevati zahteve o točnosti za pretok izpušnih plinov.

Po izbiri je za merjenje razmerja presežnega zraka mogoče uporabiti opremo za merjenje razmerja zrak-gorivo, kot je senzor tipa zirconia, ki je skladna z zahtevami iz odstavka 3.3.6 Dodatka 4 te priloge.

5.   IZRAČUN PLINASTIH EMISIJ

5.1   Ovrednotenje podatkov

Plinaste emisije v razredčenih izpušnih plinih se ovrednotijo tako, da se v skladu z odstavkom 3.8.2.1 tega dodatka zapišejo koncentracije emisij (HC, CO in NOx) in masni pretok razredčenih izpušnih plinov ter shranijo v računalniškem sistemu. Pri analognih analizatorjih se zapiše odzivni čas, podatke o kalibraciji pa je mogoče uporabiti na spletu ali drugače med ovrednotenjem podatkov.

Plinaste emisije v nerazredčenih izpušnih plinih se ovrednotijo tako, da se v skladu z odstavkom 3.8.2.2 tega dodatka zapišejo koncentracije emisij (HC, CO in NOx) in masni pretok nerazredčenih izpušnih plinov ter shranijo v računalniškem sistemu. Pri analognih analizatorjih se zapiše odzivni čas, kalibracijske podatke pa je mogoče uporabiti na spletu ali drugače med ovrednotenjem podatkov.

5.2   Korekcija iz suhega v mokro stanje

Če se koncentracija meri na suhi osnovi, se po naslednji formuli pretvori na mokro osnovo. Pri stalnem merjenju se ta pretvorba uporabi za vsako merjenje pred kakršnimi koli nadaljnjimi izračuni.

Formula

Uporabljajo se enačbe za pretvorbo iz odstavka 5.2 Dodatka 1 te priloge.

5.3   Korekcija Nox za vlažnost in temperaturo

Ker je emisija NOx odvisna od pogojev okoliškega zraka, se koncentracija NOx korigira na temperaturo in vlažnost okoliškega zraka s pomočjo faktorjev, podanih v odstavku 5.3 Dodatka 1 te priloge. Faktorji se uporabljajo v območju od 0 do 25 g/kg suhega zraka.

5.4   Izračun masnih pretokov emisij

Masa emisije v ciklu (g/preskus) se izračuna na naslednji način, odvisno od uporabljene metode merjenja. Če koncentracija ni že izmerjena na mokri osnovi, se v skladu z odstavkom 5.2 Dodatka 1 te priloge pretvori na mokro osnovo. Uporabijo se ustrezne vrednosti za ugas, ki so podane v tabeli 6 Dodatka 1 te priloge za izbrane komponente, ki temeljijo na lastnostih idealnih plinov in gorivih, pomembnih za ta pravilnik.

| (a) | za nerazredčene izpušne pline:

  kjer je:







  ugas | = | razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in izpušnih plinov iz tabele 6 |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, i | = | trenutna koncentracija ustrezne sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| qmew, i | = | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| f | = | frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz |
| n | = | število meritev |

(a)

za nerazredčene izpušne pline:

kjer je:

ugas

=

razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in izpušnih plinov iz tabele 6

cgas, i

=

trenutna koncentracija ustrezne sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, v ppm

qmew, i

=

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

f

=

frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz

n

=

število meritev

| (b) | za razredčene izpušne pline brez kompenzacije pretoka:







  mgas | = | ugas x cgas x med |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

za razredčene izpušne pline brez kompenzacije pretoka:

mgas

=

ugas x cgas x med

kjer je:

| ugas | = | razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in zraka iz tabele 6 |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | povprečna koncentracija, korigirana glede na ozadje, ustrezne sestavine, v ppm |
| med | = | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |

ugas

=

razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in zraka iz tabele 6

cgas

=

povprečna koncentracija, korigirana glede na ozadje, ustrezne sestavine, v ppm

med

=

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

| (c) | za razredčene izpušne pline s kompenzacijo pretoka:

  kjer je:







  ce, i | = | trenutna koncentracija ustrezne sestavine, merjene v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | koncentracija ustrezne sestavine, merjene v zraku za redčenje, v ppm |
| qmdew, i | = | trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov, v kg/s |
| med | = | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |
| ugas | = | razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in zraka iz tabele 6 |
| D | = | faktor redčenja (glej odstavek 5.4.1) |

(c)

za razredčene izpušne pline s kompenzacijo pretoka:

kjer je:

ce, i

=

trenutna koncentracija ustrezne sestavine, merjene v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

cd

=

koncentracija ustrezne sestavine, merjene v zraku za redčenje, v ppm

qmdew, i

=

trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov, v kg/s

med

=

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

ugas

=

razmerje gostot sestavine izpušnih plinov in zraka iz tabele 6

D

=

faktor redčenja (glej odstavek 5.4.1)

Po potrebi se koncentraciji NMHC in CH4 izračunata po eni od metod iz odstavka 3.3.4 Dodatka 4 te priloge takole:

| (a) | Metoda GC (samo sistem redčenja s celotnim tokom):
  cNMHC = cHC – cCH4 |
| --- | --- |

(a)

Metoda GC (samo sistem redčenja s celotnim tokom):

cNMHC = cHC – cCH4

| (b) | Metoda NMC:


  kjer je:







  cHC(w/Cutter) | = | koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/oCutter) | = | koncentracija HC, če teče vzorčni plin mimo NMC |

(b)

Metoda NMC:

kjer je:

cHC(w/Cutter)

=

koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC

cHC(w/oCutter)

=

koncentracija HC, če teče vzorčni plin mimo NMC

5.4.1   Določanje koncentracij, korigiranih glede na ozadje (samo sistem redčenja s celotnim tokom)

Neto koncentracije plinastih onesnaževal dobimo tako, da od izmerjenih koncentracij odštejemo povprečno koncentracijo onesnaževala iz ozadja, v zraku za redčenje. Povprečne vrednosti koncentracij ozadja lahko določimo z metodo vreč za vzorce ali z neprekinjenim merjenjem z integriranjem. Uporabi se naslednja formula.

Formula

kjer je:

| ce | = | koncentracija določenega onesnaževala, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- | --- |
| cd | = | koncentracija določenega onesnaževala, izmerjena v zraku za redčenje, v ppm |
| D | = | faktor redčenja |

ce

=

koncentracija določenega onesnaževala, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

cd

=

koncentracija določenega onesnaževala, izmerjena v zraku za redčenje, v ppm

D

=

faktor redčenja

Faktor redčenja se izračuna takole:

| (a) | za dizelske motorje in motorje na utekočinjeni naftni plin |
| --- | --- |

(a)

za dizelske motorje in motorje na utekočinjeni naftni plin

| (b) | za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo NG

  kjer je:







  cCO2 | = | koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih, v % vol |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1 |
| cNMHC | = | koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1 |
| cCO | = | koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| FS | = | stehiometrični faktor |

(b)

za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo NG

kjer je:

cCO2

=

koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih, v % vol

cHC

=

koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1

cNMHC

=

koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1

cCO

=

koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

FS

=

stehiometrični faktor

Koncentracije, izmerjene na suhi osnovi, se skladno z odstavkom 5.2 Dodatka 1 te priloge pretvorijo na mokro osnovo.

Stehiometrični faktor se izračuna takole:

Formula

kjer sta:

| α, ε | = | molarni razmerji, ki se nanašata na gorivo C Hα Oε |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

molarni razmerji, ki se nanašata na gorivo C Hα Oε

Če sestava goriva ni znana, se lahko alternativno uporabijo naslednji stehiometrični faktorji:

| FS (dizel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (LPG) | = | 11,6 |
| FS (NG) | = | 9,5 |
| FS (etanol) | = | 12,3 |

FS (dizel)

=

13,4

FS (LPG)

=

11,6

FS (NG)

=

9,5

FS (etanol)

=

12,3

5.5   Izračun specifičnih emisij

Emisije (g/kWh) se izračunajo takole:

| (a) | vse sestavine, razen NOx: |
| --- | --- |

(a)

vse sestavine, razen NOx:

| (b) | NOx:

  kjer je:







  Wact | = | dejansko delo cikla, kakor je določeno v odstavku 3.9.2. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

NOx:

kjer je:

Wact

=

dejansko delo cikla, kakor je določeno v odstavku 3.9.2.

5.5.1   V primeru periodičnega sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov se emisije tehtajo takole:

Formula

kjer je:

| n1 | = | število preskusov ETC med dvema regeneracijama, |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | število ETC med regeneracijo (najmanj en preskus ETC), |
| Mgas, n2 | = | emisije med regeneracijo, |
| Mgas, n1 | = | emisije po regeneraciji. |

n1

=

število preskusov ETC med dvema regeneracijama,

n2

=

število ETC med regeneracijo (najmanj en preskus ETC),

Mgas, n2

=

emisije med regeneracijo,

Mgas, n1

=

emisije po regeneraciji.

6.   IZRAČUN EMISIJE DELCEV (ČE JE PRIMERNO)

6.1   Ovrednotenje podatkov

Filter za delce se vrne v tehtalno komoro najpozneje eno uro po zaključku preskusa. Kondicionira se v delno pokriti petrijevki, ki je zaščitena pred prahom, vsaj eno uro, vendar ne več kot 80 ur, nato pa stehta. Zapiše se bruto teža filtrov, tara teža pa se odšteje, rezultat česar je masa vzorca delcev mf. Za ovrednotenje koncentracije delcev se zapiše skupni masni pretok vzorca (msep) skozi filtre v preskusnem ciklu.

Če je treba uporabiti korekcijo ozadja, se zapišeta masa zraka za redčenje (Md) skozi filter in masa delcev (Mf, d).

6.2   Izračun masnega pretoka

6.2.1   Sistem redčenja s celotnim tokom

Masa delcev (g/preskus) se izračuna na naslednji način:

Formula

kjer je:

| mf | = | masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg |
| --- | --- | --- |
| msep | = | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| med | = | masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |

mf

=

masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg

msep

=

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

med

=

masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

Če se uporablja sistem dvojnega redčenja, je treba maso sekundarnega zraka za redčenje odšteti od skupne mase dvojno redčenih izpušnih plinov, vzorčenih skozi filtre za delce.

Formula

kjer je:

| mset | = | masa dvojno redčenih izpušnih plinov skozi filter za delce, v kg |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | masa sekundarnega zraka za redčenje, v kg |

mset

=

masa dvojno redčenih izpušnih plinov skozi filter za delce, v kg

mssd

=

masa sekundarnega zraka za redčenje, v kg

Če je raven ozadja (okolice) zraka za redčenje za delce določena v skladu z odstavkom 3.4, se lahko masa delcev korigira z ozadjem. V tem primeru se masa delcev (g/preskus) izračuna na naslednji način:

Formula

kjer je:

mPT, msep, med = glej zgoraj

| md | = | masa primarnega zraka za redčenje, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg |
| --- | --- | --- |
| mf,d | = | masa zbranih delcev iz ozadja primarnega zraka za redčenje, v mg |
| D | = | faktor redčenja, kakor je opredeljen v odstavku 5.4.1. |

md

=

masa primarnega zraka za redčenje, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg

mf,d

=

masa zbranih delcev iz ozadja primarnega zraka za redčenje, v mg

D

=

faktor redčenja, kakor je opredeljen v odstavku 5.4.1.

6.2.2   Sistem redčenja z delnim tokom

Masa delcev (g/preskus) se izračuna po eni od naslednjih metod:

| (a) | kjer je:







  mf | = | masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| medf | = | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |

(a)

Formula

kjer je:

mf

=

masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg

msep

=

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

medf

=

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

Skupna masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel se določi takole:

kjer je:

| qmedf,i | = | trenutni ekvivalent masnega pretoka izpušnih plinov, v kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmew,i | = | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| rd,i | = | trenutno razmerje redčenja |
| qmdew,i | = | trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov skozi tunel za redčenje, v kg/s |
| qmdw,i | = | trenutni masni pretok zraka za redčenje, v kg/s |
| f | = | hitrost vzorčenja podatkov, v Hz |
| n | = | število meritev |

qmedf,i

=

trenutni ekvivalent masnega pretoka izpušnih plinov, v kg/s

qmew,i

=

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

rd,i

=

trenutno razmerje redčenja

qmdew,i

=

trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov skozi tunel za redčenje, v kg/s

qmdw,i

=

trenutni masni pretok zraka za redčenje, v kg/s

f

=

hitrost vzorčenja podatkov, v Hz

n

=

število meritev

| (b) | kjer je:







  mf | = | masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | povprečno razmerje vzorčenja v preskusnem ciklu |

(b)

Formula

kjer je:

mf

=

masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg

rs

=

povprečno razmerje vzorčenja v preskusnem ciklu

kjer je:

kjer je:

| mse | = | masa vzorca v ciklu, v kg |
| --- | --- | --- |
| mew | = | skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu, v kg |
| msep | = | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| msed | = | masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg |

mse

=

masa vzorca v ciklu, v kg

mew

=

skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu, v kg

msep

=

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

msed

=

masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg

| OPOMBA | : | V primeru celotnega sistema načina vzorčenja sta msep in Msed identična. |
| --- | --- | --- |

OPOMBA

:

V primeru celotnega sistema načina vzorčenja sta msep in Msed identična.

6.3   Izračun specifične emisije

Emisija delcev (g/kWh) se izračuna takole:

Formula

kjer je:

| Wact | = | dejansko delo cikla, kakor je določeno v odstavku 3.9.2, v kWh. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

dejansko delo cikla, kakor je določeno v odstavku 3.9.2, v kWh.

| 6.3.1 | V primeru sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov s periodično regeneracijo se emisije tehtajo takole:



  kjer je:







  n1 | = | število preskusov ETC med dvema regeneracijama, |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | število ETC med regeneracijo (najmanj en preskus ETC), |
| | = | emisije med regeneracijo, |
| | = | emisije izven regeneracije. |

6.3.1

V primeru sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov s periodično regeneracijo se emisije tehtajo takole:

Formula

kjer je:

n1

=

število preskusov ETC med dvema regeneracijama,

n2

=

število ETC med regeneracijo (najmanj en preskus ETC),

Formula

=

emisije med regeneracijo,

Formula

=

emisije izven regeneracije.

Dodatek 3

Shema delovanja motorja na dinamometru za preskus ETC

| Čas
  (s) | Norm. vrt. frekv.
  (%) | Norm. navor
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | „m“ |
| 38 | 82,9 | „m“ |
| 39 | 51,3 | „m“ |
| 40 | 28,5 | „m“ |
| 41 | 29,3 | „m“ |
| 42 | 26,7 | „m“ |
| 43 | 20,4 | „m“ |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | „m“ |
| 87 | 52 | „m“ |
| 88 | 43,3 | „m“ |
| 89 | 36,1 | „m“ |
| 90 | 27,6 | „m“ |
| 91 | 21,1 | „m“ |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | „m“ |
| 119 | 44,3 | „m“ |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | „m“ |
| 125 | 65,3 | „m“ |
| 126 | 64 | „m“ |
| 127 | 59,7 | „m“ |
| 128 | 52,8 | „m“ |
| 129 | 45,9 | „m“ |
| 130 | 38,7 | „m“ |
| 131 | 32,4 | „m“ |
| 132 | 27 | „m“ |
| 133 | 21,7 | „m“ |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | „m“ |
| 165 | 50 | „m“ |
| 166 | 49,2 | „m“ |
| 167 | 49,3 | „m“ |
| 168 | 49,9 | „m“ |
| 169 | 51,6 | „m“ |
| 170 | 49,7 | „m“ |
| 171 | 48,5 | „m“ |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | „m“ |
| 177 | 53,6 | „m“ |
| 178 | 40,8 | „m“ |
| 179 | 32,9 | „m“ |
| 180 | 26,3 | „m“ |
| 181 | 20,9 | „m“ |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | „m“ |
| 232 | 43,6 | „m“ |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | „m“ |
| 248 | 65,5 | „m“ |
| 249 | 64,4 | „m“ |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | „m“ |
| 254 | 56,9 | „m“ |
| 255 | 54,5 | „m“ |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | „m“ |
| 275 | 67,1 | „m“ |
| 276 | 66,7 | „m“ |
| 277 | 65,6 | „m“ |
| 278 | 64,5 | „m“ |
| 279 | 62,9 | „m“ |
| 280 | 59,3 | „m“ |
| 281 | 54,1 | „m“ |
| 282 | 51,3 | „m“ |
| 283 | 47,9 | „m“ |
| 284 | 43,6 | „m“ |
| 285 | 39,4 | „m“ |
| 286 | 34,7 | „m“ |
| 287 | 29,8 | „m“ |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | „m“ |
| 290 | 35,5 | „m“ |
| 291 | 20,9 | „m“ |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | „m“ |
| 294 | 32 | „m“ |
| 295 | 23,6 | „m“ |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | „m“ |
| 305 | 29,2 | „m“ |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | „m“ |
| 317 | 59 | „m“ |
| 318 | 50,7 | „m“ |
| 319 | 41,8 | „m“ |
| 320 | 34,7 | „m“ |
| 321 | 28,7 | „m“ |
| 322 | 25,2 | „m“ |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | „m“ |
| 380 | 45,5 | „m“ |
| 381 | 44,7 | „m“ |
| 382 | 43,8 | „m“ |
| 383 | 41 | „m“ |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | „m“ |
| 390 | 49,9 | „m“ |
| 391 | 48 | „m“ |
| 392 | 45,3 | „m“ |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | „m“ |
| 465 | 51,7 | „m“ |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | „m“ |
| 472 | 60,1 | „m“ |
| 473 | 53,2 | „m“ |
| 474 | 44 | „m“ |
| 475 | 35,2 | „m“ |
| 476 | 30,5 | „m“ |
| 477 | 26,5 | „m“ |
| 478 | 22,5 | „m“ |
| 479 | 20,4 | „m“ |
| 480 | 19,1 | „m“ |
| 481 | 19,1 | „m“ |
| 482 | 13,4 | „m“ |
| 483 | 6,7 | „m“ |
| 484 | 3,2 | „m“ |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | „m“ |
| 493 | 38,4 | „m“ |
| 494 | 39,4 | „m“ |
| 495 | 39,7 | „m“ |
| 496 | 40,5 | „m“ |
| 497 | 40,8 | „m“ |
| 498 | 39,7 | „m“ |
| 499 | 39,2 | „m“ |
| 500 | 38,7 | „m“ |
| 501 | 32,7 | „m“ |
| 502 | 30,1 | „m“ |
| 503 | 21,9 | „m“ |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | „m“ |
| 528 | 54,5 | „m“ |
| 529 | 51,3 | „m“ |
| 530 | 45,5 | „m“ |
| 531 | 40,8 | „m“ |
| 532 | 38,9 | „m“ |
| 533 | 36,6 | „m“ |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | „m“ |
| 550 | 66,8 | „m“ |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | „m“ |
| 563 | 56 | „m“ |
| 564 | 53,9 | „m“ |
| 565 | 52,1 | „m“ |
| 566 | 49,9 | „m“ |
| 567 | 46,4 | „m“ |
| 568 | 43,6 | „m“ |
| 569 | 40,8 | „m“ |
| 570 | 37,5 | „m“ |
| 571 | 27,8 | „m“ |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | „m“ |
| 595 | 31,6 | „m“ |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | „m“ |
| 607 | 39 | „m“ |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | „m“ |
| 616 | 49,1 | „m“ |
| 617 | 47 | „m“ |
| 618 | 43,1 | „m“ |
| 619 | 39,2 | „m“ |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | „m“ |
| 641 | 51 | „m“ |
| 642 | 49,4 | „m“ |
| 643 | 49,2 | „m“ |
| 644 | 48,6 | „m“ |
| 645 | 47,5 | „m“ |
| 646 | 46,5 | „m“ |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | „m“ |
| 661 | 55,4 | „m“ |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | „m“ |
| 666 | 52 | „m“ |
| 667 | 50,4 | „m“ |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | „m“ |
| 702 | 64,3 | „m“ |
| 703 | 63 | „m“ |
| 704 | 62,2 | „m“ |
| 705 | 61,6 | „m“ |
| 706 | 62,4 | „m“ |
| 707 | 62,2 | „m“ |
| 708 | 61 | „m“ |
| 709 | 58,7 | „m“ |
| 710 | 55,5 | „m“ |
| 711 | 51,7 | „m“ |
| 712 | 49,2 | „m“ |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | „m“ |
| 715 | 46,2 | „m“ |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | „m“ |
| 720 | 41,9 | „m“ |
| 721 | 41,3 | „m“ |
| 722 | 41,4 | „m“ |
| 723 | 41,2 | „m“ |
| 724 | 41,8 | „m“ |
| 725 | 41,8 | „m“ |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | „m“ |
| 729 | 43,9 | „m“ |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | „m“ |
| 732 | 57,1 | „m“ |
| 733 | 52 | „m“ |
| 734 | 44,4 | „m“ |
| 735 | 40,2 | „m“ |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | „m“ |
| 758 | 49,1 | „m“ |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | „m“ |
| 777 | 60,3 | „m“ |
| 778 | 58,7 | „m“ |
| 779 | 57,2 | „m“ |
| 780 | 56,1 | „m“ |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | „m“ |
| 789 | 59,3 | „m“ |
| 790 | 58,6 | „m“ |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | „m“ |
| 825 | 48,6 | „m“ |
| 826 | 47,9 | „m“ |
| 827 | 46,8 | „m“ |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | „m“ |
| 836 | 59 | „m“ |
| 837 | 59,8 | „m“ |
| 838 | 60,3 | „m“ |
| 839 | 61,2 | „m“ |
| 840 | 61,8 | „m“ |
| 841 | 62,5 | „m“ |
| 842 | 62,4 | „m“ |
| 843 | 61,5 | „m“ |
| 844 | 63,7 | „m“ |
| 845 | 61,9 | „m“ |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | „m“ |
| 848 | 59,2 | „m“ |
| 849 | 57,3 | „m“ |
| 850 | 52,3 | „m“ |
| 851 | 49,3 | „m“ |
| 852 | 47,3 | „m“ |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | „m“ |
| 856 | 44,3 | „m“ |
| 857 | 43,1 | „m“ |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | „m“ |
| 876 | 60,3 | „m“ |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | „m“ |
| 886 | 63,1 | „m“ |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | „m“ |
| 896 | 61,2 | „m“ |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | „m“ |
| 907 | 58,2 | „m“ |
| 908 | 57,6 | „m“ |
| 909 | 57,1 | „m“ |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | „m“ |
| 915 | 55,2 | „m“ |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | „m“ |
| 1 001 | 55,2 | „m“ |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | „m“ |
| 1 018 | 49,3 | „m“ |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | „m“ |
| 1 021 | 49,4 | „m“ |
| 1 022 | 48,3 | „m“ |
| 1 023 | 49,4 | „m“ |
| 1 024 | 48,5 | „m“ |
| 1 025 | 48,7 | „m“ |
| 1 026 | 48,7 | „m“ |
| 1 027 | 49,1 | „m“ |
| 1 028 | 49 | „m“ |
| 1 029 | 49,8 | „m“ |
| 1 030 | 48,7 | „m“ |
| 1 031 | 48,5 | „m“ |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | „m“ |
| 1 068 | 45,5 | „m“ |
| 1 069 | 44,2 | „m“ |
| 1 070 | 43 | „m“ |
| 1 071 | 42,5 | „m“ |
| 1 072 | 41 | „m“ |
| 1 073 | 39,9 | „m“ |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | „m“ |
| 1 102 | 58,8 | „m“ |
| 1 103 | 57,7 | „m“ |
| 1 104 | 56 | „m“ |
| 1 105 | 54,7 | „m“ |
| 1 106 | 53,3 | „m“ |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | „m“ |
| 1 120 | 57,9 | „m“ |
| 1 121 | 57,6 | „m“ |
| 1 122 | 56,3 | „m“ |
| 1 123 | 55 | „m“ |
| 1 124 | 53,7 | „m“ |
| 1 125 | 52,1 | „m“ |
| 1 126 | 51,1 | „m“ |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | „m“ |
| 1 138 | 45,4 | „m“ |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | „m“ |
| 1 173 | 57,6 | „m“ |
| 1 174 | 56,9 | „m“ |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | „m“ |
| 1 248 | 58,8 | „m“ |
| 1 249 | 58,8 | „m“ |
| 1 250 | 58,7 | „m“ |
| 1 251 | 59,1 | „m“ |
| 1 252 | 59,1 | „m“ |
| 1 253 | 59,4 | „m“ |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | „m“ |
| 1 256 | 60,1 | „m“ |
| 1 257 | 60,6 | „m“ |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | „m“ |
| 1 261 | 59,7 | „m“ |
| 1 262 | 59,6 | „m“ |
| 1 263 | 59,8 | „m“ |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | „m“ |
| 1 268 | 59,6 | „m“ |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | „m“ |
| 1 486 | 59,5 | „m“ |
| 1 487 | 59,2 | „m“ |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | „m“ |
| 1 490 | 58,7 | „m“ |
| 1 491 | 57,9 | „m“ |
| 1 492 | 58,2 | „m“ |
| 1 493 | 57,6 | „m“ |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | „m“ |
| 1 523 | 56,7 | „m“ |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | „m“ |
| 1 527 | 56,3 | „m“ |
| 1 528 | 56,3 | „m“ |
| 1 529 | 56 | „m“ |
| 1 530 | 56,7 | „m“ |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | „m“ |
| 1 533 | 56,9 | „m“ |
| 1 534 | 57,4 | „m“ |
| 1 535 | 57,4 | „m“ |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | „m“ |
| 1 538 | 59,1 | „m“ |
| 1 539 | 59,4 | „m“ |
| 1 540 | 59,6 | „m“ |
| 1 541 | 59,5 | „m“ |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | „m“ |
| 1 550 | 57,4 | „m“ |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | „m“ |
| 1 645 | 60,8 | „m“ |
| 1 646 | 60,7 | „m“ |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | „m“ |
| 1 668 | 61,4 | „m“ |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | „m“ |
| 1 739 | 60,9 | „m“ |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | „m“ |
| 1 742 | 59,8 | „m“ |
| 1 743 | 59,1 | „m“ |
| 1 744 | 58,8 | „m“ |
| 1 745 | 58,8 | „m“ |
| 1 746 | 58,2 | „m“ |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| „m“ | = | točka delovanja motorja |

Čas

(s)

Norm. vrt. frekv.

(%)

Norm. navor

(%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

„m“

38

82,9

„m“

39

51,3

„m“

40

28,5

„m“

41

29,3

„m“

42

26,7

„m“

43

20,4

„m“

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

„m“

87

52

„m“

88

43,3

„m“

89

36,1

„m“

90

27,6

„m“

91

21,1

„m“

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

„m“

119

44,3

„m“

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

„m“

125

65,3

„m“

126

64

„m“

127

59,7

„m“

128

52,8

„m“

129

45,9

„m“

130

38,7

„m“

131

32,4

„m“

132

27

„m“

133

21,7

„m“

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

„m“

165

50

„m“

166

49,2

„m“

167

49,3

„m“

168

49,9

„m“

169

51,6

„m“

170

49,7

„m“

171

48,5

„m“

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

„m“

177

53,6

„m“

178

40,8

„m“

179

32,9

„m“

180

26,3

„m“

181

20,9

„m“

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

„m“

232

43,6

„m“

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

„m“

248

65,5

„m“

249

64,4

„m“

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

„m“

254

56,9

„m“

255

54,5

„m“

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

„m“

275

67,1

„m“

276

66,7

„m“

277

65,6

„m“

278

64,5

„m“

279

62,9

„m“

280

59,3

„m“

281

54,1

„m“

282

51,3

„m“

283

47,9

„m“

284

43,6

„m“

285

39,4

„m“

286

34,7

„m“

287

29,8

„m“

288

20,9

73,4

289

36,9

„m“

290

35,5

„m“

291

20,9

„m“

292

49,7

11,9

293

42,5

„m“

294

32

„m“

295

23,6

„m“

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

„m“

305

29,2

„m“

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

„m“

317

59

„m“

318

50,7

„m“

319

41,8

„m“

320

34,7

„m“

321

28,7

„m“

322

25,2

„m“

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

„m“

380

45,5

„m“

381

44,7

„m“

382

43,8

„m“

383

41

„m“

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

„m“

390

49,9

„m“

391

48

„m“

392

45,3

„m“

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

„m“

465

51,7

„m“

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

„m“

472

60,1

„m“

473

53,2

„m“

474

44

„m“

475

35,2

„m“

476

30,5

„m“

477

26,5

„m“

478

22,5

„m“

479

20,4

„m“

480

19,1

„m“

481

19,1

„m“

482

13,4

„m“

483

6,7

„m“

484

3,2

„m“

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

„m“

493

38,4

„m“

494

39,4

„m“

495

39,7

„m“

496

40,5

„m“

497

40,8

„m“

498

39,7

„m“

499

39,2

„m“

500

38,7

„m“

501

32,7

„m“

502

30,1

„m“

503

21,9

„m“

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

„m“

528

54,5

„m“

529

51,3

„m“

530

45,5

„m“

531

40,8

„m“

532

38,9

„m“

533

36,6

„m“

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

„m“

550

66,8

„m“

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

„m“

563

56

„m“

564

53,9

„m“

565

52,1

„m“

566

49,9

„m“

567

46,4

„m“

568

43,6

„m“

569

40,8

„m“

570

37,5

„m“

571

27,8

„m“

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

„m“

595

31,6

„m“

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

„m“

607

39

„m“

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

„m“

616

49,1

„m“

617

47

„m“

618

43,1

„m“

619

39,2

„m“

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

„m“

641

51

„m“

642

49,4

„m“

643

49,2

„m“

644

48,6

„m“

645

47,5

„m“

646

46,5

„m“

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

„m“

661

55,4

„m“

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

„m“

666

52

„m“

667

50,4

„m“

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

„m“

702

64,3

„m“

703

63

„m“

704

62,2

„m“

705

61,6

„m“

706

62,4

„m“

707

62,2

„m“

708

61

„m“

709

58,7

„m“

710

55,5

„m“

711

51,7

„m“

712

49,2

„m“

713

48,8

40,4

714

47,9

„m“

715

46,2

„m“

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

„m“

720

41,9

„m“

721

41,3

„m“

722

41,4

„m“

723

41,2

„m“

724

41,8

„m“

725

41,8

„m“

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

„m“

729

43,9

„m“

730

38

10,7

731

56,8

„m“

732

57,1

„m“

733

52

„m“

734

44,4

„m“

735

40,2

„m“

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

„m“

758

49,1

„m“

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

„m“

777

60,3

„m“

778

58,7

„m“

779

57,2

„m“

780

56,1

„m“

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

„m“

789

59,3

„m“

790

58,6

„m“

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

„m“

825

48,6

„m“

826

47,9

„m“

827

46,8

„m“

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

„m“

836

59

„m“

837

59,8

„m“

838

60,3

„m“

839

61,2

„m“

840

61,8

„m“

841

62,5

„m“

842

62,4

„m“

843

61,5

„m“

844

63,7

„m“

845

61,9

„m“

846

61,6

29,7

847

60,3

„m“

848

59,2

„m“

849

57,3

„m“

850

52,3

„m“

851

49,3

„m“

852

47,3

„m“

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

„m“

856

44,3

„m“

857

43,1

„m“

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

„m“

876

60,3

„m“

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

„m“

886

63,1

„m“

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

„m“

896

61,2

„m“

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

„m“

907

58,2

„m“

908

57,6

„m“

909

57,1

„m“

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

„m“

915

55,2

„m“

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

„m“

1 001

55,2

„m“

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

„m“

1 018

49,3

„m“

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

„m“

1 021

49,4

„m“

1 022

48,3

„m“

1 023

49,4

„m“

1 024

48,5

„m“

1 025

48,7

„m“

1 026

48,7

„m“

1 027

49,1

„m“

1 028

49

„m“

1 029

49,8

„m“

1 030

48,7

„m“

1 031

48,5

„m“

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

„m“

1 068

45,5

„m“

1 069

44,2

„m“

1 070

43

„m“

1 071

42,5

„m“

1 072

41

„m“

1 073

39,9

„m“

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

„m“

1 102

58,8

„m“

1 103

57,7

„m“

1 104

56

„m“

1 105

54,7

„m“

1 106

53,3

„m“

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

„m“

1 120

57,9

„m“

1 121

57,6

„m“

1 122

56,3

„m“

1 123

55

„m“

1 124

53,7

„m“

1 125

52,1

„m“

1 126

51,1

„m“

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

„m“

1 138

45,4

„m“

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

„m“

1 173

57,6

„m“

1 174

56,9

„m“

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

„m“

1 248

58,8

„m“

1 249

58,8

„m“

1 250

58,7

„m“

1 251

59,1

„m“

1 252

59,1

„m“

1 253

59,4

„m“

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

„m“

1 256

60,1

„m“

1 257

60,6

„m“

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

„m“

1 261

59,7

„m“

1 262

59,6

„m“

1 263

59,8

„m“

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

„m“

1 268

59,6

„m“

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

„m“

1 486

59,5

„m“

1 487

59,2

„m“

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

„m“

1 490

58,7

„m“

1 491

57,9

„m“

1 492

58,2

„m“

1 493

57,6

„m“

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

„m“

1 523

56,7

„m“

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

„m“

1 527

56,3

„m“

1 528

56,3

„m“

1 529

56

„m“

1 530

56,7

„m“

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

„m“

1 533

56,9

„m“

1 534

57,4

„m“

1 535

57,4

„m“

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

„m“

1 538

59,1

„m“

1 539

59,4

„m“

1 540

59,6

„m“

1 541

59,5

„m“

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

„m“

1 550

57,4

„m“

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

„m“

1 645

60,8

„m“

1 646

60,7

„m“

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

„m“

1 668

61,4

„m“

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

„m“

1 739

60,9

„m“

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

„m“

1 742

59,8

„m“

1 743

59,1

„m“

1 744

58,8

„m“

1 745

58,8

„m“

1 746

58,2

„m“

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

„m“

=

točka delovanja motorja

Na sliki 5 je podan grafični prikaz časovnega poteka na dinamometru za preskus ETC.

Slika 5

Časovni potek na dinamometru – ETC

Image

Dodatek 4

Postopki merjenja in vzorčenja

1.   UVOD

Plinaste sestavine, delci in dim, ki ga oddaja motor v preskušanju, se merijo z metodami, opisanimi v Dodatku 7. V ustreznih odstavkih Dodatka 7 so opisani priporočljivi analitični sistemi za plinaste emisije (odstavek 1), priporočljivi sistemi za redčenje in vzorčenje delcev (odstavek 2) ter priporočljivi merilniki motnosti za merjenje dima (odstavek 3).

Za ESC se plinaste sestavine določijo v nerazredčenih izpušnih plinih. Po izbiri jih je mogoče določati v razredčenih izpušnih plinih, če se za določanje delcev uporablja sistem redčenja s celotnim tokom. Delci se določajo s sistemom redčenja z delnim ali s celotnim tokom.

Za ETC se lahko uporabijo naslednji sistemi:

| (a) | sistem redčenja CVS s celotnim tokom za določanje plinastih emisij in emisij delcev (dovoljeni so sistemi dvojnega redčenja), ali |
| --- | --- |

(a)

sistem redčenja CVS s celotnim tokom za določanje plinastih emisij in emisij delcev (dovoljeni so sistemi dvojnega redčenja), ali

| (b) | kombinacija merjenja nerazredčenih izpušnih plinov za plinaste emisije in sistema redčenja z delnim tokom za emisije delcev, ali |
| --- | --- |

(b)

kombinacija merjenja nerazredčenih izpušnih plinov za plinaste emisije in sistema redčenja z delnim tokom za emisije delcev, ali

| (c) | kakršna koli kombinacija teh dveh metod (npr. merjenje nerazredčenih izpušnih plinov in merjenje delcev s celotnim tokom). |
| --- | --- |

(c)

kakršna koli kombinacija teh dveh metod (npr. merjenje nerazredčenih izpušnih plinov in merjenje delcev s celotnim tokom).

2.   DINAMOMETER IN PRESKUSNA OPREMA

Za preskuse glede emisij motorjev na dinamometrih motorja se uporablja naslednja oprema.

2.1   Dinamometer

Za izvajanje preskusnih ciklov iz dodatkov 1 in 2 te priloge se uporabi dinamometer z ustreznimi lastnostmi. Sistem za merjenje vrtilne frekvence mora imeti točnost ± 2 % odčitka. Sistem za merjenje navora mora imeti točnost ± 3 % odčitka v območju > 20 % obsega skale in točnost ±0,6 % obsega skale v območju ≤ 20 % obsega skale.

2.2   Drugi instrumenti

Merilniki porabe goriva, porabe zraka, temperature hladilnega sredstva in maziva, tlaka izpušnih plinov in podtlaka v polnilnem zbiralniku, temperature izpušnih plinov, temperature vstopnega zraka, atmosferskega tlaka, vlažnosti in temperature goriva se uporabijo v skladu z zahtevami. Ti instrumenti morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 9:

Tabela 9

Točnost merilnih instrumentov

| Merilni instrument | Točnost |
| --- | --- |
| Poraba goriva | ± 2 % največje vrednosti motorja |
| Poraba zraka | ± 2 % odčitka ali ± 1 % največje vrednosti motorja, kar je večje |
| Pretok izpušnih plinov | ±2,5 % odčitka ali ±1,5 % največje vrednosti motorja, kar je večje |
| Temperature ≤ 600 K (327 oC) | ± 2 K absolutno |
| Temperature ≥ 600 K (327 oC) | ± 1 % odčitka |
| Atmosferski tlak | ±0,1 kPa absolutno |
| Tlak izpušnih plinov | ±0,2 kPa absolutno |
| Podtlak v sesalni cevi | ±0,05 kPa absolutno |
| Drugi tlaki | ±0,1 kPa absolutno |
| Relativna vlažnost | ± 3 % absolutno |
| Absolutna vlažnost | ± 5 % odčitka |
| Pretok zraka za redčenje | ± 2 % odčitka |
| Pretok razredčenih izpušnih plinov | ± 2 % odčitka |

Merilni instrument

Točnost

Poraba goriva

± 2 % največje vrednosti motorja

Poraba zraka

± 2 % odčitka ali ± 1 % največje vrednosti motorja, kar je večje

Pretok izpušnih plinov

±2,5 % odčitka ali ±1,5 % največje vrednosti motorja, kar je večje

Temperature ≤ 600 K (327 oC)

± 2 K absolutno

Temperature ≥ 600 K (327 oC)

± 1 % odčitka

Atmosferski tlak

±0,1 kPa absolutno

Tlak izpušnih plinov

±0,2 kPa absolutno

Podtlak v sesalni cevi

±0,05 kPa absolutno

Drugi tlaki

±0,1 kPa absolutno

Relativna vlažnost

± 3 % absolutno

Absolutna vlažnost

± 5 % odčitka

Pretok zraka za redčenje

± 2 % odčitka

Pretok razredčenih izpušnih plinov

± 2 % odčitka

3.   DOLOČANJE PLINASTIH SESTAVIN

3.1   Splošne tehnične zahteve za analizator

Analizator mora imeti ustrezno merilno območje za točnost, potrebno pri merjenju koncentracij sestavin izpušnih plinov (odstavek 3.1.1). Priporoča se tako upravljanje analizatorjev, da znaša merjena koncentracija med 15 % in 100 % obsega skale.

Če lahko sistemi za odčitavanje (računalniki, zapisovalniki podatkov) nudijo zadostno točnost in ločljivost pod 15 % obsega skale, so sprejemljive tudi meritve pod 15 % obsega skale. V takem primeru je treba opraviti dodatne kalibracije najmanj 4 enakomerno razporejenih točk, ki niso ničelne, da se zagotovi točnost kalibracijskih krivulj v skladu z odstavkom 1.6.4 Dodatka 5 te priloge.

Elektromagnetna združljivost (EMC) opreme mora biti na taki ravni, da je možnost dodatnih napak čim manjša.

| 3.1.1 | Točnost
  Odstopanje analizatorja od nominalne kalibracijske točke ne sme biti večje kot ± 2 % odčitka v celotnem obsegu meritev, razen ničle, ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje. Točnost se določi v skladu z zahtevami za kalibracijo, določenimi v odstavku 1.6 Dodatka 5 te priloge.








  OPOMBA | : | Za ta pravilnik je točnost določena kot odstopanje odčitka analizatorja od nominalnih kalibracijskih vrednosti z uporabo kalibracijskega plina (= prava vrednost). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1

Točnost

Odstopanje analizatorja od nominalne kalibracijske točke ne sme biti večje kot ± 2 % odčitka v celotnem obsegu meritev, razen ničle, ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje. Točnost se določi v skladu z zahtevami za kalibracijo, določenimi v odstavku 1.6 Dodatka 5 te priloge.

OPOMBA

:

Za ta pravilnik je točnost določena kot odstopanje odčitka analizatorja od nominalnih kalibracijskih vrednosti z uporabo kalibracijskega plina (= prava vrednost).

| 3.1.2 | Natančnost
  Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratno standardno odstopanje 10 ponavljajočih se odzivov za dani kalibracijski ali kalibrirni plin, ne sme biti večja od ± 1 % koncentracije obsega skale za posamezno uporabljeno območje nad 155 ppm (ali ppmC) ali ± 2 % posameznega uporabljenega območja pod 155 ppm (ali ppmC). |
| --- | --- |

3.1.2

Natančnost

Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratno standardno odstopanje 10 ponavljajočih se odzivov za dani kalibracijski ali kalibrirni plin, ne sme biti večja od ± 1 % koncentracije obsega skale za posamezno uporabljeno območje nad 155 ppm (ali ppmC) ali ± 2 % posameznega uporabljenega območja pod 155 ppm (ali ppmC).

| 3.1.3 | Šum
  Medtemenski odziv analizatorja na ničelni in kalibracijski ali kalibrirni plin v katerem koli 10-sekundnem obdobju ne sme na nobenem uporabljenem območju presegati ± 2 % obsega skale. |
| --- | --- |

3.1.3

Šum

Medtemenski odziv analizatorja na ničelni in kalibracijski ali kalibrirni plin v katerem koli 10-sekundnem obdobju ne sme na nobenem uporabljenem območju presegati ± 2 % obsega skale.

| 3.1.4 | Premik ničlišča
  Odziv na ničlo je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na ničelni plin v časovnem intervalu 30 sekund. Premik odziva na ničlo v obdobju ene ure mora biti manj kot 2 % obsega skale na najnižjem uporabljenem območju. |
| --- | --- |

3.1.4

Premik ničlišča

Odziv na ničlo je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na ničelni plin v časovnem intervalu 30 sekund. Premik odziva na ničlo v obdobju ene ure mora biti manj kot 2 % obsega skale na najnižjem uporabljenem območju.

| 3.1.5 | Premik razpona
  Kalibracijski odziv je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na kalibracijski plin v časovnem intervalu 30 sekund. Premik kalibracijskega odziva v obdobju ene ure mora biti manj kot 2 % obsega skale na najnižjem uporabljenem območju. |
| --- | --- |

3.1.5

Premik razpona

Kalibracijski odziv je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na kalibracijski plin v časovnem intervalu 30 sekund. Premik kalibracijskega odziva v obdobju ene ure mora biti manj kot 2 % obsega skale na najnižjem uporabljenem območju.

| 3.1.6 | Čas vzpona
  Čas vzpona analizatorja, nameščenega v sistemu za merjenje, ne sme biti večji od 3,5 s.








  OPOMBA | : | Ovrednotenje samo odzivnega časa analizatorja ne bo jasno opredelilo, ali je celoten sistem primeren za prehodno preskušanje. Prostornine in zlasti mrtve prostornine ne bodo vplivale samo na čas prenosa od sonde do analizatorja, ampak tudi na čas vzpona. Tudi časi prenosa znotraj analizatorja se opredelijo kot odzivni čas analizatorja, tako kot pretvornik ali lovilci vode znotraj analizatorjev NOx. Določitev skupnega odzivnega časa sistema je opisana v odstavku 1.5 Dodatka 5 te priloge. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6

Čas vzpona

Čas vzpona analizatorja, nameščenega v sistemu za merjenje, ne sme biti večji od 3,5 s.

OPOMBA

:

Ovrednotenje samo odzivnega časa analizatorja ne bo jasno opredelilo, ali je celoten sistem primeren za prehodno preskušanje. Prostornine in zlasti mrtve prostornine ne bodo vplivale samo na čas prenosa od sonde do analizatorja, ampak tudi na čas vzpona. Tudi časi prenosa znotraj analizatorja se opredelijo kot odzivni čas analizatorja, tako kot pretvornik ali lovilci vode znotraj analizatorjev NOx. Določitev skupnega odzivnega časa sistema je opisana v odstavku 1.5 Dodatka 5 te priloge.

3.2   Sušenje plinov

Naprava za sušenje plinov po izbiri mora v najmanjši možni meri vplivati na koncentracijo merjenih plinov. Kemična sredstva za sušenje niso sprejemljiva za odstranjevanje vode iz vzorca.

3.3   Analizatorji

V odstavkih od 3.3.1 do 3.3.4 so opisani merilni principi, ki naj se uporabijo. Podroben opis merilnih sistemov je podan v Dodatku 7. Pline, ki se merijo, je treba analizirati z naslednjimi instrumenti. Pri nelinearnih analizatorjih je dovoljena uporaba vezij za linearizacijo.

| 3.3.1 | Analiza ogljikovega monoksida (CO)
  Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.1

Analiza ogljikovega monoksida (CO)

Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

| 3.3.2 | Analiza ogljikovega dioksida (CO2)
  Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.2

Analiza ogljikovega dioksida (CO2)

Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

| 3.3.3 | Analiza ogljikovodikov (HC)
  Analizator ogljikovodikov za dizelske motorje in motorje na utekočinjeni naftni plin mora biti vrste HFID (Heated Flame Ionisation Detector – ogrevani detektor s plamensko ionizacijo) za merjenje nezgorelih ogljikovodikov z ogrevanim detektorjem, ventili in cevmi itd., tako da lahko vzdržuje temperaturo plinov pri 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin, je lahko analizator ogljikovodikov vrste FID (Non heated Flame Ionisation Detector – neogravani detektor s plamensko ionizacijo), ki ni ogrevan, odvisno od uporabljenega postopka (glej odstavek 1.3 Dodatka 7). |
| --- | --- |

3.3.3

Analiza ogljikovodikov (HC)

Analizator ogljikovodikov za dizelske motorje in motorje na utekočinjeni naftni plin mora biti vrste HFID (Heated Flame Ionisation Detector – ogrevani detektor s plamensko ionizacijo) za merjenje nezgorelih ogljikovodikov z ogrevanim detektorjem, ventili in cevmi itd., tako da lahko vzdržuje temperaturo plinov pri 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin, je lahko analizator ogljikovodikov vrste FID (Non heated Flame Ionisation Detector – neogravani detektor s plamensko ionizacijo), ki ni ogrevan, odvisno od uporabljenega postopka (glej odstavek 1.3 Dodatka 7).

| 3.3.4 | Analiza ne-metanskih ogljikovodikov (NMHC) (samo za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo NG)
  Ne-metanski ogljikovodiki se določajo z eno od naslednjih metod: |
| --- | --- |

3.3.4

Analiza ne-metanskih ogljikovodikov (NMHC) (samo za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo NG)

Ne-metanski ogljikovodiki se določajo z eno od naslednjih metod:

| 3.3.4.1 | Metoda GC (s plinskim kromatografom)
  Ne-metanske ogljikovodike določimo tako, da od ogljikovodikov, izmerjenih skladno z odstavkom 3.3.3, odštejemo metan, analiziran s plinskim kromatografom (Gas Chromatograph – GC), kondicioniranim na 423 K (150 oC). |
| --- | --- |

3.3.4.1

Metoda GC (s plinskim kromatografom)

Ne-metanske ogljikovodike določimo tako, da od ogljikovodikov, izmerjenih skladno z odstavkom 3.3.3, odštejemo metan, analiziran s plinskim kromatografom (Gas Chromatograph – GC), kondicioniranim na 423 K (150 oC).

| 3.3.4.2 | Metoda NMC (z izločevalnikom ne-metanov)
  Določanje ne-metanske frakcije se izvaja z ogrevanim izločevalnikom ne-metanov (Non-Methane Cutter – NMC), ki deluje podobno kot FID iz odstavka 3.3.3, z odštevanjem metana od ogljikovodikov. |
| --- | --- |

3.3.4.2

Metoda NMC (z izločevalnikom ne-metanov)

Določanje ne-metanske frakcije se izvaja z ogrevanim izločevalnikom ne-metanov (Non-Methane Cutter – NMC), ki deluje podobno kot FID iz odstavka 3.3.3, z odštevanjem metana od ogljikovodikov.

| 3.3.5 | Analiza dušikovih oksidov (NOx)
  Analizator dušikovih oksidov naj bo vrste CLD (ChemiLuminescent Detector – kemiluminescenčni detektor) ali HCLD (Heated ChemiLuminescent Detector – ogrevani kemiluminescenčni detektor) s pretvornikom NO2/NO, če se meritev izvaja na suhi osnovi. Če se meritev izvaja na mokri osnovi, je treba uporabiti HCLD s pretvornikom, ki vzdržuje temperaturo nad 328 K (55 oC), pod pogojem, da je bil zadovoljivo opravljen preskus moteče občutljivosti na vodno paro (glej odstavek 1.9.2.2 Dodatka 5 te priloge). |
| --- | --- |

3.3.5

Analiza dušikovih oksidov (NOx)

Analizator dušikovih oksidov naj bo vrste CLD (ChemiLuminescent Detector – kemiluminescenčni detektor) ali HCLD (Heated ChemiLuminescent Detector – ogrevani kemiluminescenčni detektor) s pretvornikom NO2/NO, če se meritev izvaja na suhi osnovi. Če se meritev izvaja na mokri osnovi, je treba uporabiti HCLD s pretvornikom, ki vzdržuje temperaturo nad 328 K (55 oC), pod pogojem, da je bil zadovoljivo opravljen preskus moteče občutljivosti na vodno paro (glej odstavek 1.9.2.2 Dodatka 5 te priloge).

| 3.3.6 | Merjenje razmerja zrak-gorivo
  Oprema za merjenje razmerja zrak/gorivo, ki se uporablja za določanje pretoka izpušnih plinov, kakor je opredeljeno v odstavku 4.2.5 Dodatka 2 te priloge, mora biti senzor s širokim območjem razmerja zrak/gorivo ali lambda senzor na osnovi cirkonijevega dioksida. Senzor se namesti neposredno na izpušno cev, kjer je temperatura izpušnih plinov dovolj visoka, da se prepreči kondenziranje vode.
  Točnost senzorja z vgrajeno elektroniko mora biti v okviru:






  ± 3 % odčitka | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % odčitka | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % odčitka | 5 ≤ λ |

3.3.6

Merjenje razmerja zrak-gorivo

Oprema za merjenje razmerja zrak/gorivo, ki se uporablja za določanje pretoka izpušnih plinov, kakor je opredeljeno v odstavku 4.2.5 Dodatka 2 te priloge, mora biti senzor s širokim območjem razmerja zrak/gorivo ali lambda senzor na osnovi cirkonijevega dioksida. Senzor se namesti neposredno na izpušno cev, kjer je temperatura izpušnih plinov dovolj visoka, da se prepreči kondenziranje vode.

Točnost senzorja z vgrajeno elektroniko mora biti v okviru:

± 3 % odčitka

λ < 2

± 5 % odčitka

2 ≤ λ < 5

± 10 % odčitka

5 ≤ λ

Za izpolnitev zgornjih zahtev mora biti senzor kalibriran v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.

3.4   Vzorčenje plinastih emisij

| 3.4.1 | Nerazredčeni izpušni plini
  Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo najmanj 0,5 m ali za trikratni premer izpušne cevi – kar je večje – v smeri proti toku od izstopa iz izpušnega sistema, vendar dovolj blizu motorja, da je na sondi zagotovljena temperatura izpušnih plinov najmanj 343 K (70 oC).
  Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka, da bo vzorec lahko reprezentativen za povprečno emisijo izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri V-motorju, je priporočeno, da se kolektorji združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec od skupine z največjo emisijo CO2. Uporabiti je mogoče tudi druge metode, za katere je bilo dokazano, da ustrezajo zgoraj omenjenim metodam. Za izračun emisij izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov.
  Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, se vzorec izpušnih plinov vzame nižje od sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

3.4.1

Nerazredčeni izpušni plini

Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo najmanj 0,5 m ali za trikratni premer izpušne cevi – kar je večje – v smeri proti toku od izstopa iz izpušnega sistema, vendar dovolj blizu motorja, da je na sondi zagotovljena temperatura izpušnih plinov najmanj 343 K (70 oC).

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka, da bo vzorec lahko reprezentativen za povprečno emisijo izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri V-motorju, je priporočeno, da se kolektorji združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec od skupine z največjo emisijo CO2. Uporabiti je mogoče tudi druge metode, za katere je bilo dokazano, da ustrezajo zgoraj omenjenim metodam. Za izračun emisij izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov.

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, se vzorec izpušnih plinov vzame nižje od sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

| 3.4.2 | Razredčeni izpušni plini
  Izpušna cev med motorjem in sistemom redčenja s celotnim tokom mora biti v skladu z zahtevami iz odstavka 2.3.1 Dodatka 7 („EP“).
  Sondo(-e) za vzorčenje plinastih emisij se namesti(-jo) v tunel za redčenje v točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, ter v neposredni bližini sonde za vzorčenje delcev.
  Vzorčenje je v splošnem mogoče opraviti na dva načina:






  (a) | onesnaževala se vzorčijo v vreče za vzorce skozi ves cikel in merijo po zaključku preskusa; |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Razredčeni izpušni plini

Izpušna cev med motorjem in sistemom redčenja s celotnim tokom mora biti v skladu z zahtevami iz odstavka 2.3.1 Dodatka 7 („EP“).

Sondo(-e) za vzorčenje plinastih emisij se namesti(-jo) v tunel za redčenje v točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, ter v neposredni bližini sonde za vzorčenje delcev.

Vzorčenje je v splošnem mogoče opraviti na dva načina:

(a)

onesnaževala se vzorčijo v vreče za vzorce skozi ves cikel in merijo po zaključku preskusa;

| (b) | onesnaževala se neprekinjeno vzorčijo in integrirajo skozi ves cikel; ta metoda je obvezna za vzorčenje HC in NOx. |
| --- | --- |

(b)

onesnaževala se neprekinjeno vzorčijo in integrirajo skozi ves cikel; ta metoda je obvezna za vzorčenje HC in NOx.

4.   DOLOČANJE DELCEV

Za določanje delcev je potreben sistem redčenja. Redčenje se lahko izvaja s sistemom redčenja z delnim tokom ali s sistemom dvojnega redčenja s celotnim tokom. Kapaciteta pretoka sistema redčenja mora biti zadosti velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja. Temperatura razredčenih izpušnih plinov neposredno pred posodami za filtre mora biti nižja od 325 K (52 oC). Dovoljen je nadzor vlažnosti zraka za redčenje pred vstopom v sistem redčenja, zlasti uporabno je razvlaževanje, če je vlažnost zraka za redčenje visoka. Temperatura zraka za redčenje v neposredni bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti višja od 288 K (15 oC).

Sistem redčenja z delnim tokom mora biti izdelan tako, da iz motorjevega toka izpušnih plinov izvleče sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov in se tako odzove na odklone v pretoku izpušnih plinov ter vnese zrak za redčenje v ta vzorec, da se doseže temperatura pod 325 K (52 oC) na preskusnem filtru. Za to je nujno, da se razmerje redčenja ali razmerje vzorčenja, rdil ali rs, določi tako, da so izpolnjene mejne vrednosti glede točnosti iz odstavka 3.2.1 Dodatka 5 te priloge. Uporabijo se lahko različne ekstrakcijske metode, kjer vrsta ekstrakcije, ki se uporablja, v veliki meri odloča o tem, katera strojna oprema in kateri postopki se uporabijo za vzorčenje (odstavek 2.2 Dodatka 7).

V splošnem se sonda za vzorčenje delcev namesti v bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da je ne moti. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe glede nameščanja iz odstavka 3.4.1. Linija vzorčenja mora biti skladna z zahtevami iz odstavka 2 Dodatka 7.

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka, da bo vzorec lahko reprezentativen za povprečno emisijo izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri V-motorju, je priporočeno, da se kolektorji združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec od skupine z največjo emisijo delcev. Uporabiti je mogoče tudi druge metode, za katere je bilo dokazano, da ustrezajo zgoraj omenjenim metodam. Za izračun emisij izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov.

Za določanje mase delcev so potrebni sistem za vzorčenje delcev, filtri za vzorčenje delcev, mikrogramska tehtnica ter klimatizirana tehtalna komora.

Za vzorčenje delcev se uporabi metoda z enojnim filtrom, pri kateri se uporablja en filter (glej odstavek 4.1.3 tega dodatka) za celotni preskusni cikel. Pri ciklu ESC je treba zlasti paziti na čase vzorčenja in pretoke med fazo vzorčenja pri preskusu.

4.1   Filtri za vzorčenje delcev

Vzorci razredčenih izpušnih plinov se odvzemajo s filtrom, ki izpolnjuje zahteve odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 med zaporedjem preskusov.

| 4.1.1 | Predpisi za filter
  Predpisani so filtri iz steklenih vlaken, prevlečeni s fluorogljikom. Vsi tipi filtrov morajo imeti 0,3 μm DOP (dioktilftalat) zbiralno učinkovitost vsaj 95 % pri hitrosti dotoka plinov med 35 in 100 cm/s. |
| --- | --- |

4.1.1

Predpisi za filter

Predpisani so filtri iz steklenih vlaken, prevlečeni s fluorogljikom. Vsi tipi filtrov morajo imeti 0,3 μm DOP (dioktilftalat) zbiralno učinkovitost vsaj 95 % pri hitrosti dotoka plinov med 35 in 100 cm/s.

| 4.1.2 | Velikost filtrov
  Priporočajo se filtri za delce s premerom 47 mm ali 70 mm. Dovoljeni so filtri z večjim premerom (glej odstavek 4.1.4), filtri z manjšim premerom pa ne. |
| --- | --- |

4.1.2

Velikost filtrov

Priporočajo se filtri za delce s premerom 47 mm ali 70 mm. Dovoljeni so filtri z večjim premerom (glej odstavek 4.1.4), filtri z manjšim premerom pa ne.

| 4.1.3 | Hitrost dotoka v filter
  Dosežena mora biti hitrost dotoka plinov v filter od 35 do 100 cm/s. Porast padca tlaka med začetkom in koncem preskusa ne sme biti večji od 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3

Hitrost dotoka v filter

Dosežena mora biti hitrost dotoka plinov v filter od 35 do 100 cm/s. Porast padca tlaka med začetkom in koncem preskusa ne sme biti večji od 25 kPa.

| 4.1.4 | Obremenitev filtra
  Zahtevane minimalne obremenitve filtrov za najpogosteje uporabljene velikosti filtrov so prikazane v tabeli 10. Za večje filtre je najmanjša obremenitev 0,065 mg/1 000 mm2 površine filtra.
  Tabela 10
  Najmanjše obremenitve filtra






  Premer filtra (mm) | Najmanjša obremenitev (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4

Obremenitev filtra

Zahtevane minimalne obremenitve filtrov za najpogosteje uporabljene velikosti filtrov so prikazane v tabeli 10. Za večje filtre je najmanjša obremenitev 0,065 mg/1 000 mm2 površine filtra.

Tabela 10

Najmanjše obremenitve filtra

Premer filtra (mm)

Najmanjša obremenitev (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Če se na podlagi prejšnjih preskusov domneva, da najmanjša obremenitev filtra po optimizaciji pretokov in razmerja redčenja v preskusnem ciklu ne bo dosežena, je dovoljena manjša obremenitev filtra, če se zadevne strani strinjajo, pod pogojem, da je mogoče pokazati, da ta obremenitev izpolnjuje zahteve o točnosti iz odstavka 4.2, npr. z ravnovesjem 0,1 μg.

| 4.1.5 | Držalo za filter
  Filtri se za preskus emisij namestijo v držalo za filter, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.2 Dodatka 7. Držalo za filter mora biti oblikovano tako, da zagotavlja enakomerno porazdelitev pretoka po delovni površini filtra. Ventili s hitrim odzivom se namestijo pred ali za držalom za filter. Tik pred držalom za filter se lahko namesti inercijski predklasifikator s 50 % odrezom med 2,5 μm in 10 μm. Uporaba predklasifikatorja se izrecno priporoča, če se uporablja sonda za vzorčenje z odprto cevjo, ki je obrnjena navzgor proti pretoku izpušnih plinov. |
| --- | --- |

4.1.5

Držalo za filter

Filtri se za preskus emisij namestijo v držalo za filter, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.2 Dodatka 7. Držalo za filter mora biti oblikovano tako, da zagotavlja enakomerno porazdelitev pretoka po delovni površini filtra. Ventili s hitrim odzivom se namestijo pred ali za držalom za filter. Tik pred držalom za filter se lahko namesti inercijski predklasifikator s 50 % odrezom med 2,5 μm in 10 μm. Uporaba predklasifikatorja se izrecno priporoča, če se uporablja sonda za vzorčenje z odprto cevjo, ki je obrnjena navzgor proti pretoku izpušnih plinov.

4.2   Tehnične zahteve za tehtalno komoro in analizno tehtnico

| 4.2.1 | Razmere v tehtalni komori
  Temperatura v komori (ali prostoru) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce je med celotnim kondicioniranjem in tehtanjem filtrov v območju 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC). Vlažnost je pri rosišču 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC), relativna vlažnost pa v območju 45 % ± 8 %. |
| --- | --- |

4.2.1

Razmere v tehtalni komori

Temperatura v komori (ali prostoru) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce je med celotnim kondicioniranjem in tehtanjem filtrov v območju 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC). Vlažnost je pri rosišču 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC), relativna vlažnost pa v območju 45 % ± 8 %.

| 4.2.2 | Tehtanje referenčnih filtrov
  V komori (ali prostoru) ni nobenih onesnaževalcev iz okolice (kot je prah), ki bi se med stabiliziranjem filtrov za delce lahko nanje usedali. Motnje v tehničnih zahtevah tehtalnega prostora, podanih v odstavku 4.2.1, so dopustne, če določena motnja ne traja več kot 30 minut. Tehtalni prostor mora ustrezati predpisanim tehničnim zahtevam pred vstopom oseb vanj. Vsaj dva neuporabljena referenčna filtra se stehtata v roku štirih ur po tehtanju vzorčnega filtra, najbolje pa je, da se to izvede istočasno. Filtra(-i) sta(so) enake velikosti in iz enakega materiala kot vzorčni filtri.
  Če se povprečna teža referenčnih filtrov med tehtanjem filtrov z vzorcem spremeni za več kot 10 μg, potem se vsi filtri z vzorci zavržejo in preskus emisij ponovi.
  Če merila glede stabilnosti tehtalnega prostora, podana v odstavku 4.2.1 niso izpolnjena, tehtanja referenčnih filtrov pa izpolnjujejo zgornja merila, ima proizvajalec motorja na izbiro, da teže filtrov z vzorcem sprejme ali pa preskuse razveljavi, popravi sistem krmiljenja tehtalnega prostora in preskus ponovi. |
| --- | --- |

4.2.2

Tehtanje referenčnih filtrov

V komori (ali prostoru) ni nobenih onesnaževalcev iz okolice (kot je prah), ki bi se med stabiliziranjem filtrov za delce lahko nanje usedali. Motnje v tehničnih zahtevah tehtalnega prostora, podanih v odstavku 4.2.1, so dopustne, če določena motnja ne traja več kot 30 minut. Tehtalni prostor mora ustrezati predpisanim tehničnim zahtevam pred vstopom oseb vanj. Vsaj dva neuporabljena referenčna filtra se stehtata v roku štirih ur po tehtanju vzorčnega filtra, najbolje pa je, da se to izvede istočasno. Filtra(-i) sta(so) enake velikosti in iz enakega materiala kot vzorčni filtri.

Če se povprečna teža referenčnih filtrov med tehtanjem filtrov z vzorcem spremeni za več kot 10 μg, potem se vsi filtri z vzorci zavržejo in preskus emisij ponovi.

Če merila glede stabilnosti tehtalnega prostora, podana v odstavku 4.2.1 niso izpolnjena, tehtanja referenčnih filtrov pa izpolnjujejo zgornja merila, ima proizvajalec motorja na izbiro, da teže filtrov z vzorcem sprejme ali pa preskuse razveljavi, popravi sistem krmiljenja tehtalnega prostora in preskus ponovi.

| 4.2.3 | Analitska tehtnica
  Analizna tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, je na vsaj 2 μg natančna (standardno odstopanje) in ima razločljivost vsaj 1 μg (1 števka = 1 μg), kar določi proizvajalec tehtnice. |
| --- | --- |

4.2.3

Analitska tehtnica

Analizna tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, je na vsaj 2 μg natančna (standardno odstopanje) in ima razločljivost vsaj 1 μg (1 števka = 1 μg), kar določi proizvajalec tehtnice.

| 4.2.4 | Odprava učinkov statične elektrike
  Da se odpravijo učinki statične elektrike, se filtri pred tehtanjem nevtralizirajo, npr. s polonijevim nevtralizatorjem, Faradejevo kletko ali napravo s podobnim učinkom. |
| --- | --- |

4.2.4

Odprava učinkov statične elektrike

Da se odpravijo učinki statične elektrike, se filtri pred tehtanjem nevtralizirajo, npr. s polonijevim nevtralizatorjem, Faradejevo kletko ali napravo s podobnim učinkom.

| 4.2.5 | Zahteve za merjenje pretoka |
| --- | --- |

4.2.5

Zahteve za merjenje pretoka

| 4.2.5.1 | Splošne zahteve
  Absolutne točnosti naprav za merjenje pretoka ali instrumentov za merjenje pretoka so določene v odstavku 2.2. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Splošne zahteve

Absolutne točnosti naprav za merjenje pretoka ali instrumentov za merjenje pretoka so določene v odstavku 2.2.

| 4.2.5.2 | Posebne določbe za sisteme redčenja z delnim tokom
  Točnost vzorčnega pretoka qmp je za sisteme redčenja z delnim pretokom zelo pomembna, če se ne meri neposredno, ampak se določi z diferencialnim merjenjem pretoka:



  V tem primeru točnost ± 2 % za qmdew in qmdw ni dovolj za jamstvo, da bodo točnosti za qmp sprejemljive. Če se pretok plinov določa z merjenjem razlike tlakov, mora biti največja napaka razlike takšna, da je točnost qmp v območju ± 5 %, če je razmerje redčenja manj kot 15. Izračuna se lahko s srednjo vrednostjo kvadratov za vsako merilo.
  Sprejemljive točnosti qmp je mogoče pridobiti z eno od naslednjih metod:
  absolutni točnosti qmdew in qmdw sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qmp ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak;
  kalibracija qmdw relativno na qmdew se izvede tako, da se pridobijo enake točnosti za qmp kot v zgornjem odstavku. Navodila za takšno kalibracijo so v odstavku 3.2.1 Dodatka 5 te priloge;
  točnost qmp se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki ga določi sledilni plin, na primer CO2. Tudi tukaj se zahtevajo točnosti za qmp, ki so enakovredne tistim v zgornjem odstavku;
  absolutna točnost qmdew in qmdw je v območju ± 2 obsega skale, največja napaka razlike med qmdew in qmdw je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qmdew, ki se pojavi v preskusu. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Posebne določbe za sisteme redčenja z delnim tokom

Točnost vzorčnega pretoka qmp je za sisteme redčenja z delnim pretokom zelo pomembna, če se ne meri neposredno, ampak se določi z diferencialnim merjenjem pretoka:

Formula

V tem primeru točnost ± 2 % za qmdew in qmdw ni dovolj za jamstvo, da bodo točnosti za qmp sprejemljive. Če se pretok plinov določa z merjenjem razlike tlakov, mora biti največja napaka razlike takšna, da je točnost qmp v območju ± 5 %, če je razmerje redčenja manj kot 15. Izračuna se lahko s srednjo vrednostjo kvadratov za vsako merilo.

Sprejemljive točnosti qmp je mogoče pridobiti z eno od naslednjih metod:

absolutni točnosti qmdew in qmdw sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qmp ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak;

kalibracija qmdw relativno na qmdew se izvede tako, da se pridobijo enake točnosti za qmp kot v zgornjem odstavku. Navodila za takšno kalibracijo so v odstavku 3.2.1 Dodatka 5 te priloge;

točnost qmp se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki ga določi sledilni plin, na primer CO2. Tudi tukaj se zahtevajo točnosti za qmp, ki so enakovredne tistim v zgornjem odstavku;

absolutna točnost qmdew in qmdw je v območju ± 2 obsega skale, največja napaka razlike med qmdew in qmdw je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qmdew, ki se pojavi v preskusu.

5.   DOLOČANJE DIMLJENJA

V tem odstavku so podane tehnične zahteve za predpisano ali neobvezno opremo, ki se uporablja pri preskusu ELR. Dimljenje se meri z merilnikom motnosti, ki omogoča prikaz izmerjene motnosti in koeficienta absorpcije svetlobe. Način prikazovanja motnosti se uporablja le za kalibriranje in kontrolo merilnika motnosti. Stopnje dimljenja v preskusnem ciklu se merijo v načinu prikazovanja koeficienta absorpcije svetlobe.

5.1   Splošne zahteve

ELR zahteva uporabo sistema za merjenje dima in obdelavo podatkov, ki vključuje tri funkcionalne enote. Te enote so lahko združene v eno samo komponento ali pa izvedene kot sistem med seboj povezanih komponent. Te tri funkcionalne enote so:

| (a) | merilnik motnosti, ki izpolnjuje tehnične zahteve odstavka 3 Dodatka 7; |
| --- | --- |

(a)

merilnik motnosti, ki izpolnjuje tehnične zahteve odstavka 3 Dodatka 7;

| (b) | enota za obdelavo podatkov, sposobna opravljati funkcije iz odstavka 6 Dodatka 1 te priloge; |
| --- | --- |

(b)

enota za obdelavo podatkov, sposobna opravljati funkcije iz odstavka 6 Dodatka 1 te priloge;

| (c) | tiskalnik in/ali elektronski pomnilniški medij za zapisovanje in izpisovanje zahtevanih stopenj dimljenja iz odstavka 6.3 Dodatka 1 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

tiskalnik in/ali elektronski pomnilniški medij za zapisovanje in izpisovanje zahtevanih stopenj dimljenja iz odstavka 6.3 Dodatka 1 te priloge.

5.2   Posebne zahteve

| 5.2.1 | Linearnost
  Linearnost naj bo v območju ± 2 % motnosti. |
| --- | --- |

5.2.1

Linearnost

Linearnost naj bo v območju ± 2 % motnosti.

| 5.2.2 | Premik ničlišča
  Premik ničlišča v času ene ure ne preseže ± 1 % motnosti. |
| --- | --- |

5.2.2

Premik ničlišča

Premik ničlišča v času ene ure ne preseže ± 1 % motnosti.

| 5.2.3 | Prikaz in območje merilnika motnosti
  Prikaz motnosti je v območju od 0 do 100 % motnosti, čitljivost pa 0,1 % motnosti. Prikaz koeficienta absorpcije svetlobe je v območju od 0 do 30 m-1 koeficienta absorpcije svetlobe, čitljivost pa 0,01 m-1 koeficienta absorpcije svetlobe. |
| --- | --- |

5.2.3

Prikaz in območje merilnika motnosti

Prikaz motnosti je v območju od 0 do 100 % motnosti, čitljivost pa 0,1 % motnosti. Prikaz koeficienta absorpcije svetlobe je v območju od 0 do 30 m-1 koeficienta absorpcije svetlobe, čitljivost pa 0,01 m-1 koeficienta absorpcije svetlobe.

| 5.2.4 | Odzivni čas instrumenta
  Fizični odzivni čas merilnika motnosti ne preseže 0,2 s. Fizični odzivni čas je razlika med časom doseganja 10 % in 90 % celotnega odklona kazalca sprejemnika s hitro odzivnostjo, kadar se motnost merjenih plinov spremeni v manj kot 0,1 s.
  Električni odzivni čas merilnika motnosti ne preseže 0,05 s. Električni odzivni čas je razlika med časom doseganja 10 % in 90 % celotnega obsega skale merilnika motnosti, kadar je svetlobni vir prekinjen ali povsem ugasne v manj kot 0,01 s. |
| --- | --- |

5.2.4

Odzivni čas instrumenta

Fizični odzivni čas merilnika motnosti ne preseže 0,2 s. Fizični odzivni čas je razlika med časom doseganja 10 % in 90 % celotnega odklona kazalca sprejemnika s hitro odzivnostjo, kadar se motnost merjenih plinov spremeni v manj kot 0,1 s.

Električni odzivni čas merilnika motnosti ne preseže 0,05 s. Električni odzivni čas je razlika med časom doseganja 10 % in 90 % celotnega obsega skale merilnika motnosti, kadar je svetlobni vir prekinjen ali povsem ugasne v manj kot 0,01 s.

| 5.2.5 | Nevtralni filtri
  Za vsak nevtralni filter, ki se uporablja v povezavi s kalibriranjem merilnika motnosti, meritvami linearnosti ali nastavitvijo razpona, je vrednost poznana v območju 1,0 % motnosti. Točnost nazivne vrednosti filtra se najmanj enkrat letno preveri z referenčnim etalonom, ki je sledljiv do nacionalnega ali mednarodnega standarda.
  Nevtralni filtri so natančne naprave in se med uporabo lahko hitro poškodujejo. Zato jih je treba čim manj prijemati, ko pa je to potrebno, se z njimi ravna previdno, da se ne popraskajo ali umažejo. |
| --- | --- |

5.2.5

Nevtralni filtri

Za vsak nevtralni filter, ki se uporablja v povezavi s kalibriranjem merilnika motnosti, meritvami linearnosti ali nastavitvijo razpona, je vrednost poznana v območju 1,0 % motnosti. Točnost nazivne vrednosti filtra se najmanj enkrat letno preveri z referenčnim etalonom, ki je sledljiv do nacionalnega ali mednarodnega standarda.

Nevtralni filtri so natančne naprave in se med uporabo lahko hitro poškodujejo. Zato jih je treba čim manj prijemati, ko pa je to potrebno, se z njimi ravna previdno, da se ne popraskajo ali umažejo.

Dodatek 5

Postopek kalibracije

1.   KALIBRACIJA ANALITSKIH INSTRUMENTOV

1.1   Uvod

Vsak analizator se kalibrira tako pogosto, kot je potrebno za izpolnjevanje zahtev tega pravilnika o točnosti. V tem odstavku opisana kalibracijska metoda se uporablja za analizatorje iz odstavka 3 Dodatka 4 in iz odstavka 1 Dodatka 7.

1.2   Kalibracijski plini

Upošteva se rok trajanja vseh kalibracijskih plinov.

Zabeleži se datum izteka roka trajanja kalibracijskih plinov, ki ga navede proizvajalec.

| 1.2.1 | Čisti plini
  Predpisana čistost plinov je opredeljena s spodaj navedenimi mejami onesnaženosti. Za delovanje morajo biti na voljo naslednji plini: | prečiščeni dušik
  (onesnaženost z ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Čisti plini

Predpisana čistost plinov je opredeljena s spodaj navedenimi mejami onesnaženosti. Za delovanje morajo biti na voljo naslednji plini:

prečiščeni dušik

(onesnaženost z ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | prečiščeni kisik
  (čistost > 99,5 % vol O2) |
| --- | --- |

prečiščeni kisik

(čistost > 99,5 % vol O2)

| | mešanica vodika in helija
  (40 ± 2 % vodika, preostanek helij)
  (onesnaženost z ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

mešanica vodika in helija

(40 ± 2 % vodika, preostanek helij)

(onesnaženost z ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | prečiščeni sintetični zrak
  (onesnaženost z ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

prečiščeni sintetični zrak

(onesnaženost z ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (vsebnost kisika 18–21 % vol.)
  prečiščeni propan ali CO za preverjanje CVS |
| --- | --- |

(vsebnost kisika 18–21 % vol.)

prečiščeni propan ali CO za preverjanje CVS

| 1.2.2 | Kalibracijski in kalibrirni plini
  Na voljo naj bodo mešanice plinov z naslednjimi kemičnimi sestavami: | C3H8 in prečiščeni sintetični zrak (glej odstavek 1.2.1); |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Kalibracijski in kalibrirni plini

Na voljo naj bodo mešanice plinov z naslednjimi kemičnimi sestavami:

C3H8 in prečiščeni sintetični zrak (glej odstavek 1.2.1);

| | CO in prečiščeni dušik; |
| --- | --- |

CO in prečiščeni dušik;

| | NOx in prečiščeni dušik (množina NO2, vsebovanega v tem kalibracijskem plinu, ne presega 5 % vsebnosti NO); |
| --- | --- |

NOx in prečiščeni dušik (množina NO2, vsebovanega v tem kalibracijskem plinu, ne presega 5 % vsebnosti NO);

| | CO2 in prečiščeni dušik; |
| --- | --- |

CO2 in prečiščeni dušik;

| | CH4 in prečiščeni sintetični zrak; |
| --- | --- |

CH4 in prečiščeni sintetični zrak;

| | C2H6 in prečiščeni sintetični zrak |
| --- | --- |

C2H6 in prečiščeni sintetični zrak

Opomba: Dovoljene so tudi druge kombinacije plinov, pod pogojem, da ti plini med seboj ne reagirajo.

Prava koncentracija kalibracijskega in kalibrirnega plina je v območju ± 2 % nazivne vrednosti. Vse koncentracije kalibracijskega plina so podane na prostorninski podlagi (prostorninski odstotek ali prostorninski ppm).

Plini, ki se uporabljajo za kalibriranje, se lahko pridobijo tudi s pomočjo delilnika plinov, z redčenjem s prečiščenim N2 ali s prečiščenim sintetičnim zrakom. Točnost mešalne naprave je taka, da je mogoče koncentracijo razredčenih kalibracijskih plinov določiti v območju ± 2 %.

| 1.2.3 | Uporaba naprav za natančno mešanje
  Plini, ki se uporabljajo za kalibracijo, se lahko pridobijo z napravami za natančno mešanje (razločevalniki plinov), redčenjem s prečiščenim N2 ali s prečiščenim sintetičnim zrakom. Točnost mešalne naprave mora biti takšna, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov točna na ± 2 %. Ta natančnost zahteva, da morajo biti primarni plini, ki se uporabljajo pri mešanju, znani vsaj na ± 1 % in sledljivi na nacionalne in mednarodne plinske standarde. Preverjanje se opravlja med 15 in 50 % obsega skale za vsako kalibracijo, ki vključuje uporabo naprave za mešanje.
  Po izbiri se lahko naprava za mešanje pregleda z instrumentom, ki je po naravi linearen, npr. z uporabo plina NO s CLD. Kalibracijska vrednost instrumenta se uskladi z kalibracijskim plinom, ki je neposredno povezan z instrumentom. Naprava za mešanje se pregleda pri nastavitvah, ki so bile uporabljene, nominalna vrednost pa se primerja z izmerjeno koncentracijo instrumenta. Ta razlika mora v vsaki točki biti v okviru ±1 % nominalne vrednosti. |
| --- | --- |

1.2.3

Uporaba naprav za natančno mešanje

Plini, ki se uporabljajo za kalibracijo, se lahko pridobijo z napravami za natančno mešanje (razločevalniki plinov), redčenjem s prečiščenim N2 ali s prečiščenim sintetičnim zrakom. Točnost mešalne naprave mora biti takšna, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov točna na ± 2 %. Ta natančnost zahteva, da morajo biti primarni plini, ki se uporabljajo pri mešanju, znani vsaj na ± 1 % in sledljivi na nacionalne in mednarodne plinske standarde. Preverjanje se opravlja med 15 in 50 % obsega skale za vsako kalibracijo, ki vključuje uporabo naprave za mešanje.

Po izbiri se lahko naprava za mešanje pregleda z instrumentom, ki je po naravi linearen, npr. z uporabo plina NO s CLD. Kalibracijska vrednost instrumenta se uskladi z kalibracijskim plinom, ki je neposredno povezan z instrumentom. Naprava za mešanje se pregleda pri nastavitvah, ki so bile uporabljene, nominalna vrednost pa se primerja z izmerjeno koncentracijo instrumenta. Ta razlika mora v vsaki točki biti v okviru ±1 % nominalne vrednosti.

1.3   Postopek dela z analizatorji in s sistemom vzorčenja

Pri delu z analizatorji se upoštevajo navodila proizvajalca instrumenta za zagon in delo. Vključijo se tudi minimalne zahteve iz odstavkov 1.4 do 1.9.

1.4   Preskus puščanja

Izvede se preskus puščanja sistema. Sonda se odklopi iz izpušnega sistema in njen konec zamaši. Vklopi se črpalka analizatorja. Po začetni stabilizaciji morajo vsi merilniki pretoka kazati vrednost nič. Če je vrednost drugačna, se preverijo cevi za vzorčenje in odpravi napaka.

Največja dovoljena stopnja puščanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki ga pregledujemo, naj bo 0,5 % od stopnje pretoka med uporabo. Za oceno stopnje pretoka med uporabo se lahko uporablja pretok skozi analizator in pretok po obvodu.

Sistem je mogoče spraviti tudi na vakuumski tlak najmanj 20 kPa (80 kPa absolutno). Po začetni stabilizaciji povečanje tlaka Δp (kPa/min) v sistemu ne sme preseči:

Δp = p/Vs × 0,005 × qvs

kjer je:

| Vs | = | prostornina sistema, v l |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | pretok sistema, v l/min |

Vs

=

prostornina sistema, v l

qvs

=

pretok sistema, v l/min

Druga metoda je uvajanje spremembe v stopnji koncentracije na začetku cevi za vzorčenje s preklopom z ničelnega na kalibracijski plin. Če odčitek po ustreznem časovnem obdobju kaže približno 1 % nižjo koncentracijo od uvedene, to nakazuje na težave pri kalibriranju ali na puščanje.

1.5   Pregled odzivnega časa analiznega sistema

Sistemske nastavitve za pregled odzivnega časa morajo biti popolnoma enake kot pri merjenju med preskusom (tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov na analizatorjih in drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na odzivne čase). Določitev odzivnega časa se izvede z zamenjavo plinov neposredno pri vstopu v sondo za vzorčenje. Izmenjava plinov se izvaja na manj kot 0,1 sekundo. Plini, ki se uporabijo pri preskusu, morajo povzročiti spremembo koncentracije vsaj 60 % FS.

Sled koncentracije vsake posamezne sestavine plina se zapiše. Odzivni čas je opredeljen kot razlika v času med zamenjavo plina in ustrezno spremembo zapisane koncentracije. Odzivni čas sistema (t90) je sestavljen iz časovnega zamika do merilnega detektorja in časa vzpona tega detektorja. Časovni zamik je opredeljen kot čas od spremembe (t0) in dokler odziv ni 10 % končnega odčitka (t10). Čas vzpona je opredeljen kot čas med 10 % in 90 % odziva končnega odčitka (t90 – t10).

Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih plinov za merjenje nerazredčenih izpušnih plinov je čas pretvorbe opredeljen kot čas od spremembe (t0) pa dokler odziv ni 50 % končnega odčitka (t50).

Odzivni čas sistema mora biti ≤ 10 sekund, čas vzpona pa ≤ 3,5 sekunde za vse omejene sestavine (CO, NOx, HC ali NMHC) in v vseh območjih, ki se uporabljajo.

1.6   Kalibracija

| 1.6.1 | Sestav merilnih instrumentov
  Sestav merilnih instrumentov se kalibrira, kalibracijske krivulje pa preverijo glede na etalonske pline. Uporabijo se iste stopnje pretoka plinov kot pri vzorčenju izpušnih plinov. |
| --- | --- |

1.6.1

Sestav merilnih instrumentov

Sestav merilnih instrumentov se kalibrira, kalibracijske krivulje pa preverijo glede na etalonske pline. Uporabijo se iste stopnje pretoka plinov kot pri vzorčenju izpušnih plinov.

| 1.6.2 | Čas ogrevanja
  Čas ogrevanja naj bo v skladu s priporočili proizvajalca. Če ni naveden, se za ogrevanje analizatorjev priporočata najmanj dve uri. |
| --- | --- |

1.6.2

Čas ogrevanja

Čas ogrevanja naj bo v skladu s priporočili proizvajalca. Če ni naveden, se za ogrevanje analizatorjev priporočata najmanj dve uri.

| 1.6.3 | Analizatorja NDIR in HFID
  Analizator NDIR je ustrezno kalibriran, plamen detektorja HFID pa optimiziran (odstavek 1.8.1). |
| --- | --- |

1.6.3

Analizatorja NDIR in HFID

Analizator NDIR je ustrezno kalibriran, plamen detektorja HFID pa optimiziran (odstavek 1.8.1).

| 1.6.4 | Določitev kalibracijske krivulje






  (a) | Kalibrira se vsako normalno uporabljano območje delovanja. |
| --- | --- | --- |

1.6.4

Določitev kalibracijske krivulje

(a)

Kalibrira se vsako normalno uporabljano območje delovanja.

| (b) | Analizatorji CO, CO2, NOx in HC se s pomočjo prečiščenega sintetičnega zraka (ali dušika) nastavijo na nič. |
| --- | --- |

(b)

Analizatorji CO, CO2, NOx in HC se s pomočjo prečiščenega sintetičnega zraka (ali dušika) nastavijo na nič.

| (c) | V analizatorje se vnesejo ustrezni kalibracijski plini, zapišejo se vrednosti in določi se kalibracijska krivulja. |
| --- | --- |

(c)

V analizatorje se vnesejo ustrezni kalibracijski plini, zapišejo se vrednosti in določi se kalibracijska krivulja.

| (d) | Kalibracijska krivulja se določi z vsaj 6 kalibracijskimi točkami (razen ničle), ki so približno enakomerno razporejene po območju delovanja. Najvišja nominalna koncentracija mora biti enaka ali višja od 90 % obsega skale. |
| --- | --- |

(d)

Kalibracijska krivulja se določi z vsaj 6 kalibracijskimi točkami (razen ničle), ki so približno enakomerno razporejene po območju delovanja. Najvišja nominalna koncentracija mora biti enaka ali višja od 90 % obsega skale.

| (e) | Kalibracijska krivulja se izračuna po metodi najmanjših kvadratov. Uporabi se lahko linearna ali nelinearna enačba, ki se najbolje ujema. |
| --- | --- |

(e)

Kalibracijska krivulja se izračuna po metodi najmanjših kvadratov. Uporabi se lahko linearna ali nelinearna enačba, ki se najbolje ujema.

| (f) | Kalibracijske točke se od črte najmanjših kvadratov, ki se najbolje prilega, ne razlikujejo za več kot ± 2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje. |
| --- | --- |

(f)

Kalibracijske točke se od črte najmanjših kvadratov, ki se najbolje prilega, ne razlikujejo za več kot ± 2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje.

| (g) | Ponovno se preveri nastavitev ničle in po potrebi ponovi kalibracijski postopek. |
| --- | --- |

(g)

Ponovno se preveri nastavitev ničle in po potrebi ponovi kalibracijski postopek.

| 1.6.5 | Alternativne metode
  Alternativne metode se lahko uporabijo, če je mogoče dokazati, da taka alternativna tehnika (npr. računalnik, elektronsko krmiljenje merilnega območja itd.) zagotavlja enako točnost. |
| --- | --- |

1.6.5

Alternativne metode

Alternativne metode se lahko uporabijo, če je mogoče dokazati, da taka alternativna tehnika (npr. računalnik, elektronsko krmiljenje merilnega območja itd.) zagotavlja enako točnost.

| 1.6.6 | Kalibracija analizatorja sledilnega plina za merjenje pretoka izpušnih plinov
  Kalibracijska krivulja se določi z vsaj 6 kalibracijskimi točkami (izključujoč ničlo), ki so približno enakomerno razporejene po območju delovanja. Največja nominalna koncentracija mora biti enaka ali večja od 90 % obsega skale. Kalibracijska krivulja se izračuna po metodi najmanjših kvadratov.
  Kalibracijske točke se od najboljše linije najmanjših kvadratov ne smejo razlikovati za več kot ± 2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje.
  Pred preskusom se analizator nastavi na nič, razpon pa se nastavi z uporabo ničelnega in kalibrirnega plina, katerega nominalna vrednost je več kot 80 % obsega skale analizatorja. |
| --- | --- |

1.6.6

Kalibracija analizatorja sledilnega plina za merjenje pretoka izpušnih plinov

Kalibracijska krivulja se določi z vsaj 6 kalibracijskimi točkami (izključujoč ničlo), ki so približno enakomerno razporejene po območju delovanja. Največja nominalna koncentracija mora biti enaka ali večja od 90 % obsega skale. Kalibracijska krivulja se izračuna po metodi najmanjših kvadratov.

Kalibracijske točke se od najboljše linije najmanjših kvadratov ne smejo razlikovati za več kot ± 2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje.

Pred preskusom se analizator nastavi na nič, razpon pa se nastavi z uporabo ničelnega in kalibrirnega plina, katerega nominalna vrednost je več kot 80 % obsega skale analizatorja.

| 1.6.7 | Preverjanje kalibriranja
  Pred posamezno analizo se vsako običajno uporabljeno območje delovanja preveri skladno z naslednjim postopkom.
  Kalibracija se preveri s pomočjo ničelnega in kalibrirnega plina, katerega nazivna vrednost je več kot 80 % obsega skale merilnega območja.
  Če ugotovljena vrednost pri nobeni od obeh obravnavanih točk ne odstopa od deklarirane referenčne vrednosti za več kot ± 4 % obsega skale, se lahko prilagoditveni parametri spremenijo. Če ni tako, se skladno z odstavkom 1.5.5 določi nova kalibracijska krivulja. |
| --- | --- |

1.6.7

Preverjanje kalibriranja

Pred posamezno analizo se vsako običajno uporabljeno območje delovanja preveri skladno z naslednjim postopkom.

Kalibracija se preveri s pomočjo ničelnega in kalibrirnega plina, katerega nazivna vrednost je več kot 80 % obsega skale merilnega območja.

Če ugotovljena vrednost pri nobeni od obeh obravnavanih točk ne odstopa od deklarirane referenčne vrednosti za več kot ± 4 % obsega skale, se lahko prilagoditveni parametri spremenijo. Če ni tako, se skladno z odstavkom 1.5.5 določi nova kalibracijska krivulja.

1.7   Preskus učinkovitosti pretvornika NOx

Učinkovitost pretvornika, ki se uporablja za pretvorbo NO2 v NO, se preskuša tako, kot je opisano v odstavkih od 1.7.1 do 1.7.8 (slika 6).

| 1.7.1 | Preskusna nastavitev
  Pri preskusni nastavitvi, kot je prikazana na sliki 6 (glej tudi odstavek 3.3.5 Dodatka 4 te priloge), in po spodnjem postopku se lahko s pomočjo ozonatorja preskusi učinkovitost pretvornikov. |
| --- | --- |

1.7.1

Preskusna nastavitev

Pri preskusni nastavitvi, kot je prikazana na sliki 6 (glej tudi odstavek 3.3.5 Dodatka 4 te priloge), in po spodnjem postopku se lahko s pomočjo ozonatorja preskusi učinkovitost pretvornikov.

| 1.7.2 | Kalibracija
  Z ničelnim in kalibrirnim plinom (v katerem vsebnost NO znaša 80 % delovnega območja, koncentracija NO2 v mešanici plinov pa manj kot 5 % koncentracije NO) se kemiluminiscenčni detektor (CLD) in ogrevani kemiluminiscenčni detektor (HCLD) po navodilih proizvajalca kalibrirata v najobičajnejšem delovnem območju. Analizator NOx je v načinu NO, tako da kalibrirni plin ne gre skozi pretvornik. Prikazana koncentracija se zabeleži. |
| --- | --- |

1.7.2

Kalibracija

Z ničelnim in kalibrirnim plinom (v katerem vsebnost NO znaša 80 % delovnega območja, koncentracija NO2 v mešanici plinov pa manj kot 5 % koncentracije NO) se kemiluminiscenčni detektor (CLD) in ogrevani kemiluminiscenčni detektor (HCLD) po navodilih proizvajalca kalibrirata v najobičajnejšem delovnem območju. Analizator NOx je v načinu NO, tako da kalibrirni plin ne gre skozi pretvornik. Prikazana koncentracija se zabeleži.

| 1.7.3 | Izračun
  Učinkovitost pretvornika NOx se izračuna takole:



  kjer je







  a | = | koncentracija NOx skladno z odstavkom 1.7.6 |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | koncentracija NOx skladno z odstavkom 1.7.7 |
| c | = | koncentracija NO skladno z odstavkom 1.7.4 |
| d | = | koncentracija NO skladno z odstavkom 1.7.5 |

1.7.3

Izračun

Učinkovitost pretvornika NOx se izračuna takole:

Formula

kjer je

a

=

koncentracija NOx skladno z odstavkom 1.7.6

b

=

koncentracija NOx skladno z odstavkom 1.7.7

c

=

koncentracija NO skladno z odstavkom 1.7.4

d

=

koncentracija NO skladno z odstavkom 1.7.5

| 1.7.4 | Dodajanje kisika
  Prek T-kosa se v tok plinov stalno dodaja kisik ali ničelni zrak, dokler prikazana koncentracija ni okrog 20 % manjša od prikazane kalibracijske koncentracije iz odstavka 1.7.2 (analizator je v načinu NO). Prikazana koncentracija c se zabeleži. Med celotnim postopkom ozonator ni vključen. |
| --- | --- |

1.7.4

Dodajanje kisika

Prek T-kosa se v tok plinov stalno dodaja kisik ali ničelni zrak, dokler prikazana koncentracija ni okrog 20 % manjša od prikazane kalibracijske koncentracije iz odstavka 1.7.2 (analizator je v načinu NO). Prikazana koncentracija c se zabeleži. Med celotnim postopkom ozonator ni vključen.

| 1.7.5 | Aktiviranje ozonatorja
  Ozonator se zdaj aktivira, da proizvede dovolj ozona za znižanje koncentracije NO na približno 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske koncentracije iz odstavka 1.7.2. Prikazana koncentracija d se zabeleži (analizator je v načinu NO). |
| --- | --- |

1.7.5

Aktiviranje ozonatorja

Ozonator se zdaj aktivira, da proizvede dovolj ozona za znižanje koncentracije NO na približno 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske koncentracije iz odstavka 1.7.2. Prikazana koncentracija d se zabeleži (analizator je v načinu NO).

| 1.7.6 | Način NOx

  Nato se analizator NO preklopi na način NOx, tako da zdaj mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO2, O2 in N2) teče skozi pretvornik. Prikazana koncentracija „a“ se zabeleži (analizator je v načinu NOx). |
| --- | --- |

1.7.6

Način NOx

Nato se analizator NO preklopi na način NOx, tako da zdaj mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO2, O2 in N2) teče skozi pretvornik. Prikazana koncentracija „a“ se zabeleži (analizator je v načinu NOx).

| 1.7.7 | Deaktiviranje ozonatorja
  Ozonator se zdaj deaktivira. Mešanica plinov iz odstavka 1.7.6 teče skozi pretvornik v detektor. Prikazana koncentracija b se zabeleži (analizator je v načinu NOx). |
| --- | --- |

1.7.7

Deaktiviranje ozonatorja

Ozonator se zdaj deaktivira. Mešanica plinov iz odstavka 1.7.6 teče skozi pretvornik v detektor. Prikazana koncentracija b se zabeleži (analizator je v načinu NOx).

| 1.7.8 | Način NO
  Ko je analizator preklopljen v način NO in ozonator deaktiviran, se prekine tudi pretok kisika ali sintetičnega zraka. Odčitek NOx na analizatorju ne odstopa za več kot ± 5 % od vrednosti, izmerjene skladno z odstavkom 1.7.2 (analizator je v načinu NO). |
| --- | --- |

1.7.8

Način NO

Ko je analizator preklopljen v način NO in ozonator deaktiviran, se prekine tudi pretok kisika ali sintetičnega zraka. Odčitek NOx na analizatorju ne odstopa za več kot ± 5 % od vrednosti, izmerjene skladno z odstavkom 1.7.2 (analizator je v načinu NO).

| 1.7.9 | Preskusni interval
  Učinkovitost pretvornika se preskusi pred vsakim kalibriranjem analizatorja NOx. |
| --- | --- |

1.7.9

Preskusni interval

Učinkovitost pretvornika se preskusi pred vsakim kalibriranjem analizatorja NOx.

| 1.7.10 | Zahteva glede učinkovitosti
  Učinkovitost pretvornika ni manjša od 90 %, zelo priporočljiva pa je višja učinkovitost 95 %.

  Opomba: Če takrat, ko je analizator v najobičajnejšem območju, ozonator ne more omogočiti znižanja koncentracije z 80 % na 20 % v skladu z odstavkom 1.7.5, potem se uporabi najvišje območje, ki ga je mogoče doseči. |
| --- | --- |

1.7.10

Zahteva glede učinkovitosti

Učinkovitost pretvornika ni manjša od 90 %, zelo priporočljiva pa je višja učinkovitost 95 %.

Opomba: Če takrat, ko je analizator v najobičajnejšem območju, ozonator ne more omogočiti znižanja koncentracije z 80 % na 20 % v skladu z odstavkom 1.7.5, potem se uporabi najvišje območje, ki ga je mogoče doseči.

Slika 6

Shematski prikaz naprave za preskušanje učinkovitosti pretvornika NOx

Image

1.8   Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)

| 1.8.1 | Optimizacija odziva detektorja
  FID se nastavi v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Za optimizacijo odziva v najobičajnejšem delovnem območju se za kalibrirni plin uporabi propan v zraku.
  Ko je stopnja pretoka goriva in zraka nastavljena v skladu s priporočili proizvajalca, se v analizator spusti 350 ± 75 ppm kalibrirnega plina C. Odziv pri danem pretoku goriva se določi iz razlike med odzivom kalibrirnega plina in odzivom ničelnega plina. Pretok goriva se postopno naravna nad in pod specifikacijo proizvajalca. Kalibrirni in ničelni odziv pri teh pretokih goriva se zabeležita. Razliko med kalibrirnim in ničelnim odzivom se izriše s krivuljo, pretok goriva pa naravna na bogatejšo stran krivulje. |
| --- | --- |

1.8.1

Optimizacija odziva detektorja

FID se nastavi v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Za optimizacijo odziva v najobičajnejšem delovnem območju se za kalibrirni plin uporabi propan v zraku.

Ko je stopnja pretoka goriva in zraka nastavljena v skladu s priporočili proizvajalca, se v analizator spusti 350 ± 75 ppm kalibrirnega plina C. Odziv pri danem pretoku goriva se določi iz razlike med odzivom kalibrirnega plina in odzivom ničelnega plina. Pretok goriva se postopno naravna nad in pod specifikacijo proizvajalca. Kalibrirni in ničelni odziv pri teh pretokih goriva se zabeležita. Razliko med kalibrirnim in ničelnim odzivom se izriše s krivuljo, pretok goriva pa naravna na bogatejšo stran krivulje.

| 1.8.2 | Faktorji odzivnosti ogljikovodikov
  Analizator se kalibrira s pomočjo propana v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka, v skladu z odstavkom 1.5.
  Faktorji odzivnosti se določijo ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja. Faktor odzivnosti (Rf) za določeno vrsto ogljikovodika je razmerje med odčitkom FID C1 in koncentracijo plinov v jeklenki, izraženo v ppm C1.
  Koncentracija preskusnega plina je na ravni, da je odziv približno 80 % obsega skale. Koncentracija je poznana na ± 2 % točno glede na gravimetrično standardno vrednost, izraženo kot prostornina. Poleg tega se plinska jeklenka predkondicionira 24 ur pri temperaturi 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).
  Preskusni plini, ki se uporabljajo, in priporočena območja relativnih faktorjev odzivnosti so naslednji: | metan in prečiščeni sintetični zrak 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2

Faktorji odzivnosti ogljikovodikov

Analizator se kalibrira s pomočjo propana v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka, v skladu z odstavkom 1.5.

Faktorji odzivnosti se določijo ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja. Faktor odzivnosti (Rf) za določeno vrsto ogljikovodika je razmerje med odčitkom FID C1 in koncentracijo plinov v jeklenki, izraženo v ppm C1.

Koncentracija preskusnega plina je na ravni, da je odziv približno 80 % obsega skale. Koncentracija je poznana na ± 2 % točno glede na gravimetrično standardno vrednost, izraženo kot prostornina. Poleg tega se plinska jeklenka predkondicionira 24 ur pri temperaturi 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

Preskusni plini, ki se uporabljajo, in priporočena območja relativnih faktorjev odzivnosti so naslednji:

metan in prečiščeni sintetični zrak 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | propilen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

propilen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | toluen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

toluen in prečiščeni sintetični zrak 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Te vrednosti so odvisne od faktorja odzivnosti (Rf) 1,00 za propan in prečiščeni sintetični zrak.

| 1.8.3 | Preskus stranske občutljivosti na kisik
  Preskus stranske občutljivosti na kisik se opravi ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja.
  Faktor odzivnosti je opredeljen in se določi, kot je opisano v odstavku 1.8.2. Preskusni plin, ki se uporabi, in priporočeno območje relativnih faktorjev odzivnosti sta naslednja: | propan in dušik 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 |
| --- | --- | --- |

1.8.3

Preskus stranske občutljivosti na kisik

Preskus stranske občutljivosti na kisik se opravi ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja.

Faktor odzivnosti je opredeljen in se določi, kot je opisano v odstavku 1.8.2. Preskusni plin, ki se uporabi, in priporočeno območje relativnih faktorjev odzivnosti sta naslednja:

propan in dušik 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05

Ta vrednost je odvisna od faktorja odzivnosti (Rf) 1,00 za propan in prečiščeni sintetični zrak.

Koncentracija kisika v zraku gorilnika detektorja FID je v območju ± 1 mol % koncentracije kisika zraka v gorilniku, uporabljenega pri zadnjem preskusu stranske občutljivosti na kisik. Če je razlika večja, se preveri stranska občutljivost na kisik in po potrebi naravna analizator.

| 1.8.4 | Učinkovitost izločevalnika ne-metanov (NMC, samo plinski motorji na NG)
  Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje ne-metanskih ogljikovodikov iz vzorčnega plina z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 %. Da bo merjenje NHMC točno, se določi obe učinkovitosti in ju uporabi pri izračunu stopnje masnega pretoka emisij NMHC (glej odstavek 5.4 Dodatka 2 Priloge 4A). |
| --- | --- |

1.8.4

Učinkovitost izločevalnika ne-metanov (NMC, samo plinski motorji na NG)

Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje ne-metanskih ogljikovodikov iz vzorčnega plina z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 %. Da bo merjenje NHMC točno, se določi obe učinkovitosti in ju uporabi pri izračunu stopnje masnega pretoka emisij NMHC (glej odstavek 5.4 Dodatka 2 Priloge 4A).

| 1.8.4.1 | Učinkovitost metana
  Kalibracijski plin metan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi takole:



  kjer je







  cw | = | koncentracija HC, če CH4 teče skozi NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC |

1.8.4.1

Učinkovitost metana

Kalibracijski plin metan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi takole:

Formula

kjer je

cw

=

koncentracija HC, če CH4 teče skozi NMC

cw/o

=

koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC

| 1.8.4.2 | Učinkovitost etana
  Kalibracijski plin etan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi takole:



  kjer je







  cw | = | koncentracija HC, če C2H6 teče skozi NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC |

1.8.4.2

Učinkovitost etana

Kalibracijski plin etan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi takole:

Formula

kjer je

cw

=

koncentracija HC, če C2H6 teče skozi NMC

cw/o

=

koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC

1.9   Učinki stranske občutljivosti pri analizatorjih CO, CO2 in NOx

Plini v izpuhu, ki ga ne analiziramo, lahko na različne načine povzročajo motnje pri zapisu. Do pozitivnih motenj pride pri analizatorjih NDIR, kjer daje moteči plin isti učinek kot merjeni plin, vendar v manjši meri. Negativne motnje pri analizatorjih NDIR povzroča moteči plin, ki širi absorpcijski pas merjenega plina, pri detektorjih CLD pa moteči plin, ki duši sevanje. Pred prvo uporabo analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja se opravi pregled stranskih občutljivosti iz odstavkov 1.9.1 in 1.9.2.

| 1.9.1 | Pregled stranskih občutljivosti pri analizatorju CO
  Voda in CO2 lahko motita delovanje analizatorja CO. Zato se skozi vodo pri sobni temperaturi pošljejo mehurčki kalibrirnega plina CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja, ki se uporablja med preskušanjem, odziv analizatorja pa se zabeleži. Odziv analizatorja ni večji od 1 % obsega skale za območja, ki so enaka ali nad 300 ppm, ali večji od 3 ppm za območja pod 300 ppm. |
| --- | --- |

1.9.1

Pregled stranskih občutljivosti pri analizatorju CO

Voda in CO2 lahko motita delovanje analizatorja CO. Zato se skozi vodo pri sobni temperaturi pošljejo mehurčki kalibrirnega plina CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja, ki se uporablja med preskušanjem, odziv analizatorja pa se zabeleži. Odziv analizatorja ni večji od 1 % obsega skale za območja, ki so enaka ali nad 300 ppm, ali večji od 3 ppm za območja pod 300 ppm.

| 1.9.2 | Preskusi moteče občutljivosti analizatorja NOx

  Plina, ki zadevata analizator CLD (in HCLD), sta CO2 in vodna para. Odzivi na dušenje s tema dvema plinoma so sorazmerni z njuno koncentracijo, zato so potrebne preskusne tehnike za določanje dušenja pri najvišjih predvidenih koncentracijah med preskušanjem. |
| --- | --- |

1.9.2

Preskusi moteče občutljivosti analizatorja NOx

Plina, ki zadevata analizator CLD (in HCLD), sta CO2 in vodna para. Odzivi na dušenje s tema dvema plinoma so sorazmerni z njuno koncentracijo, zato so potrebne preskusne tehnike za določanje dušenja pri najvišjih predvidenih koncentracijah med preskušanjem.

| 1.9.2.1 | Preskus moteče občutljivosti na CO2

  Kalibrirni plin CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja se spusti skozi analizator NDIR, vrednost CO2 pa zabeleži kot A. Nato se približno 50 % razredči s kalibrirnim plinom NO in pošlje skozi NDIR in (H)CLD, vrednost CO2 ali NO pa zabeleži kot B ali C. Nato se dotok CO2 zapre, skozi (H)CLD pa pošlje samo kalibrirni plin NO, katerega vrednost se zabeleži kot D.
  Dušenje, ki ne sme biti večje od 3 % obsega skale, se izračuna takole:



  če je:







  A | = | koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v % |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v % |
| C | = | koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm |
| D | = | koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm |

1.9.2.1

Preskus moteče občutljivosti na CO2

Kalibrirni plin CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja se spusti skozi analizator NDIR, vrednost CO2 pa zabeleži kot A. Nato se približno 50 % razredči s kalibrirnim plinom NO in pošlje skozi NDIR in (H)CLD, vrednost CO2 ali NO pa zabeleži kot B ali C. Nato se dotok CO2 zapre, skozi (H)CLD pa pošlje samo kalibrirni plin NO, katerega vrednost se zabeleži kot D.

Dušenje, ki ne sme biti večje od 3 % obsega skale, se izračuna takole:

Formula

če je:

A

=

koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %

B

=

koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %

C

=

koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm

D

=

koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm

Uporabijo se lahko tudi alternativne metode redčenja in kvantifikacije vrednosti kalibrirnih plinov CO2 in NO, kot je dinamično mešanje.

| 1.9.2.2 | Preskus moteče občutljivosti na vodno paro
  Ta pregled velja le za meritve koncentracije vlažnih plinov. Pri izračunu dušenja zaradi vode se upošteva redčenje kalibrirnega plina NO z vodno paro in primerjavo koncentracije vodne pare v mešanici s predvideno koncentracijo med preskušanjem.
  Skozi (H)CLD se pošlje kalibrirni plin NO s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale običajnega območja delovanja in se zabeleži vrednost NO kot D. Mehurčki kalibrirnega plina NO se nato pri sobni temperaturi pošljejo skozi vodo in skozi (H)CLD, vrednost NO pa se zabeleži kot C. Določi se absolutni obratovalni tlak analizatorja ali temperatura vode in zabeleži kot E ali F. Določi se tlak nasičene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode z mehurčki F, in zabeleži kot G. Koncentracija vodne pare (H, v %) v mešanici se izračuna takole:
  H = 100 × (G/E)
  Predvidena koncentracija (De) razredčenega kalibrirnega plina NO (v vodni pari) se izračuna takole:
  De = D × (1 - H/100)
  Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev se največja predvidena koncentracija vodne pare v izpuhu (Hm, v %) med preskušanjem, pri domnevnem razmerju H/C atoma goriva 1,8: 1, iz koncentracije nerazredčenega kalibrirnega plina CO2 (A, kot je izmerjena v odstavku 1.9.2.1) oceni takole:
  Hm = 0,9 × A
  Dušenje zaradi vode, ki ni večje od 3 %, se izračuna takole:
  % dušenja = 100 × ((De – C)/De) × (Hm/H)
  kjer je







  De | = | predvidena koncentracija razredčenega NO, v ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | koncentracija razredčenega NO, v ppm |
| Hm | = | največja koncentracija vodne pare, v % |
| H | = | dejanska koncentracija vodne pare, v % |

1.9.2.2

Preskus moteče občutljivosti na vodno paro

Ta pregled velja le za meritve koncentracije vlažnih plinov. Pri izračunu dušenja zaradi vode se upošteva redčenje kalibrirnega plina NO z vodno paro in primerjavo koncentracije vodne pare v mešanici s predvideno koncentracijo med preskušanjem.

Skozi (H)CLD se pošlje kalibrirni plin NO s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale običajnega območja delovanja in se zabeleži vrednost NO kot D. Mehurčki kalibrirnega plina NO se nato pri sobni temperaturi pošljejo skozi vodo in skozi (H)CLD, vrednost NO pa se zabeleži kot C. Določi se absolutni obratovalni tlak analizatorja ali temperatura vode in zabeleži kot E ali F. Določi se tlak nasičene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode z mehurčki F, in zabeleži kot G. Koncentracija vodne pare (H, v %) v mešanici se izračuna takole:

H = 100 × (G/E)

Predvidena koncentracija (De) razredčenega kalibrirnega plina NO (v vodni pari) se izračuna takole:

De = D × (1 - H/100)

Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev se največja predvidena koncentracija vodne pare v izpuhu (Hm, v %) med preskušanjem, pri domnevnem razmerju H/C atoma goriva 1,8: 1, iz koncentracije nerazredčenega kalibrirnega plina CO2 (A, kot je izmerjena v odstavku 1.9.2.1) oceni takole:

Hm = 0,9 × A

Dušenje zaradi vode, ki ni večje od 3 %, se izračuna takole:

% dušenja = 100 × ((De – C)/De) × (Hm/H)

kjer je

De

=

predvidena koncentracija razredčenega NO, v ppm

C

=

koncentracija razredčenega NO, v ppm

Hm

=

največja koncentracija vodne pare, v %

H

=

dejanska koncentracija vodne pare, v %

| Opomba | : | Za ta pregled je pomembno, da kalibrirni plin NO vsebuje najmanjšo možno koncentracijo NO2, saj se absorpcija NO2 v vodi pri izračunih dušenja ne upošteva. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Za ta pregled je pomembno, da kalibrirni plin NO vsebuje najmanjšo možno koncentracijo NO2, saj se absorpcija NO2 v vodi pri izračunih dušenja ne upošteva.

1.10   Presledki med kalibriranji

Analizatorje se skladno z odstavkom 1.5 kalibrira najmanj vsake 3 mesece ali vsakič, ko je bilo izvedeno popravilo ali sprememba sistema, ki bi lahko vplivala na kalibriranje.

2.   KALIBRACIJA SISTEMA CVS

2.1   Splošno

Sistem CVS se kalibrira s pomočjo točnega merilnika pretoka, ki je sledljiv na nacionalne ali mednarodne etalone, ter regulatorja pretoka. Pretok skozi sistem se meri pri različnih nastavitvah regulatorja, krmilni parametri sistema pa se merijo in povežejo s pretokom.

Uporabljajo se lahko razne vrste merilnikov pretoka, npr. kalibrirana venturijeva cev, kalibriran laminarni merilnik pretoka in kalibriran turbinski plinomer.

2.2   Kalibracija črpalke s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP)

Vsi parametri, povezani s črpalko, se izmerijo hkrati s parametri, povezanimi z merilnikom pretoka, ki je na črpalko priključen zaporedno. Izračunano stopnjo pretoka (v m3/min na vstopu v črpalko, pri absolutnem tlaku in temperaturi) se zapiše glede na korelacijsko funkcijo, ki je vrednost specifične kombinacije parametrov črpalke. Nato se določi linearna enačba, ki povezuje pretok črpalke in korelacijsko funkcijo. Če ima CVS pogon z več različnimi števili vrtljajev, se kalibriranje izvede za vsako uporabljeno območje. Med kalibriranjem je treba ohranjati stabilno temperaturo.

| 2.2.1 | Analiza podatkov
  Stopnja pretoka zraka (Qs) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 6 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/min iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Nato se stopnja pretoka zraka pretvori v pretok črpalke (V0) v m3/vrt pri absolutni temperaturi in tlaku na vstopu v črpalko, in sicer takole:



  kjer je







  qvCVS | = | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatura na vstopu v črpalko, v K |
| pp | = | absolutni tlak na vstopu v črpalko (pB-p1), v kPa |
| n | = | število vrtljajev črpalke, v vrt/s |

2.2.1

Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (Qs) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 6 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/min iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Nato se stopnja pretoka zraka pretvori v pretok črpalke (V0) v m3/vrt pri absolutni temperaturi in tlaku na vstopu v črpalko, in sicer takole:

Formula

kjer je

qvCVS

=

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

T

=

temperatura na vstopu v črpalko, v K

pp

=

absolutni tlak na vstopu v črpalko (pB-p1), v kPa

n

=

število vrtljajev črpalke, v vrt/s

Zaradi upoštevanja medsebojnega delovanja nihanja tlaka pri črpalki in stopnje izgube črpalke je treba izračunati korelacijsko funkcijo (X0) med številom vrtljajev črpalke, razliko tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje ter absolutnim tlakom na izstopu iz črpalke, in sicer takole:

Formula

kjer je

| Δpp | = | razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje, v kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | absolutni tlak na izhodu iz črpalke, v kPa |

Δpp

=

razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje, v kPa

pp

=

absolutni tlak na izhodu iz črpalke, v kPa

Za generiranje kalibracijske enačbe se opravi linearna prilagoditev z metodo najmanjših kvadratov, in sicer takole:

V
  0 = D
  0 - m × X
  0

D0 in m sta konstanti odseka in naklona, ki določata regresijske premice.

Pri sistemu CVS z več različnimi števili vrtljajev potekajo kalibracijske krivulje, generirane pri različnih stopnjah pretoka črpalke, približno vzporedno, vrednosti odseka (D0) pa z manjšanjem stopnje pretoka črpalke naraščajo.

Vrednosti, izračunane na podlagi enačbe, so v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti V0. Vrednosti m so od črpalke do črpalke različne. Dotok delcev s časom povzroči zmanjšanje izgube črpalke, kar je razvidno iz nižjih vrednosti za m. Zato se kalibriranje izvede ob zagonu črpalke, po večjih vzdrževalnih delih in če preverjanje celotnega sistema (odstavek 2.4) pokaže spremembo stopnje izgube.

2.3   Kalibracija venturijeve cevi s kritičnim pretokom (CFV)

Kalibracija CFV temelji na enačbi za kritični pretok v venturijevi cevi. Pretok plinov je odvisen od tlaka in temperature na vstopu.

| 2.3.1 | Analiza podatkov
  Stopnja pretoka zraka (Qs) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 8 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/min iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Kalibracijski koeficient se izračuna iz kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer takole:



  kjer je







  qvCVS | = | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K |
| pp | = | absolutni tlak pri vstopu v venturijevo cev, v kPa |

2.3.1

Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (Qs) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 8 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/min iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Kalibracijski koeficient se izračuna iz kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer takole:

Formula

kjer je

qvCVS

=

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

T

=

temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K

pp

=

absolutni tlak pri vstopu v venturijevo cev, v kPa

Za določanje območja kritičnega pretoka se Kv zapiše kot funkcija tlaka na vstopu v venturijevo cev. Kv ima pri kritičnem (dušenem) pretoku relativno konstantno vrednost. Z upadanjem tlaka (naraščanjem vakuuma) se venturijeva cev odduši in Kv zmanjša, kar nakazuje na to, da CFV obratuje zunaj dopustnega območja.

Za najmanj osem točk v območju kritičnega pretoka se izračunata povprečni Kv in standardni odklon. Standardni odklon ne sme presegati ±0,3 % povprečnega Kv.

2.4   Kalibracija podzvočne venturijeve cevi (SSV)

Kalibracija SSV temelji na enačbi za pretok za podzvočno venturijevo cev. Pretok plina je funkcija vstopnega tlaka, temperature in padca tlaka med vstopom v SSV in grlom.

| 2.4.1 | Analiza podatkov
  Stopnja pretoka zraka (Qs) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/min iz podatkov merilnika pretoka s pomočjo metode, ki jo predpiše proizvajalec. Koeficient odvajanja se izračuna iz kalibracijskih podatkov za vsako dušilno mesto takole:



  kjer je:







  QSSV | = | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K |
| d | = | premer grla SSV, v m |
| rp | = | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom |
| rD | = | razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom vstopne cevi, D |

2.4.1

Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (Qs) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/min iz podatkov merilnika pretoka s pomočjo metode, ki jo predpiše proizvajalec. Koeficient odvajanja se izračuna iz kalibracijskih podatkov za vsako dušilno mesto takole:

Formula

kjer je:

QSSV

=

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

T

=

temperatura pri vstopu v venturijevo cev, v K

d

=

premer grla SSV, v m

rp

=

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom Formula

rD

=

razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom vstopne cevi, D

Za določitev območja podzvočnega pretoka se Cd zapiše kot funkcija Reynoldsovega števila na grlu SSV. Re na grlu SSV se izračuna po naslednji formuli:

Formula

kjer je:

| A1 | = | zbirka konstant in pretvorb enot |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| d | = | premer grla SSV, v m |
| μ | = | absolutna ali dinamična viskoznost plina, izračunana po naslednji formuli: |
| b | = | empirična konstanta = 1,458 × 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empirična konstanta = 110,4 K |

A1

=

zbirka konstant in pretvorb enot Formula

QSSV

=

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

d

=

premer grla SSV, v m

μ

=

absolutna ali dinamična viskoznost plina, izračunana po naslednji formuli:

Formula

b

=

empirična konstanta = 1,458 × 106, kg/ms K0,5

S

=

empirična konstanta = 110,4 K

Ker je QSSV vnos za formulo Re, je treba izračun začeti s predhodno domnevo za QSSV ali Cd venturijeve cevi za kalibracijo in ponavljati, dokler QSSV ne konvergira. Metoda konvergence mora biti točna na 0,1 % točke ali boljša.

Izračunane vrednosti Cd iz dobljene enačbe kalibracijske krivulje za najmanj šestnajst točk v območju podzvočnega pretoka morajo biti v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti Cd za vsako kalibracijsko točko.

2.5   Preverjanje celotnega sistema

Skupna točnost sistema vzorčenja CVS in analiznega sistema se določi z uvajanjem znane mase plinastega onesnaževala v sistem, medtem ko ta deluje na običajen način. Onesnaževalo se analizira in izračuna njegova masa skladno z odstavkom 4.3 Dodatka 2 Priloge 4A, razen pri propanu, kjer se za HC namesto faktorja 0,000479 uporabi faktor 0,000472. Uporabi se ena od naslednjih dveh tehnik.

| 2.5.1 | Merjenje s pomočjo zaslonke s kritičnim pretokom
  Sistem CVS se skozi kalibrirano zaslonko s kritičnim pretokom napolni z znano količino čistega plina (ogljikovega monoksida ali propana). Če je tlak na vstopu dovolj visok, je stopnja pretoka, ki se nastavi z zaslonko s kritičnim pretokom, neodvisna od tlaka na izstopu iz zaslonke (= kritični pretok). Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisije izpušnih plinov. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina. Tako ugotovljena masa je v območju ± 3 % znane mase vbrizganega plina. |
| --- | --- |

2.5.1

Merjenje s pomočjo zaslonke s kritičnim pretokom

Sistem CVS se skozi kalibrirano zaslonko s kritičnim pretokom napolni z znano količino čistega plina (ogljikovega monoksida ali propana). Če je tlak na vstopu dovolj visok, je stopnja pretoka, ki se nastavi z zaslonko s kritičnim pretokom, neodvisna od tlaka na izstopu iz zaslonke (= kritični pretok). Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisije izpušnih plinov. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina. Tako ugotovljena masa je v območju ± 3 % znane mase vbrizganega plina.

| 2.5.2 | Merjenje s pomočjo gravimetrijske tehnike
  Do ±0,01 grama natančno se določi teža majhne jeklenke, napolnjene z ogljikovim monoksidom ali propanom. Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisije izpušnih plinov, medtem ko se vanj vbrizgava ogljikov monoksid ali propan. Količina sproščenega čistega plina se določi s pomočjo merjenja razlike mas. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina. Tako ugotovljena masa je v območju ± 3 % znane mase vbrizganega plina. |
| --- | --- |

2.5.2

Merjenje s pomočjo gravimetrijske tehnike

Do ±0,01 grama natančno se določi teža majhne jeklenke, napolnjene z ogljikovim monoksidom ali propanom. Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisije izpušnih plinov, medtem ko se vanj vbrizgava ogljikov monoksid ali propan. Količina sproščenega čistega plina se določi s pomočjo merjenja razlike mas. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina. Tako ugotovljena masa je v območju ± 3 % znane mase vbrizganega plina.

3.   KALIBRACIJA SISTEMA ZA MERJENJE DELCEV

3.1   Uvod

Kalibracija merjenja delcev je omejena na merilnike pretoka, ki se uporabljajo za določitev vzorčnega pretoka in razmerja redčenja. Vsak merilnik pretoka se kalibrira tolikokrat, kolikor je potrebno za izpolnitev zahtev o točnosti tega pravilnika. Kalibracijska metoda, ki se uporabi, je opisana v odstavku 3.2.

3.2   Merjenje pretoka

| 3.2.1 | Periodična kalibracija






  (a) | Za doseganje absolutne točnosti merilnikov pretoka, kakor je določeno v odstavku 2.2 Dodatka 4 te priloge, se merilniki pretoka ali instrumenti za merjenje pretoka kalibrirajo s točnim merilnikom pretoka, ki je sledljiv na nacionalne in/ali mednarodne standarde. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Periodična kalibracija

(a)

Za doseganje absolutne točnosti merilnikov pretoka, kakor je določeno v odstavku 2.2 Dodatka 4 te priloge, se merilniki pretoka ali instrumenti za merjenje pretoka kalibrirajo s točnim merilnikom pretoka, ki je sledljiv na nacionalne in/ali mednarodne standarde.

| (b) | Če se pretok vzorčnega plina določi z diferencialnim merjenjem pretoka, se merilnik pretoka ali instrument za merjenje pretoka kalibrirata po enem od naslednjih postopkov tako, da pretok sonde qmp v tunel izpolnjuje zahteve o točnosti iz odstavka 4.2.5.2 Dodatka 4 te priloge:






  (i) | Merilnik pretoka za qmdw se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew, razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj 5 točk, pri čemer so vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo qmdw, ki se uporabi pri preskusu, in vrednostjo qmdew, ki se uporabi pri preskusu.Tunel za redčenje je mogoče obiti. |
| --- | --- | --- |

(b)

Če se pretok vzorčnega plina določi z diferencialnim merjenjem pretoka, se merilnik pretoka ali instrument za merjenje pretoka kalibrirata po enem od naslednjih postopkov tako, da pretok sonde qmp v tunel izpolnjuje zahteve o točnosti iz odstavka 4.2.5.2 Dodatka 4 te priloge:

(i)

Merilnik pretoka za qmdw se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew, razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj 5 točk, pri čemer so vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo qmdw, ki se uporabi pri preskusu, in vrednostjo qmdew, ki se uporabi pri preskusu.Tunel za redčenje je mogoče obiti.

| (ii) | Kalibrirana naprava za masni pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew, točnost pa se preveri za vrednost, ki se uporabi pri preskusu. Nato se kalibrirana naprava za masni pretok priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdw, točnost pa se preveri za vsaj 5 nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, relativno na qmdew, ki se uporabi pri preskusu. |
| --- | --- |

(ii)

Kalibrirana naprava za masni pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew, točnost pa se preveri za vrednost, ki se uporabi pri preskusu. Nato se kalibrirana naprava za masni pretok priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdw, točnost pa se preveri za vsaj 5 nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, relativno na qmdew, ki se uporabi pri preskusu.

| (iii) | Cev za prenos vzorca TT se izklopi iz izpuha, na njo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti qmp. Nato se qmdew nastavi na vrednost, uporabljeno na preskusu, qmdw pa se nato nastavi na vsaj 5 vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja q med 3 in 50. Zagotoviti je mogoče tudi poseben kalibrirani iztok, v katerem se tunel obide, skupni pretok in pretok zraka za redčenje ustreznih merilnikov pa ostane kot na dejanskem preskusu. |
| --- | --- |

(iii)

Cev za prenos vzorca TT se izklopi iz izpuha, na njo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti qmp. Nato se qmdew nastavi na vrednost, uporabljeno na preskusu, qmdw pa se nato nastavi na vsaj 5 vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja q med 3 in 50. Zagotoviti je mogoče tudi poseben kalibrirani iztok, v katerem se tunel obide, skupni pretok in pretok zraka za redčenje ustreznih merilnikov pa ostane kot na dejanskem preskusu.

| (iv) | V izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta sledilni plin je lahko sestavni del izpušnega plina, na primer CO2 ali NOx. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za 5 razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja rd: |
| --- | --- |

(iv)

V izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta sledilni plin je lahko sestavni del izpušnega plina, na primer CO2 ali NOx. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za 5 razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja rd:

| (c) | Upoštevajo se točnosti analizatorjev plina, zato da se zagotovi točnost qmp. |
| --- | --- |

(c)

Upoštevajo se točnosti analizatorjev plina, zato da se zagotovi točnost qmp.

| 3.2.2 | Pregled pretoka ogljika






  (a) | Pregled pretoka ogljika z uporabo dejanskih izpušnih plinov se priporoča za iskanje težav pri merjenju in nadzoru ter preverjanje pravilnega delovanja sistema z delnim tokom. Pregled pretoka ogljika se izvede vsaj vsakič, ko je nameščen nov motor ali ko pride do kakšne pomembne spremembe v nastavitvah preskusne opreme. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Pregled pretoka ogljika

(a)

Pregled pretoka ogljika z uporabo dejanskih izpušnih plinov se priporoča za iskanje težav pri merjenju in nadzoru ter preverjanje pravilnega delovanja sistema z delnim tokom. Pregled pretoka ogljika se izvede vsaj vsakič, ko je nameščen nov motor ali ko pride do kakšne pomembne spremembe v nastavitvah preskusne opreme.

| (b) | Motor deluje pri obremenitvi navoru in vrtilni frekvenci ali kateri koli stabilni fazi delovanja, ki proizvede 5 % ali več CO2. Sistem redčenja z delnim tokom deluje pri faktorju redčenja od približno 15 do 1. |
| --- | --- |

(b)

Motor deluje pri obremenitvi navoru in vrtilni frekvenci ali kateri koli stabilni fazi delovanja, ki proizvede 5 % ali več CO2. Sistem redčenja z delnim tokom deluje pri faktorju redčenja od približno 15 do 1.

| (c) | Če se izvede pregled pretoka ogljika, se uporablja postopek, podan v Dodatku 6 te priloge. Stopnje pretoka ogljika se izračunajo v skladu z odstavki od 2.1 do 2.3 Dodatka 6 te priloge. Vse stopnje pretoka ogljika morajo biti v območju 6 % druga drugi. |
| --- | --- |

(c)

Če se izvede pregled pretoka ogljika, se uporablja postopek, podan v Dodatku 6 te priloge. Stopnje pretoka ogljika se izračunajo v skladu z odstavki od 2.1 do 2.3 Dodatka 6 te priloge. Vse stopnje pretoka ogljika morajo biti v območju 6 % druga drugi.

| 3.2.3 | Pregled pred preskusom






  (a) | Pregled pred preskusom se izvede v roku dveh ur pred izvedbo preskusa, in sicer na naslednji način: |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Pregled pred preskusom

(a)

Pregled pred preskusom se izvede v roku dveh ur pred izvedbo preskusa, in sicer na naslednji način:

| (b) | Točnost merilnikov pretoka se pregleda na enak način, kot se uporabi za kalibracijo (glej odstavek 3.2.1 tega dodatka), za vsaj dve točki, vključno z vrednostmi pretoka qmdw, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 5 in 15 za vrednost qmdew, ki se uporabi med preskusom. |
| --- | --- |

(b)

Točnost merilnikov pretoka se pregleda na enak način, kot se uporabi za kalibracijo (glej odstavek 3.2.1 tega dodatka), za vsaj dve točki, vključno z vrednostmi pretoka qmdw, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 5 in 15 za vrednost qmdew, ki se uporabi med preskusom.

| (c) | Če je z zapisi kalibracijskega postopka v okviru odstavka 3.2.1 mogoče prikazati, da kalibracija merilnika pretoka ostane nespremenjena dlje časa, je pregled pred preskusom mogoče izpustiti. |
| --- | --- |

(c)

Če je z zapisi kalibracijskega postopka v okviru odstavka 3.2.1 mogoče prikazati, da kalibracija merilnika pretoka ostane nespremenjena dlje časa, je pregled pred preskusom mogoče izpustiti.

3.3   Določitev časa pretvorbe (samo za sisteme redčenja z delnim tokom na ETC)

| (a) | Sistemske nastavitve za ovrednotenje časa pretvorbe so enake tistim, ki so se uporabljale pri merjenju med preskusom. Čas pretvorbe se določi po naslednji metodi: |
| --- | --- |

(a)

Sistemske nastavitve za ovrednotenje časa pretvorbe so enake tistim, ki so se uporabljale pri merjenju med preskusom. Čas pretvorbe se določi po naslednji metodi:

| (b) | Zaporedno na in v bližnjem sklopu s sondo se priklopi vsak neodvisen referenčni merilnik pretoka, ki ima območje merjenja primerno za pretok sonde. Ta merilnik pretoka ima čas pretvorbe manjši od 100 ms za uporabljeni pretok pri merjenju odzivnega časa, pri čemer mora biti omejitev pretoka dovolj nizka, da ne vpliva na dinamično zmogljivost sistema redčenja z delnim tokom in skladna z dobro inženirsko prakso. |
| --- | --- |

(b)

Zaporedno na in v bližnjem sklopu s sondo se priklopi vsak neodvisen referenčni merilnik pretoka, ki ima območje merjenja primerno za pretok sonde. Ta merilnik pretoka ima čas pretvorbe manjši od 100 ms za uporabljeni pretok pri merjenju odzivnega časa, pri čemer mora biti omejitev pretoka dovolj nizka, da ne vpliva na dinamično zmogljivost sistema redčenja z delnim tokom in skladna z dobro inženirsko prakso.

| (c) | V vhod pretoka izpušnih plinov (ali pretok zraka, če se računa pretok izpušnih plinov) sistema redčenja z delnim tokom se uvede sprememba iz nizkega pretoka na vsaj 90 % obsega skale. Sprožilec za spremembo je enak tistemu, ki se uporabi za začetek nadzora s pogledom naprej v dejanskem preskušanju. Dražljaj spremembe pretoka izpušnih plinov in odziv merilnika pretoka se zapišeta s frekvenco vzorčenja vsaj 10 Hz. |
| --- | --- |

(c)

V vhod pretoka izpušnih plinov (ali pretok zraka, če se računa pretok izpušnih plinov) sistema redčenja z delnim tokom se uvede sprememba iz nizkega pretoka na vsaj 90 % obsega skale. Sprožilec za spremembo je enak tistemu, ki se uporabi za začetek nadzora s pogledom naprej v dejanskem preskušanju. Dražljaj spremembe pretoka izpušnih plinov in odziv merilnika pretoka se zapišeta s frekvenco vzorčenja vsaj 10 Hz.

| (d) | Iz teh podatkov se za sistem redčenja z delnim tokom določi čas pretvorbe, ki je čas od začetka spremembe do 50 % odziva merilnika pretoka. Na podoben način se določita časa pretvorbe signala qmp sistema redčenja z delnim tokom in signala qmew, i merilnika pretoka izpušnih plinov. Signala se uporabita pri pregledovanju regresije, ki se izvede po vsakem preskusu(glej odstavek 3.8.3.2 Dodatka 2 te priloge). |
| --- | --- |

(d)

Iz teh podatkov se za sistem redčenja z delnim tokom določi čas pretvorbe, ki je čas od začetka spremembe do 50 % odziva merilnika pretoka. Na podoben način se določita časa pretvorbe signala qmp sistema redčenja z delnim tokom in signala qmew, i merilnika pretoka izpušnih plinov. Signala se uporabita pri pregledovanju regresije, ki se izvede po vsakem preskusu(glej odstavek 3.8.3.2 Dodatka 2 te priloge).

| (e) | Izračun se ponovi za vsaj 5 dražljajev za vzpon in padec, rezultat pa se izrazi kot povprečje delnih rezultatov. Od te vrednosti se odšteje notranji čas pretvorbe (< 100 msec) referenčnega merilnika pretoka. To je vrednost „s pogledom naprej“ sistema redčenja z delnim tokom, ki se uporabi v skladu z odstavkom 3.8.3.2 Dodatka 2 te priloge. |
| --- | --- |

(e)

Izračun se ponovi za vsaj 5 dražljajev za vzpon in padec, rezultat pa se izrazi kot povprečje delnih rezultatov. Od te vrednosti se odšteje notranji čas pretvorbe (< 100 msec) referenčnega merilnika pretoka. To je vrednost „s pogledom naprej“ sistema redčenja z delnim tokom, ki se uporabi v skladu z odstavkom 3.8.3.2 Dodatka 2 te priloge.

3.4   Pregled pogojev delnega pretoka

Območje hitrosti izpušnih plinov in nihanja tlakov se pregledajo in naravnajo v skladu z zahtevami odstavka 2.2.1 Dodatka 7 („EP“), če pride v poštev.

3.5   Presledki med kalibracijami

Merila za merjenje pretoka se kalibrirajo najmanj vsake 3 mesece ali po vsakem popravilu ali spremembi sistema, ki bi lahko vplivala na kalibracijo.

4.   KALIBRACIJA OPREME ZA MERJENJE DIMA

4.1   Uvod

Merilnik motnosti se kalibrira tako pogosto, kot je potrebno za izpolnjevanje zahtev tega pravilnika o točnosti. V tem odstavku opisana kalibracijska metoda se uporablja za sestavne dele iz odstavka 5 Dodatka 4 in iz odstavka 3 Dodatka 7 te priloge.

4.2   Postopek kalibriranja

| 4.2.1 | Čas ogrevanja
  Merilnik motnosti se ogreva in stabilizira v skladu s priporočili proizvajalca. Če je merilnik motnosti opremljen s sistemom za splakovanje z zrakom, ki preprečuje osajenje optike instrumenta, mora biti tudi ta sistem aktiviran in nastavljen v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

4.2.1

Čas ogrevanja

Merilnik motnosti se ogreva in stabilizira v skladu s priporočili proizvajalca. Če je merilnik motnosti opremljen s sistemom za splakovanje z zrakom, ki preprečuje osajenje optike instrumenta, mora biti tudi ta sistem aktiviran in nastavljen v skladu s priporočili proizvajalca.

| 4.2.2 | Ugotavljanje linearnosti odziva
  Linearnost merilnika motnosti se preveri v načinu prikazovanja motnosti po priporočilih proizvajalca. V merilnik motnosti se vstavi tri nevtralne filtre z znano presevnostjo, ki izpolnjujejo zahteve odstavka 5.2.5 Dodatka 4 te priloge, vrednost pa se zabeleži. Nazivne motnosti nevtralnih filtrov naj bodo približno 10 %, 20 % in 40 %.
  Linearnost ne odstopa za več kot ± 2 % motnosti od nazivne vrednosti nevtralnega filtra. Vsaka nelinearnost, ki presega zgornjo vrednost, se pred preskusom odpravi. |
| --- | --- |

4.2.2

Ugotavljanje linearnosti odziva

Linearnost merilnika motnosti se preveri v načinu prikazovanja motnosti po priporočilih proizvajalca. V merilnik motnosti se vstavi tri nevtralne filtre z znano presevnostjo, ki izpolnjujejo zahteve odstavka 5.2.5 Dodatka 4 te priloge, vrednost pa se zabeleži. Nazivne motnosti nevtralnih filtrov naj bodo približno 10 %, 20 % in 40 %.

Linearnost ne odstopa za več kot ± 2 % motnosti od nazivne vrednosti nevtralnega filtra. Vsaka nelinearnost, ki presega zgornjo vrednost, se pred preskusom odpravi.

4.3   Presledki med kalibriranji

Merilnik motnosti se glede na odstavek 4.2.2 kalibrira najmanj vsake 3 mesece ali vsakič, ko je bilo izvedeno popravilo ali sprememba sistema, ki bi lahko vplivala na kalibriranje.

Dodatek 6

Pregled pretoka ogljika

1.   UVOD

Skoraj ves ogljik v izpušnih plinih pride iz goriva in skoraj ves del tega ogljika se nahaja v izpušnih plinih kot CO2. To je osnova za pregled preverjanja sistema, ki temelji na merjenjih CO2.

Pretok ogljika v sisteme merjenja izpušnih plinov se določi iz stopnje pretoka goriva. Pretok ogljika na različnih točkah vzorčenja sistemov vzorčenja emisij in delcev se določi s koncentracijami CO2 in stopnjami pretoka plina na teh točkah.

V tem smislu motor zagotavlja poznan vir pretoka ogljika in z opazovanjem tega pretoka ogljika v izpušni cevi in na izhodu iz sistema vzorčenja PM z delnim tokom se preverja, ali obstajajo luknje in točnost merjenja pretoka. Ta pregled ima prednost, ker sestavni deli delujejo pod dejanskimi preskusnimi pogoji (temperatura in pretok) motorja.

Spodnja shema prikazuje točke vzorčenja, na katerih se preverjajo pretoki ogljika. Specifične enačbe za pretoke ogljika za vsako točko vzorčenja so podane spodaj.

Slika 7

Merilna mesta za preverjanje pretoka ogljika

Image

2.   IZRAČUNI

2.1   Pretok ogljika v motor (mesto 1)

Stopnja masnega pretoka ogljika v motor za gorivo CHαOε se poda z:

Formula

kjer je:

| qmf | = | masni pretok goriva, v kg/s |
| --- | --- | --- |

qmf

=

masni pretok goriva, v kg/s

2.2   Pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih (mesto 2)

Masni pretok ogljika v izpušni cevi motorja se določi iz koncentracije nerazredčenega CO2 in masnega pretoka izpušnih plinov:

Formula

kjer je:

| cCO2,r | = | mokra koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, v % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | mokra koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v % (približno 0,04 %) |
| qmew | = | masni pretok izpušnih plinov na mokri osnovi, v kg/s |
| Mre | = | molekulska masa izpušnih plinov |

cCO2,r

=

mokra koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, v %

cCO2,a

=

mokra koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v % (približno 0,04 %)

qmew

=

masni pretok izpušnih plinov na mokri osnovi, v kg/s

Mre

=

molekulska masa izpušnih plinov

Koncentracije CO2, izmerjene na suhi osnovi, se skladno z odstavkom 5.2. Dodatka 1 te priloge pretvorijo na mokro osnovo.

2.3   Pretok ogljika v sistemu za redčenje (mesto 3)

Masni pretok ogljika se določi iz koncentracije razredčenega CO2, masnega pretoka izpušnih plinov in stopnje pretoka vzorca:

Formula

kjer je:

| cCO2,d | = | mokra koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje, v % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | mokra koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v % (približno 0,04 %) |
| qmdew | = | masni pretok razredčenih izpušnih plinov na mokri osnovi, v kg/s |
| qmew | = | masni pretok izpušnih plinov na mokri osnovi, v kg/s (samo sistem redčenja z delnim tokom) |
| qmp | = | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s (samo sistem redčenja z delnim tokom) |
| Mre | = | molekulska masa izpušnih plinov |

cCO2,d

=

mokra koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje, v %

cCO2,a

=

mokra koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v % (približno 0,04 %)

qmdew

=

masni pretok razredčenih izpušnih plinov na mokri osnovi, v kg/s

qmew

=

masni pretok izpušnih plinov na mokri osnovi, v kg/s (samo sistem redčenja z delnim tokom)

qmp

=

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s (samo sistem redčenja z delnim tokom)

Mre

=

molekulska masa izpušnih plinov

CO2, izmerjen na suhi osnovi, se skladno z odstavkom 5.2. Dodatka 1 te priloge pretvori na mokro osnovo.

2.4   Molekulska masa (Mre) izpušnih plinov se izračuna takole:

Formula

kjer je:

| qmf | = | masni pretok goriva, v kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | masni pretok polnilnega zraka na mokri osnovi, v kg/s |
| Ha | = | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| Mra | = | molekulska masa suhega polnilnega zraka (= 28,9 g/mol) |
| α, δ, ε, γ | = | molarna razmerja, ki se nanašajo na gorivo C Hα Oδ Nε Sγ |

qmf

=

masni pretok goriva, v kg/s

qmaw

=

masni pretok polnilnega zraka na mokri osnovi, v kg/s

Ha

=

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

Mra

=

molekulska masa suhega polnilnega zraka (= 28,9 g/mol)

α, δ, ε, γ

=

molarna razmerja, ki se nanašajo na gorivo C Hα Oδ Nε Sγ

Alternativno je mogoče uporabiti tudi naslednje molekulske mase:

| Mre (dizel) | 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| Mre (LPG) | 28,6 g/mol |
| Mre (NG) | 28,3 g/mol |

Mre (dizel)

28,9 g/mol

Mre (LPG)

28,6 g/mol

Mre (NG)

28,3 g/mol

Dodatek 7

Analizni sistemi in sistemi za vzorčenje

1.   DOLOČANJE PLINASTIH EMISIJ

1.1   Uvod

V odstavku 1.2 ter na slikah 7 in 8 so podani podrobni opisi priporočenih sistemov za vzorčenje in analizo. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s slikama 7 in 8. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo dodatni sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke in stikala. Po drugi strani pa se lahko drugi sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

Slika 7

Diagram poteka v sistemu za analizo nerazredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx, HC (samo ESC)

Image

1.2   Opis analiznega sistema

Analizni sistem za določanje emisij v nerazredčenih (slika 7, samo ESC) ali razredčenih (slika 8, ETC in ESC) izpušnih plinih je opisan na podlagi uporabe:

| (a) | analizatorja HFID za merjenje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

(a)

analizatorja HFID za merjenje ogljikovodikov;

| (b) | analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(b)

analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida;

| (c) | analizatorja HCLD ali enakovrednega analizatorja za merjenje dušikovih oksidov. |
| --- | --- |

(c)

analizatorja HCLD ali enakovrednega analizatorja za merjenje dušikovih oksidov.

Za vse sestavine se lahko vzame vzorec z eno sondo za vzorčenje ali z dvema sondama za vzorčenje, nameščenima blizu skupaj in notranje deljenima na različne analizatorje. Paziti je treba, da na nobeni točki analiznega sistema ne pride do kondenzacije sestavin izpušnih plinov (vključno z vodo in žveplovo kislino).

Slika 8

Diagram poteka v sistemu za analizo razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx, HC (ETC, po želji ESC)

Image

1.2.1   Sestavni deli s slik 7 in 8:

EP – izpušna cev

SP1: sonda za vzorčenje izpušnih plinov (samo slika 7)

Priporoča se statična sonda iz nerjavnega jekla z več luknjami, ki je na koncu zaprta. Notranji premer ni večji od notranjega premera cevi za vzorčenje. Debelina sten sonde ni večja od 1 mm. V sondi so najmanj 3 luknje v 3 različnih radialnih ravninah, ki so take velikosti, da vzorčijo približno enak pretok. Sonda sega najmanj 80 % prečno v izpušno cev. Uporabita se lahko ena ali dve sondi.

SP2: sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 8)

Sonda:

| (a) | tvori prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za vzorčenje HSL1; |
| --- | --- |

(a)

tvori prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za vzorčenje HSL1;

| (b) | ima notranji premer najmanj 5 mm; |
| --- | --- |

(b)

ima notranji premer najmanj 5 mm;

| (c) | je nameščena v tunelu za redčenje DT (glej sliko 20 v odstavku 2.3) na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje); |
| --- | --- |

(c)

je nameščena v tunelu za redčenje DT (glej sliko 20 v odstavku 2.3) na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje);

| (d) | je dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(d)

je dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (e) | je ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC). |
| --- | --- |

(e)

je ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC).

SP3: sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 8)

Sonda:

| (a) | je v isti ravnini kot SP 2; |
| --- | --- |

(a)

je v isti ravnini kot SP 2;

| (b) | je dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(b)

je dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (c) | je po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 oC), da ne pride do kondenzacije vode. |
| --- | --- |

(c)

je po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 oC), da ne pride do kondenzacije vode.

HSL1: ogrevana cev za vzorčenje

Cev za vzorčenje se uporablja za prenos vzorca plina od ene same sonde do točk(-e) delitve in analizatorja HC.

Cev za vzorčenje:

| (a) | ima notranji premer najmanj 5 mm in največ 13,5 mm; |
| --- | --- |

(a)

ima notranji premer najmanj 5 mm in največ 13,5 mm;

| (b) | je iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE); |
| --- | --- |

(b)

je iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE);

| (c) | vzdržuje temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

(c)

vzdržuje temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 oC);

| (d) | vzdržuje temperaturo sten večjo od 453 K (180 oC), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

(d)

vzdržuje temperaturo sten večjo od 453 K (180 oC), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 oC);

| (e) | vzdržuje temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) tik pred ogrevanim filtrom F2 in HFID. |
| --- | --- |

(e)

vzdržuje temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) tik pred ogrevanim filtrom F2 in HFID.

HSL2: ogrevana cev za vzorčenje NOx

Cev za vzorčenje:

| (a) | vzdržuje temperaturo sten od 328 K do 473 K (od 55 oC do 200 oC) do pretvornika C, če se uporabi hladilna kopel B, ter do analizatorja, če se hladilna kopel B ne uporablja; |
| --- | --- |

(a)

vzdržuje temperaturo sten od 328 K do 473 K (od 55 oC do 200 oC) do pretvornika C, če se uporabi hladilna kopel B, ter do analizatorja, če se hladilna kopel B ne uporablja;

| (b) | je iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE). |
| --- | --- |

(b)

je iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE).

SL: cev za vzorčenje CO in CO2

Cev je izdelana iz politetrafluoretilena (PTFE) ali iz nerjavnega jekla. Lahko je ogrevana ali neogrevana.

BK: vreča za vzorce ozadja (po izbiri; samo slika 8)

Za vzorčenje koncentracij ozadja.

BG: vreča za vzorce (po izbiri; slika 8 samo CO in CO2)

Za vzorčenje koncentracij vzorcev.

F1: ogrevani predfilter (po izbiri)

Temperatura je enaka kot pri HSL1.

F2: ogrevani filter

Filter izloča vse trdne delce iz vzorca plinov pred analizatorjem. Temperatura je enaka kot pri HSL1. Filter se zamenja po potrebi.

P: ogrevana črpalka za vzorčenje

Črpalka se ogreje na temperaturo HSL1.

HC: Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) za merjenje ogljikovodikov. Temperatura se vzdržuje v območju od 453 K do 473 K (180 oC do 200 oC).

CO, CO2: Analizatorji NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi (po izbiri za določanje razmerja redčenja pri merjenju PT).

NO: Analizator CLD ali HCLD za merjenje dušikovih oksidov. Če se uporabi HCLD, se ta ohranja v temperaturnem območju od 328 K do 473 K (od 55 oC do 200 oC).

C: pretvornik

Pred analizo v CLD ali HCLD se za katalitično redukcijo NO2 v NO uporabi pretvornik.

B: hladilna kopel (po izbiri)

Za hlajenje in kondenziranje vode iz vzorca izpušnih plinov. Temperatura kopeli se z ledom ali hlajenjem vzdržuje med 273 K in 277 K (0 oC do 4 oC). Kopel ni obvezna, če analizator nima motenj zaradi vodne pare, kot je določeno v odstavkih 1.9.1 in 1.9.2 Dodatka 5 te priloge. Če se voda odstranjuje s kondenzacijo, je treba spremljati temperaturo ali rosišče vzorčnega plina v lovilcu vode ali v smeri toka. Temperatura ali rosišče vzorčnega plina ne preseže 280 K (7 oC). Za odstranjevanje vode iz vzorca ni dovoljeno uporabljati kemičnih sušilnih sredstev.

T1, T2, T3: temperaturni senzor

Za spremljanje temperature plinskega toka.

T4: temperaturni senzor

Za spremljanje temperature pretvornika NO2-NO.

T5: temperaturni senzor

Za spremljanje temperature hladilne kopeli.

G1, G2, G3: manometer

Za merjenje tlaka v ceveh za vzorčenje.

R1, R2: regulator tlaka

Za krmiljenje tlaka zraka ali goriva v HFID.

R3, R4, R5: regulator tlaka

Za krmiljenje tlaka v ceveh za vzorčenje ter pretoka do analizatorjev.

FL1, FL2, FL3: merilnik pretoka

Za spremljanje stopnje pretoka vzorca skozi obvodno cev.

FL4 do FL6: merilnik pretoka (po izbiri)

Za spremljanje stopnje pretoka skozi analizatorje.

V1 do V5: preklopni ventil

Ustrezni ventili za preklapljanje pretoka vzorca, kalibrirnega plina ali ničelnega plina v analizatorje.

V6, V7: elektromagnetni ventil

Za obvod pretvornika NO2-NO.

V8: igelni ventil

Za uravnoteženje toka skozi pretvornik NO2-NO C in obvod.

V9, V10: igelni ventil

Za reguliranje tokov v analizatorje.

V11, V12: izpustna pipa (po izbiri)

Za odvajanje kondenzata iz kopeli B.

1.3   Analiza ne-metanskih ogljikovodikov (NMHC) (samo plinski motorji na NG)

| 1.3.1 | Metoda s plinskim kromatografom (GC, slika 9)
  Pri uporabi metode GC se vzorec z majhno izmerjeno prostornino vbrizga v analizno kolono, skozi katero ga nosi inertni nosilni plin. Na koloni se različne sestavine ločijo glede na vrelišče, tako da iz nje uhajajo ob različnih časih. Nato gredo skozi detektor, ki odda električni signal, odvisen od njihove koncentracije. Ker taka analizna tehnika ni zvezna, se lahko uporablja le v povezavi z metodo vzorčenja v vreče, opisano v odstavku 3.4.2 Dodatka 4 te priloge.
  Za NMHC se uporabi avtomatiziran plinski kromatograf (GC) s plamensko-ionizacijskim detektorjem (FID). Izpušni plini se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev, iz katere se odvzame del in vbrizga v GC. V Porapakovi koloni se vzorec loči na dva dela (CH4/zrak/CO in NMHC/CO2/H2O). Preden gre v FID, kjer se izmeri njegova koncentracija, se CH4 na koloni z molekulnim sitom loči od zraka in CO. Celotni cikel, od vbrizga enega vzorca do vbrizga naslednjega, se lahko izvede v 30 s. NMHC se določi tako, da se koncentracija CH4 odšteje od skupne koncentracije CH (glej odstavek 4.3.1 Dodatka 2 te priloge).
  Slika 9 prikazuje tipičen GC, sestavljen za rutinsko določanje CH4. Na podlagi dobre inženirske presoje se lahko uporabljajo tudi druge metode GC.
  Slika 9
  Diagram poteka pri analizi metana (metoda GC)




  Sestavni deli s slike 9:

  PC: Porapakova kolona
  Uporabi se Porapak N, 180/300 μm (zanka 50/80), dolžina 610 mm × ID 2,16 mm, ki se pred prvo uporabo kondicionira najmanj 12 ur z nosilnim plinom pri 423 K (150 oC).
  MSC: kolona z molekulnim sitom
  Uporabi se tip 13X, 250/350 μm (zanka 45/60), dolžina 1 220 mm x ID 2,16 mm, ki se prvo uporabo kondicionira najmanj 12 ur z nosilnim plinom pri 423 K (150 oC).
  OV: peč
  Za vzdrževanje kolon in ventilov pri stalni temperaturi, potrebni za delovanje analizatorja, in za kondicioniranje kolon pri 423 K (150 oC).
  SLP: zanka vzorca
  Cev iz nerjavnega jekla z zadostno dolžino za približno 1 cm3 prostornine.
  P: črpalka
  Za dovajanje vzorca v plinski kromatograf.
  D: sušilnik
  Uporabi se sušilnik z molekulnim sitom, ki odstranjuje vodo in druga onesnaževalce, ki bi lahko bili prisotni v nosilnem plinu.
  HC: Plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje koncentracije metana.
  V1: injektor za vzorce
  Za vbrizgavanje vzorca, odvzetega iz vreče za zbiranje vzorcev prek SL na sliki 8. Ima majhno mrtvo prostornino, je neprepusten za plin in lahko se segreje na 423 K (150 oC).
  V3: preklopni ventil
  Za izbiro kalibrirnega plina, vzorca ali zapiranja.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: igelni ventil
  Za nastavitev pretokov v sistemu.
  R1, R2, R3: regulator tlaka
  Za krmiljenje pretoka goriva (= nosilnega plina), vzorca ali zraka.
  FC: pretočna kapilara
  Za krmiljenje stopnje zračnega pretoka v FID.
  G1, G2, G3: manometer
  Za krmiljenje pretoka goriva (= nosilnega plina), vzorca ali zraka.
  F1, F2, F3, F4, F5: filter
  Filtri iz sintrirane kovine za preprečevanje vstopa peska v črpalko ali instrument.
  FL1
  Za merjenje stopnje pretoka vzorca skozi obvodno cev. |
| --- | --- |

1.3.1

Metoda s plinskim kromatografom (GC, slika 9)

Pri uporabi metode GC se vzorec z majhno izmerjeno prostornino vbrizga v analizno kolono, skozi katero ga nosi inertni nosilni plin. Na koloni se različne sestavine ločijo glede na vrelišče, tako da iz nje uhajajo ob različnih časih. Nato gredo skozi detektor, ki odda električni signal, odvisen od njihove koncentracije. Ker taka analizna tehnika ni zvezna, se lahko uporablja le v povezavi z metodo vzorčenja v vreče, opisano v odstavku 3.4.2 Dodatka 4 te priloge.

Za NMHC se uporabi avtomatiziran plinski kromatograf (GC) s plamensko-ionizacijskim detektorjem (FID). Izpušni plini se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev, iz katere se odvzame del in vbrizga v GC. V Porapakovi koloni se vzorec loči na dva dela (CH4/zrak/CO in NMHC/CO2/H2O). Preden gre v FID, kjer se izmeri njegova koncentracija, se CH4 na koloni z molekulnim sitom loči od zraka in CO. Celotni cikel, od vbrizga enega vzorca do vbrizga naslednjega, se lahko izvede v 30 s. NMHC se določi tako, da se koncentracija CH4 odšteje od skupne koncentracije CH (glej odstavek 4.3.1 Dodatka 2 te priloge).

Slika 9 prikazuje tipičen GC, sestavljen za rutinsko določanje CH4. Na podlagi dobre inženirske presoje se lahko uporabljajo tudi druge metode GC.

Slika 9

Diagram poteka pri analizi metana (metoda GC)

Image

Sestavni deli s slike 9:

PC: Porapakova kolona

Uporabi se Porapak N, 180/300 μm (zanka 50/80), dolžina 610 mm × ID 2,16 mm, ki se pred prvo uporabo kondicionira najmanj 12 ur z nosilnim plinom pri 423 K (150 oC).

MSC: kolona z molekulnim sitom

Uporabi se tip 13X, 250/350 μm (zanka 45/60), dolžina 1 220 mm x ID 2,16 mm, ki se prvo uporabo kondicionira najmanj 12 ur z nosilnim plinom pri 423 K (150 oC).

OV: peč

Za vzdrževanje kolon in ventilov pri stalni temperaturi, potrebni za delovanje analizatorja, in za kondicioniranje kolon pri 423 K (150 oC).

SLP: zanka vzorca

Cev iz nerjavnega jekla z zadostno dolžino za približno 1 cm3 prostornine.

P: črpalka

Za dovajanje vzorca v plinski kromatograf.

D: sušilnik

Uporabi se sušilnik z molekulnim sitom, ki odstranjuje vodo in druga onesnaževalce, ki bi lahko bili prisotni v nosilnem plinu.

HC: Plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje koncentracije metana.

V1: injektor za vzorce

Za vbrizgavanje vzorca, odvzetega iz vreče za zbiranje vzorcev prek SL na sliki 8. Ima majhno mrtvo prostornino, je neprepusten za plin in lahko se segreje na 423 K (150 oC).

V3: preklopni ventil

Za izbiro kalibrirnega plina, vzorca ali zapiranja.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: igelni ventil

Za nastavitev pretokov v sistemu.

R1, R2, R3: regulator tlaka

Za krmiljenje pretoka goriva (= nosilnega plina), vzorca ali zraka.

FC: pretočna kapilara

Za krmiljenje stopnje zračnega pretoka v FID.

G1, G2, G3: manometer

Za krmiljenje pretoka goriva (= nosilnega plina), vzorca ali zraka.

F1, F2, F3, F4, F5: filter

Filtri iz sintrirane kovine za preprečevanje vstopa peska v črpalko ali instrument.

FL1

Za merjenje stopnje pretoka vzorca skozi obvodno cev.

| 1.3.2 | Metoda z izločevalnikom ne-metanov (NMC, slika 10)
  Izločevalnik oksidira vse ogljikovodike razen CH4 v CO2 in H2O, tako da FID ob prehodu vzorca skozi NMC zazna le CH4. Če se uporabi vzorčenje v vreče, se na SL namesti sistem za preusmeritev toka (glej sliko 8 v odstavku 1.2), s pomočjo katerega lahko tok teče skozi izločevalnik ali okrog njega, skladno z zgornjim delom slike 10. Pri merjenju NMHC se na FID opazujeta in zabeležita obe vrednosti (HC in CH4). Če se uporabi integracijska metoda, se v HSL1 namesti NMC kot dodatni FID vzporedno z rednim detektorjem FID (glej sliko 8 v odstavku 1.2), skladno s spodnjim delom slike 10. Pri merjenju NMHC se opazujeta in zabeležita vrednosti na obeh detektorjih FID (HC in CH4).
  Izločevalnik se pred preskusom pri 600 K (327 oC) ali več okarakterizira glede na njegov katalitični učinek na CH4 in C2H6 pri vrednostih H2O, ki so reprezentativne za razmere izpušnega toka. Poznana morata biti rosišče in raven O2 vzorčenega izpušnega toka. Zabeleži se relativni odziv FID na CH4 (glej odstavek 1.8.2 Dodatka 5 te priloge).
  Slika 10
  Diagram poteka pri analizi metana z izločevalnikom ne-metanov (NMC)




  Sestavni deli s slike 10:

  NMC: izločevalnik ne-metanov
  Za oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana.
  HC: Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) za merjenje koncentracije ogljikovodikov in CH4. Temperatura se vzdržuje v območju od 453 K do 473 K (180 oC do 200 oC).
  V1: preklopni ventil
  Za izbiranje vzorca, ničelnega plina ali kalibrirnega plina. V1 je identičen z V2 na sliki 8.
  V2, V3: elektromagnetni ventil
  Za obvod NMC.
  V4: igelni ventil
  Za uravnoteženje pretoka skozi NMC in obvod.
  R1: regulator tlaka
  Za krmiljenje tlaka v cevi za vzorčenje ter pretoka do HFID. R1 je identičen z R3 na sliki 8.
  FL1: merilnik pretoka
  Za merjenje stopnje pretoka vzorca skozi obvodno cev. FL1 je identičen z FL1 na sliki 8. |
| --- | --- |

1.3.2

Metoda z izločevalnikom ne-metanov (NMC, slika 10)

Izločevalnik oksidira vse ogljikovodike razen CH4 v CO2 in H2O, tako da FID ob prehodu vzorca skozi NMC zazna le CH4. Če se uporabi vzorčenje v vreče, se na SL namesti sistem za preusmeritev toka (glej sliko 8 v odstavku 1.2), s pomočjo katerega lahko tok teče skozi izločevalnik ali okrog njega, skladno z zgornjim delom slike 10. Pri merjenju NMHC se na FID opazujeta in zabeležita obe vrednosti (HC in CH4). Če se uporabi integracijska metoda, se v HSL1 namesti NMC kot dodatni FID vzporedno z rednim detektorjem FID (glej sliko 8 v odstavku 1.2), skladno s spodnjim delom slike 10. Pri merjenju NMHC se opazujeta in zabeležita vrednosti na obeh detektorjih FID (HC in CH4).

Izločevalnik se pred preskusom pri 600 K (327 oC) ali več okarakterizira glede na njegov katalitični učinek na CH4 in C2H6 pri vrednostih H2O, ki so reprezentativne za razmere izpušnega toka. Poznana morata biti rosišče in raven O2 vzorčenega izpušnega toka. Zabeleži se relativni odziv FID na CH4 (glej odstavek 1.8.2 Dodatka 5 te priloge).

Slika 10

Diagram poteka pri analizi metana z izločevalnikom ne-metanov (NMC)

Image

Sestavni deli s slike 10:

NMC: izločevalnik ne-metanov

Za oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana.

HC: Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) za merjenje koncentracije ogljikovodikov in CH4. Temperatura se vzdržuje v območju od 453 K do 473 K (180 oC do 200 oC).

V1: preklopni ventil

Za izbiranje vzorca, ničelnega plina ali kalibrirnega plina. V1 je identičen z V2 na sliki 8.

V2, V3: elektromagnetni ventil

Za obvod NMC.

V4: igelni ventil

Za uravnoteženje pretoka skozi NMC in obvod.

R1: regulator tlaka

Za krmiljenje tlaka v cevi za vzorčenje ter pretoka do HFID. R1 je identičen z R3 na sliki 8.

FL1: merilnik pretoka

Za merjenje stopnje pretoka vzorca skozi obvodno cev. FL1 je identičen z FL1 na sliki 8.

2.   REDČENJE IZPUŠNIH PLINOV IN DOLOČANJE DELCEV

2.1   Uvod

V odstavkih 2.2, 2.3 in 2.4 ter na slikah 11 do 22 so podani podrobni opisi priporočenih sistemov za redčenje in vzorčenje. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s temi slikami. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo dodatni sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke in stikala. Po drugi strani pa se lahko drugi sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

2.2   Sistem redčenja z delnim tokom

Na slikah 11 do 19 je opisan sistem redčenja, ki temelji na redčenju dela izpušnega toka. Delitev izpušnega toka in proces redčenja, ki sledi, je mogoče izvesti z različnimi tipi sistemov redčenja. Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev pošljejo celotni razredčeni izpušni plini ali pa le del razredčenih izpušnih plinov (slika 21 v odstavku 2.4). Prvo metodo imenujemo celotno vzorčenje, drugo pa delno vzorčenje.

Izračun razmerja redčenja je odvisen od tipa uporabljenega sistema. Priporočajo se naslednji tipi:

Izokinetični sistemi (sliki 11, 12)

Pri teh sistemih se tok v cev za prenos vzorca glede hitrosti in/ali tlaka plinov ujema s tokom celotnega izpuha, kar zahteva nemoten in enoten tok izpušnih plinov pri sondi za vzorčenje. To se običajno doseže z uporabo resonatorja in ravnega dela cevi v smeri proti toku od mesta vzorčenja. Nato se na podlagi lahko izmerljivih vrednosti, kot so premeri cevi, izračuna razmerje delitve. Opomniti je treba, da se izokineza uporablja le za ujemanje pogojev pretoka in ne za ujemanje razdelitve velikosti. Slednje običajno ni potrebno, saj so delci dovolj majhni, da lahko sledijo tokovnicam izpušnih plinov.

Sistemi s krmiljenim pretokom z merjenjem koncentracije (slike 13 do17)

Pri teh sistemih se vzorec odvzame od toka celotnega izpuha z nastavitvijo pretoka zraka za redčenje in skupnega pretoka razredčenih izpušnih plinov. Razmerje redčenja se določi iz koncentracij sledilnih plinov, kot je CO2 ali NOx, ki se naravno pojavljajo v izpuhu motorja. Izmeri se koncentracija v razredčenih izpušnih plinih in v zraku za redčenje, medtem ko se lahko koncentracija nerazredčenih izpušnih plinov izmeri neposredno ali pa določi na podlagi pretoka goriva in enačbe za ravnotežje ogljika, če je sestava goriva znana. Sisteme je mogoče krmiliti z izračunanim razmerjem redčenja (sliki 13 in 14) ali s tokom v cevi za prenos vzorca (slike 12, 13 in 14).

Sistemi s krmiljenim pretokom z merjenjem pretoka (sliki 18 in 19)

Pri teh sistemih se vzorec odvzame od toka celotnega izpuha z nastavitvijo pretoka zraka za redčenje in skupnega pretoka razredčenih izpušnih plinov. Razmerje redčenja se določi iz razlike med obema stopnjama pretoka. Predpisano je točno kalibriranje merilnikov pretoka v odvisnosti drug od drugega, saj lahko relativna velikost obeh stopenj pretoka povzroči znatne napake pri višjih razmerjih redčenja (15 in več). Pretok se krmili zelo enostavno, z ohranjanjem konstantne stopnje pretoka razredčenih izpušnih plinov in po potrebi s spreminjanjem stopnje pretoka zraka za redčenje.

Pri uporabi sistemov redčenja z delnim tokom se izogne možnim težavam izgube delcev v cevi za prenos vzorca, tako da se zagotovi, da je iz izpuha motorja odvzet reprezentativni vzorec in da je določeno razmerje delitve. Opisani sistemi ta kritična področja upoštevajo.

Slika 11

Sistem redčenja z delnim tokom z izokinetično sondo in delnim vzorčenjem (krmiljenje SB)

Image

Izokinetična sonda za vzorčenje ISP pošilja nerazredčene izpušne pline iz izpušne cevi EP po cevi za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Tipalo diferenčnega tlaka DPT meri diferenčni tlak izpušnih plinov med izpušno cevjo in vstopom v sondo. Ta signal se prenaša v krmilnik pretoka FC1, ki krmili sesalno puhalo SB, da na konici sonde vzdržuje diferenčni tlak nič. V teh razmerah sta hitrosti izpušnih plinov v EP in ISP identični, pretok skozi ISP in TT pa je konstanten del (razcep) pretoka izpušnih plinov. Razmerje delitve se določi iz presekov EP in ISP. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1. Razmerje redčenja se izračuna iz stopnje pretoka zraka za redčenje in razmerja delitve.

Slika 12

Sistem redčenja z delnim tokom z izokinetično sondo in delnim vzorčenjem (krmiljenje PB)

Image

Izokinetična sonda za vzorčenje ISP pošilja nerazredčene izpušne pline iz izpušne cevi EP po cevi za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Tipalo diferenčnega tlaka DPT meri diferenčni tlak izpušnih plinov med izpušno cevjo in vstopom v sondo. Ta signal se prenaša v krmilnik pretoka FC1, ki krmili tlačno puhalo SB, da na konici sonde vzdržuje diferenčni tlak nič. To se izvede z odvzemom majhnega dela zraka za redčenje, katerega stopnja pretoka je že bila izmerjena z napravo za merjenje pretoka FM1, in s polnjenjem tega dela s pomočjo pnevmatske zaslonke v TT. V teh razmerah sta hitrosti izpušnih plinov v EP in ISP identični, pretok skozi ISP in TT pa je konstanten del (razcepitev) pretoka izpušnih plinov. Razmerje delitve se določi iz presekov EP in ISP. Sesalno puhalo SB sesa zrak za redčenje skozi DT, stopnjo pretoka pa meri FM1 na vstopu v DT. Razmerje redčenja se izračuna iz stopnje pretoka zraka za redčenje in razmerja delitve.

Slika 13

Sistem redčenja z delnim tokom z merjenjem koncentracije CO2 ali NOx in delnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Z analizatorjem(-i) EGA se izmeri koncentracija sledilnega plina (CO2 ali NOx) v nerazredčenih in razredčenih izpušnih plinih ter v zraku za redčenje. Ti signali se prenašajo v krmilnik pretoka FC2, ki krmili tlačno puhalo PB ali sesalno puhalo SB, da vzdržuje želeno razmerje razcepitve in redčenja izpušnih plinov v DT. Razmerje redčenja se izračuna iz koncentracije sledilnega plina v nerazredčenih izpušnih plinih, v razredčenih izpušnih plinih in v zraku za redčenje.

Slika 14

Sistem redčenja z delnim tokom z merjenjem koncentracije CO2, ravnotežja ogljika in s celotnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Z analizatorjem(-i) EGA se izmeri koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih in v zraku za redčenje. Signali CO2 in pretoka goriva GFUEL se prenašajo v krmilnik pretoka FC2 ali v krmilnik pretoka FC3 sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 21). FC2 krmili tlačno puhalo PB, FC3 pa črpalko za vzorčenje P (glej sliko 21), s čimer naravnavata tokove v sistem in iz njega, tako da se v DT ohranja želeno razmerje razcepitve in redčenja izpušnih plinov. Razmerje redčenja se izračuna iz koncentracije CO2 in GGORIVO s pomočjo domnevnega ravnotežja ogljika.

Slika 15

Sistem redčenja z delnim tokom z enojno venturijevo šobo, merjenjem koncentracije in z delnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se, zaradi negativnega tlaka, ki ga v DT ustvarja venturijeva cev, prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Stopnja pretoka plinov skozi TT je odvisna od izmenjave impulzov na območju venturijeve šobe, zato nanjo vpliva absolutna temperatura plinov na izstopu iz TT. Posledica tega je, da razcepitev izpušnih plinov za dano stopnjo pretoka v tunelu ni konstantna in da je razmerje redčenja pri manjši obremenitvi nekoliko nižje kot pri večji obremenitvi. Z analizatorjem(-i) izpušnih plinov EGA se izmeri koncentracija sledilnih plinov (CO2 ali NOx) v nerazredčenih izpušnih plinih, v razredčenih izpušnih plinih in v zraku za redčenje, iz izmerjenih vrednosti pa se izračuna razmerje redčenja.

Slika 16

Sistem redčenja z delnim tokom z dvojno venturijevo šobo ali dvojno zaslonko, merjenjem koncentracije in z delnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT s pomočjo delilnika toka, ki vsebuje vrsto zaslonk ali venturijevih šob. Prva (FD1) je v EP, druga (FD2) v TT. Poleg tega sta potrebna dva ventila za krmiljenje tlaka (PCV1 in PCV2), ki s krmiljenjem protitlaka v EP in tlaka v DT vzdržujeta konstantno razcepitev izpušnih plinov. PCV1 se nahaja v smeri toka od SP v EP, PCV2 pa med tlačnim puhalom PB in DT. Z analizatorjem(-i) izpušnih plinov EGA se izmerijo koncentracije sledilnih plinov (CO2 ali NOx) v nerazredčenih izpušnih plinih, v razredčenih izpušnih plinih in v zraku za redčenje. Ti podatki so potrebni za preverjanje razcepitve izpušnih plinov in se lahko uporabijo za naravnavanje PCV1 in PCV2 za natančno krmiljenje razcepitve. Razmerje redčenja se izračuna iz koncentracije sledilnih plinov.

Slika 17

Sistem redčenja z delnim tokom s cepitvijo na več cevi, merjenjem koncentracije in z delnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se iz izpušne cevi EP skozi cev za prenos vzorca TT s pomočjo delilnika toka FD3, ki ga sestavlja več cevi enake velikosti (enak premer, dolžina in krivinski polmer), nameščenih v EP, prenašajo v tunel za redčenje DT. Izpušni plini so skozi eno od teh cevi privedeni v DT, skozi ostale cevi pa se izpušni plini prenašajo skozi dušilno komoro DC. Tako je razcepitev izpušnih plinov določena s skupnim številom cevi. Stalno krmiljenje razcepitve zahteva diferenčni tlak nič med DC in izstopom iz TT, ki se izmeri s tipalom diferenčnega tlaka DPT. Diferenčni tlak nič se doseže tako, da se v DT pri izstopu iz TT vbrizga svež zrak. Z analizatorjem(-i) izpušnih plinov EGA se izmerijo koncentracije sledilnih plinov (CO2 ali NOx) v nerazredčenih izpušnih plinih, v razredčenih izpušnih plinih in v zraku za redčenje. Potrebna je za preverjanje razcepitve izpušnih plinov in se lahko uporabi za krmiljenje stopnje pretoka vbrizganega zraka za natančno krmiljenje razcepitve. Razmerje redčenja se izračuna iz koncentracije sledilnih plinov.

Slika 18

Sistem redčenja z delnim tokom s krmiljenjem pretoka in celotnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC3 in s črpalko za vzorčenje P sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 18). Pretok zraka za redčenje se krmili s krmilnikom pretoka FC2, ki lahko kot ukazne signale za želeno razcepitev izpušnih plinov uporablja GIZPUH, GZRAK ali GGORIVO. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM3 sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 21). Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh stopenj pretoka.

Slika 19

Sistem redčenja z delnim tokom s krmiljenjem pretoka in z delnim vzorčenjem

Image

Nerazredčeni izpušni plini se prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Razcepitev izpušnih plinov in pretok v DT se krmilita s pomočjo krmilnika pretoka FC2, ki ustrezno uravnava pretok (ali število vrtljajev) tlačnega puhala PB in sesalnega puhala SB. To je mogoče, ker je vzorec, odvzet s sistemom vzorčenja delcev, vrnjen v DT. Kot ukazni signali za FC2 se lahko uporabijo GIZPUH, GZRAK ali GGORIVO. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, skupni pretok pa z napravo za merjenje pretoka FM2. Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh stopenj pretoka.

2.2.1   Sestavni deli s slik 11 do 19:

EP: izpušna cev

Izpušna cev je lahko izolirana. Za zmanjšanje toplotne vztrajnosti izpušne cevi se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov je omejena na razmerje dolžina/premer 12 ali manj. Krivin je čim manj, da se čim bolj zmanjša odlaganje zaradi vztrajnosti. Če sistem vključuje glušnik preskusne naprave, je lahko tudi glušnik izoliran.

Pri izokinetičnem sistemu izpušna cev nima kolen, krivin in nenadnih sprememb premera vsaj 6 premerov cevi v smeri proti toku in 33 premerov cevi v smeri toka od konice sonde. Hitrost plinov v območju vzorčenja je večja od 10 m/s, razen v prostem teku. Nihanja tlaka izpušnih plinov v povprečju ne presegajo ± 500 Pa. Morebitni ukrepi za zmanjšanje nihanj tlaka, razen uporabe izpušnega sistema na šasiji vozila (skupaj z glušnikom in napravami za naknadno obdelavo), ne spreminjajo zmogljivosti motorja niti povzročati odlaganja delcev.

Pri sistemih brez izokinetične sonde se priporoča ravna cev 6 premerov cevi v smeri proti toku in 3 premere cevi v smeri toka od konice sonde.

SP: sonda za vzorčenje (slike 10, 14, 15, 16, 18 in 19)

Najmanjši notranji premer je 4 mm. Najmanjše razmerje med premerom izpušne cevi in sonde je 4. Sonda je odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, ali sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP1 na sliki 5 v odstavku 1.2.1.

ISP: izokinetična sonda za vzorčenje (sliki 11 in 12)

Izokinetično sondo za vzorčenje se namesti usmerjeno proti toku na središčno črto izpušne cevi, kjer so na odseku EP izpolnjeni pogoji pretoka, zasnovana pa mora biti tako, da zagotavlja sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov. Notranji premer mora biti najmanj 12 mm.

Za izokinetično cepitev izpušnih plinov je potreben regulirni sistem, ki med EP in ISP vzdržuje diferenčni tlak nič. Pod temi pogoji so hitrosti izpušnih plinov v EP in ISP enake, masni pretok skozi ISP pa je konstanten del pretoka izpušnih plinov. ISP mora biti povezana s tipalom diferenčnega tlaka DPT. Krmiljenje, ki med EP in ISP zagotavlja diferenčni tlak nič, se zagotovi s krmilnikom pretoka FC1.

FD1, FD2: delilnik toka (slika 16)

V izpušni cevi EP in v cevi za prenos vzorca TT je nameščen komplet venturijevih šob ali zaslonk, ki zagotavlja sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov. Za sorazmerno cepitev je potreben regulirni sistem, sestavljen iz dveh ventilov za krmiljenje tlaka PCV1 in PCV2, ki uravnavata tlake v EP in DT.

FD3: delilnik toka (slika 17)

V izpušni cevi EP je nameščen komplet cevi (enota z več cevmi), ki zagotavlja sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov. Ena od cevi izpušne pline dovaja v tunel za redčenje DT, druge cevi pa izpušne pline odvajajo v dušilno komoro DC. Cevi so enake velikosti (enak premer, dolžina, krivinski polmer), tako da je razcepitev izpušnih plinov odvisna od skupnega števila cevi. Za sorazmerno cepitev je potreben regulirni sistem, ki med izstopom iz enote z več cevmi v DC in izstopom iz TT vzdržuje diferenčni tlak nič. Pod temi pogoji so hitrosti izpušnih plinov v EP in FD3 sorazmerne, pretok skozi TT pa je konstanten del pretoka izpušnih plinov. Obe točki morata biti povezani s tipalom diferenčnega tlaka DPT. S krmilnikom pretoka FC1 je omogočeno krmiljenje, ki zagotavlja diferenčni tlak nič.

EGA: analizator izpušnih plinov (slike 13, 14, 15, 16 in 17)

Lahko se uporabljajo analizatorji CO2 ali NOx (pri metodi, s katero se ugotavlja bilanca ogljikovih snovi v izpušnih plinih, le CO2). Analizatorji se kalibrirajo enako kot analizatorji za merjenje plinastih emisij. Za določanje razlik koncentracije se lahko uporablja en ali več analizatorjev. Točnost merilnih sistemov mora biti taka, da je točnost GEDFW, i v območju ± 4 %.

TT: cev za prenos vzorca (slike 11 do 19)

Cev za prenos vzorca:

| (a) | je čim krajša, vendar ne daljša od 5 m; |
| --- | --- |

(a)

je čim krajša, vendar ne daljša od 5 m;

| (b) | ima enak ali večji premer, kot je premer sonde, vendar ne večjega od 25 mm; |
| --- | --- |

(b)

ima enak ali večji premer, kot je premer sonde, vendar ne večjega od 25 mm;

| (c) | izstopa na središčni črti tunela za redčenje in je usmerjen v smeri toka. |
| --- | --- |

(c)

izstopa na središčni črti tunela za redčenje in je usmerjen v smeri toka.

Če je cev dolga 1 m ali manj, je izolirana z materialom, ki ima največjo toplotno prevodnost 0,05 W/m· K, radialna debelina izolacije pa mora ustrezati premeru sonde. Če je cev daljša od 1 m, je izolirana in ogrevana na najmanjšo temperaturo sten 523 K (250 oC).

DPT: tipalo diferenčnega tlaka (slike 11, 12 in 17)

Tipalo diferenčnega tlaka zajema območje ± 500 Pa ali manj.

FC1: krmilnik pretoka (slike 11, 12 in 17)

Pri izokinetičnih sistemih (sliki 11 in 12) je krmilnik pretoka potreben za vzdrževanje diferenčnega tlaka nič med EP in ISP. Krmiljenje se lahko izvaja:

| (a) | s krmiljenjem števila vrtljajev ali pretoka sesalnega puhala SB in z ohranjanjem konstantnega števila vrtljajev ali pretoka tlačnega puhala PB v posameznem načinu (slika 11) ali |
| --- | --- |

(a)

s krmiljenjem števila vrtljajev ali pretoka sesalnega puhala SB in z ohranjanjem konstantnega števila vrtljajev ali pretoka tlačnega puhala PB v posameznem načinu (slika 11) ali

| (b) | z naravnavanjem sesalnega puhala SB na konstanten masni pretok razredčenih izpušnih plinov in s krmiljenjem pretoka tlačnega puhala PB ter s tem pretoka vzorca izpušnih plinov v območju na koncu cevi za prenos vzorca TT (slika 12). |
| --- | --- |

(b)

z naravnavanjem sesalnega puhala SB na konstanten masni pretok razredčenih izpušnih plinov in s krmiljenjem pretoka tlačnega puhala PB ter s tem pretoka vzorca izpušnih plinov v območju na koncu cevi za prenos vzorca TT (slika 12).

Pri sistemu s krmiljenjem tlaka preostali pogrešek v krmilni zanki ne presega ± 3 Pa. Nihanja tlaka v tunelu za redčenje v povprečju ne presegajo ± 250 Pa.

Pri sistemu z več cevmi (slika 17) je krmilnik pretoka potreben za sorazmerno cepitev izpušnih plinov za vzdrževanje diferenčnega tlaka nič med izstopom iz enote z več cevmi in izstopom iz TT. Prilagoditev se izvede s krmiljenjem stopnje pretoka zraka, vbrizganega v DT na izstopu iz TT.

PCV1, PCV2: ventil za krmiljenje tlaka (slika 16)

Pri sistemu z dvojno venturijevo šobo ali z dvojno zaslonko sta za sorazmerno cepitev pretoka potrebna dva ventila za krmiljenje tlaka, ki krmilita protitlak v EP in tlak v DT. Ventila sta nameščena v smeri toka od SP v EP ter med PB in DT.

DC: dušilna komora (slika 17)

Na izstopu iz enote z več cevmi se namesti dušilna komora, da se čim bolj zmanjša nihanja tlaka v izpušni cevi EP.

VN: venturijeva šoba (slika 15)

Venturijeva šoba je v tunelu za redčenje DT nameščena zato, da ustvarja negativen tlak v območju izstopa iz cevi za prenos vzorca TT. Stopnja pretoka plinov skozi TT se določa z izmenjavo impulzov na območju venturijeve šobe in je v osnovi sorazmerna s stopnjo pretoka tlačnega puhala PB, ki vodi v konstantno razmerje redčenja. Ker na izmenjavo impulzov vplivata temperatura na izstopu iz TT ter razlika v tlaku med EP in DT, je dejansko razmerje redčenja nekoliko nižje pri manjši obremenitvi kot pri večji obremenitvi.

FC2: krmilnik pretoka (slike 13, 14, 18 in 19, po želji)

Krmilnik pretoka se lahko uporablja za krmiljenje pretoka tlačnega puhala PB in/ali sesalnega puhala SB. Lahko je priključen na izpuh, na polnilni zrak ali na signale pretoka goriva in/ali na diferenčne signale CO2 ali NOx. Kadar se uporablja zrak pod tlakom (slika 18), FC2 neposredno krmili pretok zraka.

FM1: naprava za merjenje pretoka (slike 11, 12, 18 in 19)

Plinomer ali druga merila pretoka zraka za redčenje. FM1 ni obvezen, če je tlačno puhalo PB kalibrirano za merjenje pretoka.

FM2: naprava za merjenje pretoka (slika 19)

Plinomer ali druga merila pretoka razredčenih izpušnih plinov. FM2 ni obvezen, če je sesalno puhalo SB kalibrirano za merjenje pretoka.

PB: tlačno puhalo (slike 11, 12, 13, 14, 15, 16 in 19)

Za krmiljenje stopnje pretoka zraka za redčenje je lahko tlačno puhalo PB priključeno na krmilnik pretoka FC1 ali FC2. PB ni potreben, če se uporablja dušilna loputa. Če je PB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka zraka za redčenje.

SB: sesalno puhalo (slike 11, 12, 13, 16, 17, 19)

Samo pri sistemih za delno vzorčenje. Če je SB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka razredčenih izpušnih plinov.

DAF: filter zraka za redčenje (slike 11 do 19)

Priporoča se filtriranje zraka za redčenje in izločevanje oglja, da se iz ozadja odstranijo ogljikovodiki. Na zahtevo proizvajalca motorja se zrak za redčenje vzorči v skladu z dobro inženirsko prakso, da se določijo količine delcev v ozadju, ki pa se lahko nato odštejejo od izmerjenih vrednosti v razredčenih izpušnih plinih.

DT: tunel za redčenje (slike 11 do 19)

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje v vrtinčastem toku popolnoma premešajo; |
| --- | --- |

(a)

mora biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje v vrtinčastem toku popolnoma premešajo;

| (b) | mora biti izdelan iz nerjavnega jekla in imeti:






  (i) | za tunele za redčenje z notranjim premerom, večjim od 75 mm, razmerje debelina/premer 0,025 ali manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

mora biti izdelan iz nerjavnega jekla in imeti:

(i)

za tunele za redčenje z notranjim premerom, večjim od 75 mm, razmerje debelina/premer 0,025 ali manj;

| (ii) | za tunele za redčenje z notranjim premerom, enakim ali manjšim od 75 mm, nazivno debelino najmanj 1,5 mm; |
| --- | --- |

(ii)

za tunele za redčenje z notranjim premerom, enakim ali manjšim od 75 mm, nazivno debelino najmanj 1,5 mm;

| (c) | mora imeti za delno vzorčenje premer najmanj 75 mm; |
| --- | --- |

(c)

mora imeti za delno vzorčenje premer najmanj 75 mm;

| (d) | je priporočljivo, da ima za celotno vzorčenje premer najmanj 25 mm; |
| --- | --- |

(d)

je priporočljivo, da ima za celotno vzorčenje premer najmanj 25 mm;

| (e) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(e)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (f) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(f)

je lahko izoliran.

Izpušni plini iz motorja so temeljito premešani z zrakom za redčenje. Pri sistemih za delno vzorčenje se ob začetku uporabe kakovost mešanja preveri s profilom CO2 v tunelu pri delujočem motorju (najmanj štiri enakomerno razmaknjene merilne točke). Po potrebi se lahko uporabi mešalna zaslonka.

| Opomba | : | Če je temperatura okolja v bližini tunela za redčenje (DT) pod 293 K (20 oC), je treba sprejeti previdnostne ukrepe za preprečitev izgub delcev na hladnih stenah tunela za redčenje. Zato se priporoča ogrevanje in/ali izoliranje tunela v zgoraj navedenih mejah. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Če je temperatura okolja v bližini tunela za redčenje (DT) pod 293 K (20 oC), je treba sprejeti previdnostne ukrepe za preprečitev izgub delcev na hladnih stenah tunela za redčenje. Zato se priporoča ogrevanje in/ali izoliranje tunela v zgoraj navedenih mejah.

Pri velikih obremenitvah motorja se lahko tunel ohlaja z neagresivnimi sredstvi, kot je npr. ventilator, dokler temperatura hladilnega sredstva ni pod 293 K (20 oC).

HE: toplotni izmenjevalnik (sliki 16 in 17)

Toplotni izmenjevalnik je dovolj zmogljiv, da na vstopu v sesalno puhalo SB ohranja temperaturo v območju ± 11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom.

2.3   Sistem redčenja s celotnim tokom

Na sliki 20 je opisan sistem redčenja, ki temelji na redčenju celotnega izpuha po konceptu CVS (vzorčenje s konstantno prostornino). Izmeri se skupna prostornina mešanice izpušnih plinov in zraka za redčenje. Uporabi se lahko sistem PDP ali CFV.

Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev (sliki 21 in 22 v odstavku 2.4) pošlje vzorec razredčenih izpušnih plinov. Če se redčenje izvaja neposredno, se imenuje enojno redčenje. Če se vzorec ponovno razredči v sekundarnem tunelu za redčenje, se to imenuje dvojno redčenje. To pride v poštev takrat, kadar z enojnim redčenjem ni mogoče izpolniti zahteve o temperaturi na dotoku v filter. Čeprav je dvojni sistem redčenja delni sistem redčenja, je opisan kot sprememba sistema za vzorčenje delcev na sliki 22 v odstavku 2.4 saj ima s tipičnim sistemom za vzorčenje delcev skupno večino delov.

Slika 20

Sistem redčenja s celotnim tokom k filtru ozadja

Image

Celotni nerazredčeni izpušni plini se v tunelu za redčenje DT premešajo z zrakom za redčenje. Stopnja pretoka razredčenih izpušnih plinov se izmeri s črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev PDP ali z venturijevo cevjo s kritičnim pretokom CFV. Za sorazmerno vzorčenje delcev in za določanje pretoka se lahko uporabi toplotni izmenjevalnik HE ali elektronska kompenzacija pretoka EFC. Ker določanje mase delcev temelji na skupnem pretoku razredčenih izpušnih plinov, razmerja redčenja ni treba izračunavati.

2.3.1   Sestavni deli s slike 20:

EP: izpušna cev

Dolžina izpušne cevi od izhoda izpušnega kolektorja motorja, izstopa turbopuhala ali od naprave za naknadno obdelavo do tunela za redčenje ni večja od 10 m. Če je izpušna cev v smeri toka od izpušnega kolektorja motorja, izstopa turbopuhala ali od naprave za naknadno obdelavo daljša od 4 m, se izolirajo vse cevi, daljše od 4 m, razen merilnika dima izpušnih plinov, če je ta vgrajen v izpušni sistem. Radialna debelina izolacije je vsaj 25 mm. Toplotna prevodnost izolacijskega materiala, izmerjena pri 673 K, ni večja od 0,1 W/mK. Da bi se toplotna vztrajnost izpušne cevi zmanjšala, se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov se omeji na razmerje dolžina/premer 12 ali manj.

PDP: črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev

PDP meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov iz števila vrtljajev črpalke ter njene gibne prostornine. PDP ali sistem za polnjenje zraka za redčenje ne znižuje umetno protitlaka v izpušnem sistemu. Statični protitlak v izpušnem sistemu, izmerjen, ko sistem PDP deluje, ostane v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enakem številu vrtljajev in obremenitvi motorja, kadar PDP ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred PDP je v območju ± 6 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka. Kompenzacija pretoka se lahko uporabi le, če temperatura na vstopu v PDP ne presega 323 K (50 oC).

CFV: venturijeva cev s kritičnim pretokom

CFV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov pri pretoku pod pogoji nasičenja (pri kritičnem pretoku). Statični protitlak v izpušnem sistemu, izmerjen, ko sistem CFV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enakem številu vrtljajev in obremenitvi motorja, kadar CFV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred CFV je v območju ± 11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka.

HE: toplotni izmenjevalnik (po želji, če se uporablja EFC)

Toplotni izmenjevalnik je dovolj zmogljiv, da ohranja temperaturo v zgoraj predpisanih mejah.

EFC: elektronska kompenzacija pretoka (po želji, če se uporablja HE)

Če temperatura na vstopu v PDP ali v CFV ni vedno v zgoraj navedenih mejah, je za neprekinjeno merjenje stopnje pretoka in krmiljenje sorazmernega vzorčenja v sistemu delcev potreben sistem za kompenzacijo pretoka. V ta namen se za korekcijo stopnje pretoka vzorca skozi filtre za delce v sistemu za vzorčenje delcev (glej sliki 21 in 22 v odstavku 2.4) ustrezno uporabljajo signali neprekinjeno merjene stopnje pretoka.

DT: tunel za redčenje

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | ima dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število večje od 4 000) in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje popolnoma premešajo; uporabi se lahko mešalna zaslonka; |
| --- | --- |

(a)

ima dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število večje od 4 000) in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje popolnoma premešajo; uporabi se lahko mešalna zaslonka;

| (b) | ima pri sistemu enojnega redčenja premer najmanj 460 mm; |
| --- | --- |

(b)

ima pri sistemu enojnega redčenja premer najmanj 460 mm;

| (c) | ima pri sistemu dvojnega redčenja premer najmanj 210 mm; |
| --- | --- |

(c)

ima pri sistemu dvojnega redčenja premer najmanj 210 mm;

| (d) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izoliran.

Izpušni plini iz motorja so na točki vstopa v tunel za redčenje usmerjeni v smeri toka in temeljito premešani.

Če se uporablja enojno redčenje, se vzorec iz tunela za redčenje prenese v sistem za vzorčenje delcev (slika 21 v odstavku 2.4). PDP ali CFV imata zadostno pretočno zmogljivost, da se razredčeni izpušni plini tik pred primarnim filtrom za delce ohranjajo pri temperaturi, manjši od ali enaki 325 K (52 oC).

Če se uporablja dvojno redčenje, se vzorec iz tunela za redčenje prenese v sekundarni tunel za redčenje, kjer se redči naprej, nato pa pošlje skozi filtre za vzorčenje (slika 22 v odstavku 2.4). PDP ali CFV imata zadostno pretočno zmogljivost, da se tok razredčenih izpušnih plinov v DT v območju vzorčenja ohranja pri temperaturi, manjši od ali enaki 464 K (191 oC). Sekundarni sistem za redčenje zagotavlja dovolj sekundarnega zraka za redčenje, da se tok dvojno razredčenih izpušnih plinov tik pred primarnim filtrom za delce ohranja pri temperaturi, manjši ali enaki 325 K (52 oC).

DAF: filter zraka za redčenje

Priporoča se filtriranje zraka za redčenje in izločevanje oglja, da se iz ozadja odstranijo ogljikovodiki. Na zahtevo proizvajalca motorja se zrak za redčenje vzorči v skladu z dobro inženirsko prakso, da se določijo količine delcev v ozadju, ki pa se lahko nato odštejejo od izmerjenih vrednosti v razredčenih izpušnih plinih.

PSP: sonda za vzorčenje delcev

Sonda je vodilni del cevi za prenos delcev PTT in

| (a) | je usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani (tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje); |
| --- | --- |

(a)

je usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani (tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje);

| (b) | ima notranji premer najmanj 12 mm; |
| --- | --- |

(b)

ima notranji premer najmanj 12 mm;

| (c) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(c)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

2.4   Sistem za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev je potreben za zbiranje delcev na filtru za delce. Pri redčenju z delnim tokom s celotnim vzorčenjem, ki sestoji iz pošiljanja celotnega vzorca razredčenih plinov skozi filtre, sistem redčenja (sliki 14 in 18 v odstavku 2.2) in vzorčenja običajno tvorita integralno enoto. Pri redčenju z delnim tokom z delnim vzorčenjem ali redčenju s celotnim tokom, ki sestoji iz pošiljanja le dela razredčenih izpušnih plinov skozi filtre, sistema redčenja (slike 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19 v odstavku 2.2; slika 20 v odstavku 2.3) in vzorčenja običajno tvorita dve različni enoti.

V tem pravilniku je sistem dvojnega redčenja (slika 22) v sistemu redčenja s celotnim tokom posebna modifikacija tipičnega sistema za vzorčenje delcev, kot je prikazan na sliki 21. Sistem dvojnega redčenja vključuje vse pomembne dele sistema za vzorčenje delcev, kot so posode za filtre in črpalka za vzorčenje.

Da bi se izognili morebitnemu vplivu na krmilne zanke, se priporoča, da črpalka za vzorčenje teče skozi celotni preskusni postopek. Pri metodi z enojnim filtrom se uporabi obvodni sistem, ki pošilja vzorec skozi filtre za vzorčenje ob želenem času. Vpliv postopka preklapljanja na krmilne zanke se zmanjša na najmanjšo možno mero.

Slika 21

Sistem za vzorčenje delcev

Image

Iz tunela za redčenje DT sistema za redčenje z delnim ali s celotnim tokom se skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT s črpalko za vzorčenje P odvzame vzorec razredčenih izpušnih plinov. Vzorec se pošlje skozi posodo(-e) za filter FH, ki vsebuje(-jo) filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka vzorca se krmili s krmilnikom pretoka FC3. Če se uporablja elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 20), se kot ukazni signal za FC3 uporabi pretok razredčenih izpušnih plinov.

Slika 22

Sistem dvojnega redčenja (samo pri sistemu s celotnim tokom)

Image

Iz tunela za redčenje DT sistema redčenja s celotnim tokom se skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT vzorec razredčenih izpušnih plinov prenese v sekundarni tunel za redčenje SDT, kjer se ponovno razredči. Nato se vzorec pošlje skozi posodo(-e) za filter FH, ki vsebuje(-jo) filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka zraka za redčenje je običajno konstantna, medtem ko se stopnja pretoka vzorca krmili s krmilnikom pretoka FC3. Če se uporablja elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 20), se kot ukazni signal za FC3 uporabi pretok razredčenih izpušnih plinov.

2.4.1   Sestavni deli s slik 21 in 22:

PTT: cev za prenos delcev (sliki 21 in 22)

Cev za prenos delcev ni daljša od 1 020 mm in ima, če je le mogoče, najmanjšo možno dolžino. Kot je navedeno spodaj (npr. pri sistemih za delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom in pri sistemih redčenja s celotnim tokom), se vključi dolžino sond za vzorčenje (SP, ISP ali PSP, glej odstavka 2.2 in 2.3).

Mere veljajo za:

| (a) | delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom in sistem enojnega redčenja s celotnim tokom od konice sonde (SP, ISP ali PSP) do posode za filter; |
| --- | --- |

(a)

delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom in sistem enojnega redčenja s celotnim tokom od konice sonde (SP, ISP ali PSP) do posode za filter;

| (b) | celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom od konca tunela za redčenje do posode za filter; |
| --- | --- |

(b)

celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom od konca tunela za redčenje do posode za filter;

| (c) | sistem dvojnega redčenja s celotnim tokom od konice sonde (PSP) do sekundarnega tunela za redčenje. |
| --- | --- |

(c)

sistem dvojnega redčenja s celotnim tokom od konice sonde (PSP) do sekundarnega tunela za redčenje.

Cev za prenos vzorca:

| (a) | se sme z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

se sme z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (b) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(b)

je lahko izolirana.

SDT: sekundarni tunel za redčenje (slika 22)

Sekundarni tunel za redčenje mora imeti premer najmanj 75 mm in biti dovolj dolg, da dvojno razredčeni vzorec ostane v njem najmanj 0,25 sekunde. Posoda za primarni filter FH je nameščena v območju 300 mm od izstopa iz SDT.

Sekundarni tunel za redčenje:

| (a) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (b) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(b)

je lahko izoliran.

FH: posoda(-e) za filter (sliki 21 in 22)

Posoda za filter izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.1.3 Dodatka 4 te priloge.

Posoda za filter:

| (a) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (b) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(b)

je lahko izolirana.

P: črpalka za vzorčenje (sliki 21 in 22)

Črpalka za vzorčenje delcev je nameščena dovolj daleč od tunela, da ostaja temperatura vstopnega plina, če se ne uporablja korekcija pretoka s FC3, konstantna (± 3 K).

DP: črpalka zraka za redčenje (slika 22)

Črpalka zraka za redčenje je nameščena tako, da se sekundarni zrak za redčenje, če ni predogrevan, dovaja pri temperaturi 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

FC3: krmilnik pretoka (sliki 21 in 22)

Za kompenzacijo stopnje pretoka vzorca delcev glede na nihanja temperature in protitlaka na poti vzorca se, če ni na voljo noben drug način, uporabi krmilnik pretoka. Krmilnik pretoka se zahteva, če je uporabljena elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 20).

FM3: naprava za merjenje pretoka (sliki 21 in 22)

Plinomer ali merila pretoka vzorca delcev se namestijo dovolj daleč od črpalke za vzorčenje P, da ostaja temperatura vstopnega plina, če se ne uporablja korekcija pretoka s FC3, konstantna (± 3 K).

FM4: naprava za merjenje pretoka (slika 22)

Plinomer ali merila pretoka zraka za redčenje se namestijo tako, da ostane temperatura vstopnega plina pri 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

BV: kroglasti ventil (po želji)

Notranji premer kroglastega ventila ni manjši od notranjega premera cevi za prenos delcev PTT, preklopni čas pa ne krajši od 0,5 sekunde.

| Opomba | : | Če je temperatura okolja v bližini PSP, PTT, SDT in FH pod 293 K (20 oC), je treba sprejeti previdnostne ukrepe za preprečitev izgub delcev na hladnih stenah teh delov. Zato se priporoča ogrevanje in/ali izoliranje teh delov v mejah, podanih v ustreznih opisih. Prav tako se priporoča, da med vzorčenjem temperatura na dotoku v filter ni nižja od 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Če je temperatura okolja v bližini PSP, PTT, SDT in FH pod 293 K (20 oC), je treba sprejeti previdnostne ukrepe za preprečitev izgub delcev na hladnih stenah teh delov. Zato se priporoča ogrevanje in/ali izoliranje teh delov v mejah, podanih v ustreznih opisih. Prav tako se priporoča, da med vzorčenjem temperatura na dotoku v filter ni nižja od 293 K (20 oC).

Pri velikih obremenitvah motorja se lahko zgoraj omenjeni deli hladijo z neagresivnimi sredstvi, kot je npr. ventilator, dokler temperatura hladilnega sredstva ni pod 293 K (20 oC).

3.   DOLOČANJE DIMLJENJA

3.1   Uvod

V odstavkih 3.2 in 3.3 ter na slikah 23 in 24 so podani podrobni opisi priporočenih sistemov za merjenje motnosti. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s slikama 23 in 24. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo dodatni sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke in stikala. Po drugi strani pa se lahko drugi sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

Načelo merjenja je, da se svetloba prenaša skozi določeno dolžino merjenega dima, delež vpadne svetlobe, ki doseže sprejemnik, pa se uporabi za oceno zamračitvenih lastnosti medija. Merjenje dima je odvisno od konstrukcije aparata in se lahko izvaja v izpušni cevi (vrstni merilnik motnosti v celotnem toku), na koncu izpušne cevi (končni merilnik motnosti v celotnem toku) ali z odvzemanjem vzorca iz izpušne cevi (merilnik motnosti v delnem toku). Za določanje koeficienta absorpcije svetlobe iz signala motnosti proizvajalec instrumenta navede dolžino optične poti instrumenta.

3.2   Merilnik motnosti v celotnem toku

Uporabita se lahko dva splošna tipa merilnika motnosti v celotnem toku (slika 23). Pri vrstnem merilniku motnosti se meri motnost celotnega izpušnega dima v izpušni cevi. Pri tem tipu merilnika motnosti je dejanska dolžina optične poti odvisna od konstrukcije merilnika motnosti.

Pri končnem merilniku motnosti se meri motnost celotnega izpušnega dima, ko ta izstopa iz izpušne cevi. Pri tem tipu merilnika motnosti je dejanska dolžina optične poti odvisna od konstrukcije izpušne cevi in razdalje med koncem izpušne cevi ter merilnikom motnosti.

Slika 23

Merilnik motnosti v celotnem toku

Image

3.2.1   Sestavni deli s slike 23:

EP: izpušna cev

Pri vrstnem merilniku motnosti se premer izpušne cevi ne spreminja v območju 3 premerov izpušne cevi pred ali za merilnim območjem. Če je premer merilnega območja večji od premera izpušne cevi, se priporoča cev, ki pred merilnim območjem postopoma konvergira.

Pri končnem merilniku motnosti ima zadnjih 0,6 m izpušne cevi krožni presek in nima kolen ali krivin. Konec izpušne cevi je ravno odrezan. Merilnik motnosti se namesti središčno na tok dima v območju 25 ± 5 mm od konca izpušne cevi.

OPL: dolžina optične poti

Dolžina z dimom zamračene optične poti med svetlobnim virom merilnika motnosti in sprejemnikom, po potrebi korigirana za neenakomernost, ki je posledica stopenj spreminjanja gostote in učinka obrobnih plasti. Dolžino optične poti navede proizvajalec merilnika motnosti ob upoštevanju morebitnih ukrepov proti osajenju (npr. splakovanje z zrakom). Če dolžina optične poti ni na voljo, se določi v skladu z odstavkom 11.6.5 standarda ISO 11614. Za pravilno določitev dolžine optične poti se zahteva najmanjša hitrost izpušnih plinov 20 m/s.

LS: svetlobni vir

Svetlobni vir je žarnica z žarilno nitko z barvo temperature v območju od 2 800 do 3 250 K ali zelena svetleča dioda (LED) s temensko spektralno vrednostjo med 550 in 570 nm. Svetlobni vir je proti osajenju zaščiten s sredstvi, ki na dolžino optične poti ne vplivajo prek meja, ki jih je postavil proizvajalec.

LD: detektor svetlobe

Detektor svetlobe je fotocelica ali fotodioda (po potrebi s filtrom). Če je svetlobni vir žarnica, ima sprejemnik v območju od 550 do 570 nm največjo spektralno občutljivost podobno kot pri krivulji občutljivosti človeškega očesa (največja občutljivost), pod 430 nm in nad 680 nm pa v območju manj kot 4 % te največje občutljivosti. Detektor svetlobe je proti osajenju zaščiten s sredstvi, ki na dolžino optične poti ne vplivajo prek meja, ki jih je postavil proizvajalec.

CL: kolimator

Izhodna svetloba se kolimira v snop z največjim premerom 30 nm. Žarki svetlobnega snopa so vzporedni, z dovoljenim odstopanjem od optične osi za 3o.

T1: temperaturni senzor (po želji)

Skozi ves preskus se lahko spremlja temperatura izpušnih plinov.

3.3   Merilnik motnosti v delnem toku

Pri merilniku motnosti v delnem toku (slika 24) se iz izpušne cevi odvzame reprezentativni vzorec izpušnih plinov in pošlje po cevi za prenos vzorca v merilno komoro. Pri tem tipu merilnika motnosti je dejanska dolžina optične poti odvisna od konstrukcije merilnika motnosti. Odzivni časi, navedeni v nadaljevanju, veljajo za najmanjšo stopnjo pretoka merilnika motnosti, ki jo določi proizvajalec instrumenta.

Slika 24

Merilnik motnosti v delnem toku

Image

3.3.1   Sestavni deli s slike 24:

EP: izpušna cev

Izpušna cev je od konice sonde ravna najmanj 6 premerov cevi v smeri proti toku in 3 premere cevi v smeri toka.

SP: sonda za vzorčenje

Sonda za vzorčenje je odprta cev, ki gleda v smeri proti toku, na ali ob središčni črti izpušne cevi. Odmik od stene zadnjega (izstopnega) dela izpušne cevi je najmanj 5 mm. Premer sonde zagotavlja reprezentativno vzorčenje in zadosten pretok skozi merilnik motnosti.

TT: cev za prenos vzorca

Cev za prenos vzorca:

| (a) | je čim krajša in zagotavlja ob vstopu v merilno komoro temperaturo izpušnih plinov 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC); |
| --- | --- |

(a)

je čim krajša in zagotavlja ob vstopu v merilno komoro temperaturo izpušnih plinov 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC);

| (b) | ima temperaturo sten zadosti višjo od rosišča izpušnih plinov, da se prepreči kondenzacija; |
| --- | --- |

(b)

ima temperaturo sten zadosti višjo od rosišča izpušnih plinov, da se prepreči kondenzacija;

| (c) | ima po vsej dolžini enak premer kot sonda za vzorčenje; |
| --- | --- |

(c)

ima po vsej dolžini enak premer kot sonda za vzorčenje;

| (d) | ima pri najmanjšem pretoku skozi instrument, kot je določen v skladu z odstavkom 5.2.4 Dodatka 4 te priloge, odzivni čas krajši od 0,05 s; |
| --- | --- |

(d)

ima pri najmanjšem pretoku skozi instrument, kot je določen v skladu z odstavkom 5.2.4 Dodatka 4 te priloge, odzivni čas krajši od 0,05 s;

| (e) | ne vpliva bistveno na največjo vrednost dima. |
| --- | --- |

(e)

ne vpliva bistveno na največjo vrednost dima.

FM: naprava za merjenje pretoka

Merila pretoka za zaznavanje pravilnega pretoka v merilno komoro. Največjo in najmanjšo stopnjo pretoka določi proizvajalec instrumenta in sta takšni, da sta izpolnjeni zahtevi o odzivnem času TT in dolžini optične poti. Naprava za merjenje pretoka je lahko nameščena v bližini črpalke za vzorčenje P, če se le-ta uporablja.

MC: merilna komora

Merilna komora ima neodbojno notranjo površino ali enakovredno optično okolje. Škodljivi vpliv razpršene svetlobe na detektor zaradi notranjih odbojev ali učinkov razprševanja se čim bolj zmanjša.

Tlak plinov v merilni komori se od atmosferskega tlaka ne razlikuje za več kot 0,75 kPa. Če konstrukcija tega ne omogoča, se odčitek merilnika motnosti pretvori na atmosferski tlak.

Temperatura sten merilne komore se nastavi na območje od 343 K (70 oC) do 373 K (100 oC) ± 5 K, v vsakem primeru pa zadosti nad rosiščem izpušnih plinov, da se prepreči kondenzacija. Merilna komora je opremljena z ustreznimi napravami za merjenje temperature.

OPL: dolžina optične poti

Dolžina z dimom zamračene optične poti med svetlobnim virom merilnika motnosti in sprejemnikom, po potrebi korigirana za neenakomernost, ki je posledica stopenj spreminjanja gostote in učinka obrobnih plasti. Dolžino optične poti navede proizvajalec merilnika motnosti ob upoštevanju morebitnih ukrepov proti osajenju (npr. splakovanje z zrakom). Če dolžina optične poti ni na voljo, se določiti v skladu z odstavkom 11.6.5 standarda ISO 11614.

LS: svetlobni vir

Svetlobni vir je žarnica z žarilno nitko z barvo temperature v območju od 2 800 do 3 250 K ali zelena svetleča dioda (LED) s temensko spektralno vrednostjo med 550 in 570 nm. Svetlobni vir je proti osajenju zaščiten s sredstvi, ki na dolžino optične poti ne vplivajo prek meja, ki jih je postavil proizvajalec.

LD: detektor svetlobe

Detektor svetlobe je fotocelica ali fotodioda (po potrebi s filtrom). Če je svetlobni vir žarnica, ima sprejemnik v območju od 550 do 570 nm največjo spektralno občutljivost podobno kot pri krivulji občutljivosti človeškega očesa (največja občutljivost), pod 430 nm in nad 680 nm pa v območju manj kot 4 % te največje občutljivosti. Detektor svetlobe je proti osajenju zaščiten s sredstvi, ki na dolžino optične poti ne vplivajo prek meja, ki jih je postavil proizvajalec.

CL: kolimator

Izhodna svetloba se kolimira v snop z največjim premerom 30 nm. Žarki svetlobnega snopa so vzporedni, z dovoljenim odstopanjem od optične osi za 3o.

T1: temperaturni senzor

Za spremljanje temperature izpušnih plinov na vstopu v merilno komoro.

P: črpalka za vzorčenje (po želji)

Za prenos vzorčnih plinov skozi merilno komoro se lahko v smeri toka od merilne komore uporabi črpalka za vzorčenje.

---

PRILOGA 4B

Preskusni postopek za motorje na kompresijski vžig in motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG) in vključujejo svetovno harmonizirano certificiranje težkih motorjev (WHDC, globalni tehnični predpis (gtp) št. 4)

1.   UPORABA

Ta priloga se za zdaj ne uporablja za namen homologacije v skladu s tem pravilnikom. Uporabljati se bo začela v prihodnosti.

| 2. | Rezervirano (1). |
| --- | --- |

2.

Rezervirano (1).

3.   OPREDELITVE POJMOV, SIMBOLI IN OKRAJŠAVE

3.1   Opredelitve pojmov

Za namen te uredbe:

| 3.1.1 | „stalna regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na preskus WHTC po vročem zagonu. Taka regeneracija ne zahteva posebnega preskusnega postopka; |
| --- | --- |

3.1.1

„stalna regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na preskus WHTC po vročem zagonu. Taka regeneracija ne zahteva posebnega preskusnega postopka;

| 3.1.2 | „časovni zamik“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 10 odstotkih končnega odčitka (t10), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Za plinaste sestavine je to čas prenosa merjenega sestavnega dela od sonde za vzorčenje do detektorja, pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka; |
| --- | --- |

3.1.2

„časovni zamik“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 10 odstotkih končnega odčitka (t10), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Za plinaste sestavine je to čas prenosa merjenega sestavnega dela od sonde za vzorčenje do detektorja, pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka;

| 3.1.3 | „sistem za NOx“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (npr. pasivni in aktivni varčni katalizatorji NOx, adsorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR)); |
| --- | --- |

3.1.3

„sistem za NOx“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (npr. pasivni in aktivni varčni katalizatorji NOx, adsorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR));

| 3.1.4 | „dizelski motor“ pomeni motor, ki deluje po načelu kompresijskega vžiga; |
| --- | --- |

3.1.4

„dizelski motor“ pomeni motor, ki deluje po načelu kompresijskega vžiga;

| 3.1.5 | „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki imajo po konstrukciji, kot je opredeljena v odstavku 5.2 te priloge, podobne značilnosti emisij izpušnih plinov; vsi člani družine morajo ustrezati veljavnim mejnim vrednostim emisij; |
| --- | --- |

3.1.5

„družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki imajo po konstrukciji, kot je opredeljena v odstavku 5.2 te priloge, podobne značilnosti emisij izpušnih plinov; vsi člani družine morajo ustrezati veljavnim mejnim vrednostim emisij;

| 3.1.6 | „sistem motorja“ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto (elektronskimi krmilnimi enotami) sistema motorja (ECU) in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila; |
| --- | --- |

3.1.6

„sistem motorja“ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto (elektronskimi krmilnimi enotami) sistema motorja (ECU) in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila;

| 3.1.7 | „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja; |
| --- | --- |

3.1.7

„tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja;

| 3.1.8 | „sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni katalizator (oksidacijski ali tristezni), filter za delce, sistem za NOx, kombinirani filter za NOx in delce ali katero koli drugo napravo za zmanjševanje emisij, ki je nameščena za motorjem. Ta definicija izključuje vračanje izpušnih plinov v valj (EGR), ki se šteje kot sestavni del motorja; |
| --- | --- |

3.1.8

„sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni katalizator (oksidacijski ali tristezni), filter za delce, sistem za NOx, kombinirani filter za NOx in delce ali katero koli drugo napravo za zmanjševanje emisij, ki je nameščena za motorjem. Ta definicija izključuje vračanje izpušnih plinov v valj (EGR), ki se šteje kot sestavni del motorja;

| 3.1.9 | „metoda redčenja s celotnim tokom“ pomeni postopek mešanja skupnega pretoka izpušnih plinov z zrakom za redčenje pred ločitvijo dela toka razredčenih izpušnih plinov za analizo; |
| --- | --- |

3.1.9

„metoda redčenja s celotnim tokom“ pomeni postopek mešanja skupnega pretoka izpušnih plinov z zrakom za redčenje pred ločitvijo dela toka razredčenih izpušnih plinov za analizo;

| 3.1.10 | „plinski motor“ pomeni motor, ki za gorivo uporablja zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG); |
| --- | --- |

3.1.10

„plinski motor“ pomeni motor, ki za gorivo uporablja zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG);

| 3.1.11 | „plinasta onesnaževala“ pomeni ogljikov monoksid, ogljikovodike in/ali nemetanske ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel, CH2,525 za LPG, CH2,93 za NG in predvidena molekula CH3O0,5 za dizelske motorje, ki za gorivo uporabljajo etanol), metan (predpostavlja se razmerje CH4 za NG) in dušikove okside (izražene z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2)); |
| --- | --- |

3.1.11

„plinasta onesnaževala“ pomeni ogljikov monoksid, ogljikovodike in/ali nemetanske ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel, CH2,525 za LPG, CH2,93 za NG in predvidena molekula CH3O0,5 za dizelske motorje, ki za gorivo uporabljajo etanol), metan (predpostavlja se razmerje CH4 za NG) in dušikove okside (izražene z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2));

| 3.1.12 | „visoka vrtilna frekvenca (nhi)“ pomeni najvišjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 70 odstotkov največje deklarirane moči; |
| --- | --- |

3.1.12

„visoka vrtilna frekvenca (nhi)“ pomeni najvišjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 70 odstotkov največje deklarirane moči;

| 3.1.13 | „nizka vrtilna frekvenca (nlo)“ pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 55 odstotkov največje deklarirane moči; |
| --- | --- |

3.1.13

„nizka vrtilna frekvenca (nlo)“ pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 55 odstotkov največje deklarirane moči;

| 3.1.14 | „največja moč (Pmax)“ pomeni največjo moč v kW po navedbi proizvajalca; |
| --- | --- |

3.1.14

„največja moč (Pmax)“ pomeni največjo moč v kW po navedbi proizvajalca;

| 3.1.15 | „število vrtljajev pri največjem navoru“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri je iz motorja dobljen največji navor, kot določa proizvajalec; |
| --- | --- |

3.1.15

„število vrtljajev pri največjem navoru“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri je iz motorja dobljen največji navor, kot določa proizvajalec;

| 3.1.16 | „osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da so njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev; |
| --- | --- |

3.1.16

„osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da so njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev;

| 3.1.17 | „naprava za naknadno obdelavo delcev“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij trdnih onesnaževal (PM) z mehanskim, aerodinamičnim, difuzijskim ali inercijskim ločevanjem; |
| --- | --- |

3.1.17

„naprava za naknadno obdelavo delcev“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij trdnih onesnaževal (PM) z mehanskim, aerodinamičnim, difuzijskim ali inercijskim ločevanjem;

| 3.1.18 | „metoda redčenja z delnim tokom“ pomeni postopek, v katerem se loči del od skupnega pretoka izpušnih plinov in nato pred filtrom za vzorčenje delcev zmeša z ustrezno količino zraka za redčenje; |
| --- | --- |

3.1.18

„metoda redčenja z delnim tokom“ pomeni postopek, v katerem se loči del od skupnega pretoka izpušnih plinov in nato pred filtrom za vzorčenje delcev zmeša z ustrezno količino zraka za redčenje;

| 3.1.19 | „delec (PM)“ pomeni vsako snov, ki se nabere na specificiranem filtrskem mediju, potem ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim zrakom pri temperaturi med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC), izmerjeni na točki neposredno pred filtrom; tu gre zlasti za ogljik, kondenzirane ogljikovodike in sulfate s primešano vodo; |
| --- | --- |

3.1.19

„delec (PM)“ pomeni vsako snov, ki se nabere na specificiranem filtrskem mediju, potem ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim zrakom pri temperaturi med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC), izmerjeni na točki neposredno pred filtrom; tu gre zlasti za ogljik, kondenzirane ogljikovodike in sulfate s primešano vodo;

| 3.1.20 | „odstotek obremenitve“ pomeni delež največjega razpoložljivega navora pri določeni vrtilni frekvenci motorja; |
| --- | --- |

3.1.20

„odstotek obremenitve“ pomeni delež največjega razpoložljivega navora pri določeni vrtilni frekvenci motorja;

| 3.1.21 | „periodična regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja periodično v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja. Med cikli, v katerih se izvaja regeneracija, lahko pride do prekoračitve emisijskih standardov; |
| --- | --- |

3.1.21

„periodična regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja periodično v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja. Med cikli, v katerih se izvaja regeneracija, lahko pride do prekoračitve emisijskih standardov;

| 3.1.22 | „preskusni cikel v ustaljenem stanju z rampami“ pomeni preskusni cikel z zaporedjem faz preskušanja motorja v ustaljenem stanju z določenimi merili vrtilne frekvence in navora v vsaki fazi ter določenimi rampami med temi fazami (WHSC); |
| --- | --- |

3.1.22

„preskusni cikel v ustaljenem stanju z rampami“ pomeni preskusni cikel z zaporedjem faz preskušanja motorja v ustaljenem stanju z določenimi merili vrtilne frekvence in navora v vsaki fazi ter določenimi rampami med temi fazami (WHSC);

| 3.1.23 | „nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki ga omogoča regulator, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, ali, če regulator ne obstaja, vrtilno frekvenco, pri kateri je iz motorja dobljena največja moč, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi; |
| --- | --- |

3.1.23

„nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki ga omogoča regulator, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, ali, če regulator ne obstaja, vrtilno frekvenco, pri kateri je iz motorja dobljena največja moč, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi;

| 3.1.24 | „odzivni čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 90 odstotkih končnega odčitka (t90), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka, kjer je sprememba merjenega sestavnega dela najmanj 60 odstotkov obsega skale in se zgodi v manj kot 0,1 sekunde; Odzivni čas sistema sestavljata časovni zamik do sistema in čas vzpona sistema; |
| --- | --- |

3.1.24

„odzivni čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 90 odstotkih končnega odčitka (t90), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka, kjer je sprememba merjenega sestavnega dela najmanj 60 odstotkov obsega skale in se zgodi v manj kot 0,1 sekunde; Odzivni čas sistema sestavljata časovni zamik do sistema in čas vzpona sistema;

| 3.1.25 | „čas vzpona“ pomeni časovno razliko med 10- in 90-odstotnim odzivom končnega odčitka (t
  90 – t
  10); |
| --- | --- |

3.1.25

„čas vzpona“ pomeni časovno razliko med 10- in 90-odstotnim odzivom končnega odčitka (t
  90 – t
  10);

| 3.1.26 | „specifične emisije“ pomeni masne emisije, izražene v g/kWh; |
| --- | --- |

3.1.26

„specifične emisije“ pomeni masne emisije, izražene v g/kWh;

| 3.1.27 | „preskusni cikel“ pomeni zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka določeno vrtilno frekvenco in navor ter jim mora motor slediti v ustaljenem stanju (preskus WHSC) ali v prehodnih pogojih delovanja (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.27

„preskusni cikel“ pomeni zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka določeno vrtilno frekvenco in navor ter jim mora motor slediti v ustaljenem stanju (preskus WHSC) ali v prehodnih pogojih delovanja (WHTC);

| 3.1.28 | „transformacijski čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 50 odstotkih končnega odčitka (t
  50), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Transformacijski čas se uporablja za razvrstitev signalov različnih merilnih instrumentov; |
| --- | --- |

3.1.28

„transformacijski čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega dela, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 50 odstotkih končnega odčitka (t
  50), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Transformacijski čas se uporablja za razvrstitev signalov različnih merilnih instrumentov;

| 3.1.29 | „preskusni cikel prehodnega stanja“ pomeni preskusni cikel z zaporedjem normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora, ki se relativno hitro spreminjajo s časom (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.29

„preskusni cikel prehodnega stanja“ pomeni preskusni cikel z zaporedjem normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora, ki se relativno hitro spreminjajo s časom (WHTC);

| 3.1.30 | „življenjska doba“ pomeni ustrezno število prevoženih kilometrov in/ali časa delovanja, v katerem mora biti zagotovljena skladnost z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij plinov in delcev. |
| --- | --- |

3.1.30

„življenjska doba“ pomeni ustrezno število prevoženih kilometrov in/ali časa delovanja, v katerem mora biti zagotovljena skladnost z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij plinov in delcev.

Slika 1:

Definicije odziva sistema

Image

3.2   Splošni simboli

| Simbol | Enota | Pomen |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | stehiometrično razmerje zrak-gorivo |
| c | ppm/vol % | koncentracija |
| c
  d | ppm/vol % | koncentracija na suhi osnovi |
| c
  w | ppm/vol % | koncentracija na vlažni osnovi |
| cb | ppm/vol % | koncentracija ozadja |
| C
  d | — | koeficient pretoka SSV |
| d | m | premer |
| d
  V | m | premer grla venturijeve šobe |
| D
  0 | m3/s | odsek na osi za kalibracijsko funkcijo črpalke PDP |
| D | — | faktor redčenja |
| Δt | s | časovni interval |
| e
  gas | g/kWh | specifična emisija plinastih sestavin |
| e
  PM | g/kWh | specifična emisija delcev |
| e
  p | g/kWh | specifična emisija med regeneracijo |
| e
  w | g/kWh | ponderirana specifična emisija |
| E
  CO2 | % | moteča občutljivost NOx na CO2 |
| E
  E | % | učinkovitost etana |
| E
  H2O | % | moteča občutljivost NOx na vodno paro |
| E
  M | % | učinkovitost metana |
| E
  NOx | % | učinkovitost pretvornika NOx |
| f | Hz | frekvenca vzorčenja podatkov |
| f
  a | — | laboratorijski atmosferski faktor |
| F
  s | — | stehiometrični faktor |
| H
  a | g/kg | absolutna vlažnost polnilnega zraka |
| H
  d | g/kg | absolutna vlažnost zraka za redčenje |
| i | — | spodnji indeks, ki označuje trenutno meritev (npr. 1 Hz) |
| k
  f | — | specifični faktor goriva |
| k
  h, D | — | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na kompresijski vžig |
| k
  h, G | — | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na prisilni vžig |
| k
  r | — | faktor regeneracije |
| k
  w, a | — | korekcijski faktor polnilnega zraka za preračun iz suhega v vlažno stanje |
| k
  w, d | — | korekcijski faktor zraka za redčenje za preračun iz suhega v vlažno stanje |
| k
  w, e | — | korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov za preračun iz suhega v vlažno stanje |
| k
  w, r | — | korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov za preračun iz suhega v vlažno stanje |
| K
  V | — | kalibracijska funkcija CFV |
| λ | — | razmerje presežnega zraka |
| m
  d | kg | masa vzorca zraka za redčenje, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev |
| m
  ed | kg | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel |
| m
  edf | kg | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel |
| m
  ew | kg | skupna masa izpušnih plinov skozi ves cikel |
| m
  f | mg | masa vzorca zbranih delcev |
| m
  f, d | mg | masa vzorca zbranih delcev zraka za redčenje |
| m
  gas | g | masa plinastih emisij skozi ves preskusni cikel |
| m
  PM | g | masa emisij delcev skozi ves preskusni cikel |
| m
  se | kg | masa vzorca izpušnih plinov skozi ves preskusni cikel |
| m
  sed | kg | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje |
| m
  sep | kg | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev |
| m
  ssd | kg | masa sekundarnega zraka za redčenje |
| M
  a | g/mol | molska masa polnilnega zraka |
| M
  e | g/mol | molska masa izpušnih plinov |
| M
  gas | g/mol | molska masa plinastih sestavin |
| n | — | število meritev |
| nr | — | število meritev med regeneracijo |
| n | min-1 | hitrost vrtenja motorja |
| n
  hi | min-1 | visoka vrtilna frekvenca motorja |
| n
  lo | min-1 | nizka vrtilna frekvenca motorja |
| n
  pref | min-1 | preferenčna vrtilna frekvenca motorja |
| n
  p | r/s | število vrtljajev črpalke PDP |
| p
  a | kPa | tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja |
| p
  b | kPa | skupni atmosferski tlak |
| p
  d | kPa | tlak nasičene pare zraka za redčenje |
| p
  p | kPa | absolutni tlak |
| p
  r | kPa | tlak vodne pare po hladilni kopeli |
| p
  s | kPa | suh atmosferski tlak |
| qm

  ad | kg/s | masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi |
| qm

  aw | kg/s | masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi |
| qm

  Ce | kg/s | masni pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih |
| qm

  Cf | kg/s | masni dotok ogljika v motor |
| qm

  Cp | kg/s | masni pretok ogljika v sistemu redčenja z delnim tokom |
| qm

  dew | kg/s | masni pretok razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi |
| qm

  dw | kg/s | masni pretok zraka za redčenje na vlažni osnovi |
| qm

  edf | kg/s | masni pretok ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi |
| qm

  ew | kg/s | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi |
| qm

  ex | kg/s | masni pretok vzorca, pridobljenega iz tunela za redčenje |
| qm

  f | kg/s | masni pretok goriva |
| qm

  p | kg/s | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom |
| qv

  CVS | m3/s | prostorninski tok v sistemu CVS |
| qv

  s | dm3/min | pretok sistema analizatorja izpušnih plinov |
| qv

  t | cm3/min | pretok sledilnega plina |
| r
  d | — | razmerje redčenja |
| r
  D | — | razmerje premerov v sistemu SSV |
| r
  h | — | faktor odzivnosti ogljikovodikov pri detektorju FID |
| r
  m | — | faktor odzivnosti metanola pri detektorju FID |
| r
  p | — | razmerje tlakov v sistemu SSV |
| r
  s | — | povprečno razmerje vzorcev |
| ρ | kg/m3 | gostota |
| ρe | kg/m3 | gostota izpušnih plinov |
| σ | | standardni odklon |
| T | K | absolutna temperatura |
| T
  a | K | absolutna temperatura polnilnega zraka |
| t | s | čas |
| t
  10 | s | čas med stopničastim vhodom in 10 % končnega odčitka |
| t
  50 | s | čas med stopničastim vhodom in 50 % končnega odčitka |
| t
  90 | s | čas med stopničastim vhodom in 90 % končnega odčitka |
| u | — | razmerje gostot plinaste sestavine in izpušnih plinov |
| V
  0 | m3/r | prostornina plina, načrpanega v PDP na en vrtljaj |
| V
  s | dm3 | prostornina sistema analizatorja izpušnih plinov |
| W
  act | kWh | dejansko delo preskusnega cikla |
| W
  ref | kWh | referenčno delo preskusnega cikla |
| X
  0 | m3/r | kalibracijska funkcija PDP |

Simbol

Enota

Pomen

A/F
  st

—

stehiometrično razmerje zrak-gorivo

c

ppm/vol %

koncentracija

c
  d

ppm/vol %

koncentracija na suhi osnovi

c
  w

ppm/vol %

koncentracija na vlažni osnovi

cb

ppm/vol %

koncentracija ozadja

C
  d

—

koeficient pretoka SSV

d

m

premer

d
  V

m

premer grla venturijeve šobe

D
  0

m3/s

odsek na osi za kalibracijsko funkcijo črpalke PDP

D

—

faktor redčenja

Δt

s

časovni interval

e
  gas

g/kWh

specifična emisija plinastih sestavin

e
  PM

g/kWh

specifična emisija delcev

e
  p

g/kWh

specifična emisija med regeneracijo

e
  w

g/kWh

ponderirana specifična emisija

E
  CO2

%

moteča občutljivost NOx na CO2

E
  E

%

učinkovitost etana

E
  H2O

%

moteča občutljivost NOx na vodno paro

E
  M

%

učinkovitost metana

E
  NOx

%

učinkovitost pretvornika NOx

f

Hz

frekvenca vzorčenja podatkov

f
  a

—

laboratorijski atmosferski faktor

F
  s

—

stehiometrični faktor

H
  a

g/kg

absolutna vlažnost polnilnega zraka

H
  d

g/kg

absolutna vlažnost zraka za redčenje

i

—

spodnji indeks, ki označuje trenutno meritev (npr. 1 Hz)

k
  f

—

specifični faktor goriva

k
  h, D

—

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na kompresijski vžig

k
  h, G

—

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na prisilni vžig

k
  r

—

faktor regeneracije

k
  w, a

—

korekcijski faktor polnilnega zraka za preračun iz suhega v vlažno stanje

k
  w, d

—

korekcijski faktor zraka za redčenje za preračun iz suhega v vlažno stanje

k
  w, e

—

korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov za preračun iz suhega v vlažno stanje

k
  w, r

—

korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov za preračun iz suhega v vlažno stanje

K
  V

—

kalibracijska funkcija CFV

λ

—

razmerje presežnega zraka

m
  d

kg

masa vzorca zraka za redčenje, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev

m
  ed

kg

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel

m
  edf

kg

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel

m
  ew

kg

skupna masa izpušnih plinov skozi ves cikel

m
  f

mg

masa vzorca zbranih delcev

m
  f, d

mg

masa vzorca zbranih delcev zraka za redčenje

m
  gas

g

masa plinastih emisij skozi ves preskusni cikel

m
  PM

g

masa emisij delcev skozi ves preskusni cikel

m
  se

kg

masa vzorca izpušnih plinov skozi ves preskusni cikel

m
  sed

kg

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje

m
  sep

kg

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev

m
  ssd

kg

masa sekundarnega zraka za redčenje

M
  a

g/mol

molska masa polnilnega zraka

M
  e

g/mol

molska masa izpušnih plinov

M
  gas

g/mol

molska masa plinastih sestavin

n

—

število meritev

nr

—

število meritev med regeneracijo

n

min-1

hitrost vrtenja motorja

n
  hi

min-1

visoka vrtilna frekvenca motorja

n
  lo

min-1

nizka vrtilna frekvenca motorja

n
  pref

min-1

preferenčna vrtilna frekvenca motorja

n
  p

r/s

število vrtljajev črpalke PDP

p
  a

kPa

tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja

p
  b

kPa

skupni atmosferski tlak

p
  d

kPa

tlak nasičene pare zraka za redčenje

p
  p

kPa

absolutni tlak

p
  r

kPa

tlak vodne pare po hladilni kopeli

p
  s

kPa

suh atmosferski tlak

qm

  ad

kg/s

masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi

qm

  aw

kg/s

masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi

qm

  Ce

kg/s

masni pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih

qm

  Cf

kg/s

masni dotok ogljika v motor

qm

  Cp

kg/s

masni pretok ogljika v sistemu redčenja z delnim tokom

qm

  dew

kg/s

masni pretok razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi

qm

  dw

kg/s

masni pretok zraka za redčenje na vlažni osnovi

qm

  edf

kg/s

masni pretok ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov na vlažni osnovi

qm

  ew

kg/s

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi

qm

  ex

kg/s

masni pretok vzorca, pridobljenega iz tunela za redčenje

qm

  f

kg/s

masni pretok goriva

qm

  p

kg/s

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom

qv

  CVS

m3/s

prostorninski tok v sistemu CVS

qv

  s

dm3/min

pretok sistema analizatorja izpušnih plinov

qv

  t

cm3/min

pretok sledilnega plina

r
  d

—

razmerje redčenja

r
  D

—

razmerje premerov v sistemu SSV

r
  h

—

faktor odzivnosti ogljikovodikov pri detektorju FID

r
  m

—

faktor odzivnosti metanola pri detektorju FID

r
  p

—

razmerje tlakov v sistemu SSV

r
  s

—

povprečno razmerje vzorcev

ρ

kg/m3

gostota

ρe

kg/m3

gostota izpušnih plinov

σ

standardni odklon

T

K

absolutna temperatura

T
  a

K

absolutna temperatura polnilnega zraka

t

s

čas

t
  10

s

čas med stopničastim vhodom in 10 % končnega odčitka

t
  50

s

čas med stopničastim vhodom in 50 % končnega odčitka

t
  90

s

čas med stopničastim vhodom in 90 % končnega odčitka

u

—

razmerje gostot plinaste sestavine in izpušnih plinov

V
  0

m3/r

prostornina plina, načrpanega v PDP na en vrtljaj

V
  s

dm3

prostornina sistema analizatorja izpušnih plinov

W
  act

kWh

dejansko delo preskusnega cikla

W
  ref

kWh

referenčno delo preskusnega cikla

X
  0

m3/r

kalibracijska funkcija PDP

3.3   Simboli in okrajšave za sestavo goriva

| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu, v % mase |
| --- | --- |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu, v % mase |
| w
  GAM | vsebnost žvepla v gorivu, v % mase |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu, v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu, v % mase |
| α | molarno razmerje vodika (H/C) |
| γ | molarno razmerje žvepla (S/C) |
| δ | molarno razmerje dušika (N/C) |
| ε | molarno razmerje kisika (O/C) |

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu, v % mase

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu, v % mase

w
  GAM

vsebnost žvepla v gorivu, v % mase

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu, v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu, v % mase

α

molarno razmerje vodika (H/C)

γ

molarno razmerje žvepla (S/C)

δ

molarno razmerje dušika (N/C)

ε

molarno razmerje kisika (O/C)

v zvezi z gorivom CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4   Simboli in okrajšave kemičnih sestavin

| C1 | ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1 |
| --- | --- |
| CH4 | metan |
| C2H6 | etan |
| C3H8 | propan |
| CO | ogljikov monoksid |
| CO2 | ogljikov dioksid |
| DOP | dioktilftalat |
| HC | ogljikovodiki |
| H2O | voda |
| NMHC | nemetanski ogljikovodiki |
| NOx | dušikovi oksidi |
| NO | dušikov oksid |
| NO2 | dušikov dioksid |
| PM | delec |

C1

ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1

CH4

metan

C2H6

etan

C3H8

propan

CO

ogljikov monoksid

CO2

ogljikov dioksid

DOP

dioktilftalat

HC

ogljikovodiki

H2O

voda

NMHC

nemetanski ogljikovodiki

NOx

dušikovi oksidi

NO

dušikov oksid

NO2

dušikov dioksid

PM

delec

3.5   Okrajšave

| CFV | venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- |
| CLD | kemiluminiscenčni detektor |
| CVS | vzorčenje s konstantno prostornino |
| deNOx | sistem za naknadno obdelavo NOx |
| EGR | vračanje izpušnih plinov v valj |
| FID | plamensko-ionizacijski detektor |
| GC | plinski kromatograf |
| HCLD | ogrevani kemiluminiscenčni detektor |
| HFID | ogrevani plamensko-ionizacijski detektor |
| LPG | utekočinjeni naftni plin |
| NDIR | analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi |
| NG | zemeljski plin |
| NMC | izločevalnik nemetanov |
| PDP | črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev |
| % obsega skale | odstotki obsega skale |
| PFS | sistem z delnim tokom |
| SSV | venturijeva cev s podzvočnim pretokom |
| VGT | turbina s spremenljivo geometrijo |

CFV

venturijeva cev s kritičnim pretokom

CLD

kemiluminiscenčni detektor

CVS

vzorčenje s konstantno prostornino

deNOx

sistem za naknadno obdelavo NOx

EGR

vračanje izpušnih plinov v valj

FID

plamensko-ionizacijski detektor

GC

plinski kromatograf

HCLD

ogrevani kemiluminiscenčni detektor

HFID

ogrevani plamensko-ionizacijski detektor

LPG

utekočinjeni naftni plin

NDIR

analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi

NG

zemeljski plin

NMC

izločevalnik nemetanov

PDP

črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev

% obsega skale

odstotki obsega skale

PFS

sistem z delnim tokom

SSV

venturijeva cev s podzvočnim pretokom

VGT

turbina s spremenljivo geometrijo

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE

Sistem motorja mora biti načrtovan, izdelan in sestavljen tako, da je motor ob normalni uporabi skozi vso življenjsko dobo skladen z določbami te priloge, kot je opredeljeno v tem pravilniku.

5.   ZAHTEVE ZA ZMOGLJIVOST

5.1   Emisije plinastih in trdnih onesnaževal

Emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorja se določijo v preskusnih ciklih WHTC in WHSC, kot je opisano v odstavku 7. Merilni sistemi morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 ter tehnične zahteve iz odstavka 9.3 (merjenje plinastih emisij), odstavka 9.4 (merjenje delcev) in Dodatka 3 te priloge.

Homologacijski organ lahko homologira tudi druge sisteme ali analizatorje, če ugotovi, da dajejo enakovredne rezultate v skladu z odstavkom 5.1.1.

5.1.1   Enakovrednost

Ugotavljanje enakovrednosti sistemov temelji na študiji korelacije med parom 7 (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enim od sistemov te priloge.

„Rezultati“ se nanašajo na vrednost uteženih emisij posameznega cikla. Korelacijsko preskušanje se mora izvesti v istem laboratoriju in preskusnem prostoru ter na istem motorju, in zaželeno je, da poteka sočasno. Enakovrednost povprečij parov vzorcev se določi s pomočjo statističnih podatkov F-testa in t-testa, kot so opisani v Dodatku 4, dobljenih v zgoraj opisanih pogojih laboratorijskega preskusnega prostora in motorja. Odstopanja se določijo v skladu z ISO 5725 in se ne vključijo v podatkovno bazo. Sisteme, ki se bodo uporabili za korelacijsko preskušanje, mora odobriti homologacijski organ.

5.2   Družina motorjev

5.2.1   Splošno

Družino motorjev označujejo konstrukcijski parametri. Ti so skupni vsem motorjem znotraj družine. Proizvajalec motorja lahko določi, kateri motorji pripadajo družini motorjev, pod pogojem, da so upoštevana merila za članstvo iz odstavka 5.2.3. Družino motorjev mora potrditi homologacijski organ. Proizvajalec homologacijskemu organu zagotovi ustrezne podatke v zvezi z ravnmi emisij članov družine motorjev.

5.2.2   Posebni primeri

V nekaterih primerih je mogoče medsebojno učinkovanje parametrov. To je treba upoštevati, da se tako zagotovi, da bodo v isto družino motorjev vključeni le motorji s podobnimi značilnostmi emisije izpušnih plinov. Te primere mora proizvajalec opredeliti in o njih uradno obvestiti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

V primeru naprav ali lastnosti, ki niso naštete v odstavku 5.2.3 in ki močno vplivajo na raven emisij, mora proizvajalec to opremo identificirati na podlagi dobre inženirske prakse in o njej uradno obvestiti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

Poleg parametrov iz odstavka 5.2.3 lahko proizvajalec uvede dodatna merila, ki omogočajo opredelitev družin bolj omejene velikosti. Ti parametri niso nujno parametri, ki vplivajo na raven emisij.

5.2.3   Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

| 5.2.3.1 | Način delovanja






  (a) | dvotaktni način |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1

Način delovanja

(a)

dvotaktni način

| (b) | štiritaktni način |
| --- | --- |

(b)

štiritaktni način

| (c) | rotacijski motor |
| --- | --- |

(c)

rotacijski motor

| (d) | drugo |
| --- | --- |

(d)

drugo

| 5.2.3.2 | Konfiguracija valjev |
| --- | --- |

5.2.3.2

Konfiguracija valjev

| 5.2.3.2.1 | Lega valjev v bloku motorja






  (a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1

Lega valjev v bloku motorja

(a)

V

| (b) | v vrsti |
| --- | --- |

(b)

v vrsti

| (c) | radialno |
| --- | --- |

(c)

radialno

| (d) | drugo (F, W itn.) |
| --- | --- |

(d)

drugo (F, W itn.)

| 5.2.3.2.2 | Relativna lega valjev
  Motorji z enakim blokom lahko spadajo v isto družino, če so njihove mere od sredine do sredine premera valja enake. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

Relativna lega valjev

Motorji z enakim blokom lahko spadajo v isto družino, če so njihove mere od sredine do sredine premera valja enake.

| 5.2.3.3 | Glavno hladilno sredstvo






  (a) | zrak |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

Glavno hladilno sredstvo

(a)

zrak

| (b) | voda |
| --- | --- |

(b)

voda

| (c) | olje |
| --- | --- |

(c)

olje

| 5.2.3.4 | Gibna prostornina posameznega valja |
| --- | --- |

5.2.3.4

Gibna prostornina posameznega valja

| 5.2.3.4.1 | Motor z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3

  Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 15 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1

Motor z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3

Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 15 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini.

| 5.2.3.4.2 | Motor z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3

  Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 30 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2

Motor z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3

Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 30 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini.

| 5.2.3.4.3 | Motor z drugimi mejami gibne prostornine enotnega valja
  Šteje se, da motorji z gibno prostornino posameznega valja, ki presega meje iz odstavkov 5.2.3.4.1 in 5.2.3.4.2, lahko pripadajo isti družini, če to odobri homologacijski organ. Odobritev mora temeljiti na tehničnih elementih (izračunih, simulacijah, eksperimentalnih rezultatih itd.), ki dokazujejo, da prekoračitev mejá nima večjega vpliva na emisije izpušnih plinov. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3

Motor z drugimi mejami gibne prostornine enotnega valja

Šteje se, da motorji z gibno prostornino posameznega valja, ki presega meje iz odstavkov 5.2.3.4.1 in 5.2.3.4.2, lahko pripadajo isti družini, če to odobri homologacijski organ. Odobritev mora temeljiti na tehničnih elementih (izračunih, simulacijah, eksperimentalnih rezultatih itd.), ki dokazujejo, da prekoračitev mejá nima večjega vpliva na emisije izpušnih plinov.

| 5.2.3.5 | Način polnjenja z zrakom






  (a) | naravno polnjenje |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5

Način polnjenja z zrakom

(a)

naravno polnjenje

| (b) | tlačno polnjenje |
| --- | --- |

(b)

tlačno polnjenje

| (c) | tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka |
| --- | --- |

(c)

tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka

| 5.2.3.6 | Vrsta goriva






  (a) | dizel |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6

Vrsta goriva

(a)

dizel

| (b) | zemeljski plin (NG) |
| --- | --- |

(b)

zemeljski plin (NG)

| (c) | utekočinjen naftni plin (LPG) |
| --- | --- |

(c)

utekočinjen naftni plin (LPG)

| (d) | etanol |
| --- | --- |

(d)

etanol

| 5.2.3.7 | Tip zgorevalne komore






  (a) | odprta komora |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7

Tip zgorevalne komore

(a)

odprta komora

| (b) | ločena komora |
| --- | --- |

(b)

ločena komora

| (c) | druge vrste |
| --- | --- |

(c)

druge vrste

| 5.2.3.8 | Vrsta vžiga






  (a) | prisilni vžig |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8

Vrsta vžiga

(a)

prisilni vžig

| (b) | kompresijski vžig |
| --- | --- |

(b)

kompresijski vžig

| 5.2.3.9 | Ventili in odprtine






  (a) | konfiguracija |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9

Ventili in odprtine

(a)

konfiguracija

| (b) | število ventilov na valj |
| --- | --- |

(b)

število ventilov na valj

| 5.2.3.10 | Vrsta napajanja z gorivom






  (a) | Napajanje s tekočim gorivom






  (i) | tlačilka in (visokotlačni) vod ter vbrizgalna šoba |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10

Vrsta napajanja z gorivom

(a)

Napajanje s tekočim gorivom

(i)

tlačilka in (visokotlačni) vod ter vbrizgalna šoba

| (ii) | vrstna ali razdelilna tlačilka |
| --- | --- |

(ii)

vrstna ali razdelilna tlačilka

| (iii) | enotna tlačilka ali enotna šoba |
| --- | --- |

(iii)

enotna tlačilka ali enotna šoba

| (iv) | skupni vod |
| --- | --- |

(iv)

skupni vod

| (v) | uplinjač(-i) |
| --- | --- |

(v)

uplinjač(-i)

| (vi) | drugo |
| --- | --- |

(vi)

drugo

| (b) | Napajanje s plinskim gorivom






  (i) | plinasto |
| --- | --- | --- |

(b)

Napajanje s plinskim gorivom

(i)

plinasto

| (ii) | tekoče |
| --- | --- |

(ii)

tekoče

| (iii) | mešalne enote |
| --- | --- |

(iii)

mešalne enote

| (iv) | drugo |
| --- | --- |

(iv)

drugo

| (c) | Druge vrste |
| --- | --- |

(c)

Druge vrste

| 5.2.3.11 | Razno






  (a) | vračanje izpušnih plinov v valj (EGR) |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11

Razno

(a)

vračanje izpušnih plinov v valj (EGR)

| (b) | vbrizgavanje vode |
| --- | --- |

(b)

vbrizgavanje vode

| (c) | vbrizgavanje zraka |
| --- | --- |

(c)

vbrizgavanje zraka

| (d) | drugo |
| --- | --- |

(d)

drugo

| 5.2.3.12 | Strategija elektronskega krmiljenja
  Prisotnost ali odsotnost elektronske krmilne enote (ECU) v motorju se šteje kot osnovni parameter družine.
  Pri elektronsko krmiljenih motorjih mora proizvajalec predložiti tehnične elemente, ki pojasnjujejo razvrstitev teh motorjev v isto družino, tj. razloge, zaradi katerih lahko pričakujemo, da bodo ti motorji izpolnjevali enake zahteve glede emisij. Ti elementi so lahko izračuni, simulacije, ocene, opis parametrov vbrizgavanja, eksperimentalni rezultati itd.
  Primeri krmiljenih funkcij so:






  (a) | časovno usklajevanje vžiga |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12

Strategija elektronskega krmiljenja

Prisotnost ali odsotnost elektronske krmilne enote (ECU) v motorju se šteje kot osnovni parameter družine.

Pri elektronsko krmiljenih motorjih mora proizvajalec predložiti tehnične elemente, ki pojasnjujejo razvrstitev teh motorjev v isto družino, tj. razloge, zaradi katerih lahko pričakujemo, da bodo ti motorji izpolnjevali enake zahteve glede emisij. Ti elementi so lahko izračuni, simulacije, ocene, opis parametrov vbrizgavanja, eksperimentalni rezultati itd.

Primeri krmiljenih funkcij so:

(a)

časovno usklajevanje vžiga

| (b) | tlak vbrizgavanja |
| --- | --- |

(b)

tlak vbrizgavanja

| (c) | večkratni vbrizg |
| --- | --- |

(c)

večkratni vbrizg

| (d) | tlak polnilnega zraka |
| --- | --- |

(d)

tlak polnilnega zraka

| (e) | VGT |
| --- | --- |

(e)

VGT

| (f) | EGR |
| --- | --- |

(f)

EGR

| 5.2.3.13 | Sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov
  Funkcija in kombinacija naslednjih naprav se štejeta kot merili za članstvo v družini motorjev:






  (a) | oksidacijski katalizator |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13

Sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov

Funkcija in kombinacija naslednjih naprav se štejeta kot merili za članstvo v družini motorjev:

(a)

oksidacijski katalizator

| (b) | tristezni katalizator |
| --- | --- |

(b)

tristezni katalizator

| (c) | sistem za NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta) |
| --- | --- |

(c)

sistem za NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta)

| (d) | drugi sistemi za NOx |
| --- | --- |

(d)

drugi sistemi za NOx

| (e) | lovilnik delcev s pasivno regeneracijo |
| --- | --- |

(e)

lovilnik delcev s pasivno regeneracijo

| (f) | lovilnik delcev z aktivno regeneracijo |
| --- | --- |

(f)

lovilnik delcev z aktivno regeneracijo

| (g) | drugi lovilniki delcev |
| --- | --- |

(g)

drugi lovilniki delcev

| (h) | druge naprave |
| --- | --- |

(h)

druge naprave

Kadar je motor certificiran brez sistema za naknadno obdelavo kot osnovni motor ali kot član družine, potem je ta motor, če je opremljen z oksidacijskim katalizatorjem, mogoče vključiti v isto družino motorjev, če ne zahteva drugačnih lastnosti goriva.

Če zahteva specifične lastnosti goriva (npr. lovilniki delcev zahtevajo posebne aditive v gorivu, da se zagotovi postopek regeneracije), mora odločitev o vključitvi motorja v isto družino temeljiti na tehničnih elementih, kot jih je predvidel proizvajalec. Ti elementi morajo pokazati, da je predvidena raven emisij opremljenega motorja skladna z enako mejno vrednostjo kot neopremljeni motor.

Kadar je motor certificiran s sistemom za naknadno obdelavo kot osnovni motor ali kot član družine, katerega osnovni motor je opremljen z enakim sistemom za naknadno obdelavo, potem ta motor, če je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo, ne sme biti vključen v isto družino motorjev.

5.2.4   Izbira osnovnega motorja

5.2.4.1   Motorji na kompresijski vžig

Potem ko homologacijski organ potrdi družino motorjev, je treba izbrati osnovni motor družine, primarno merilo za to izbiro pa naj bo največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri največjem deklariranem navoru. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, tj. največja dobava goriva na gib pri nazivni vrtilni frekvenci.

5.2.4.2   Motorji na prisilni vžig

Potem ko homologacijski organ potrdi družino motorjev, je treba izbrati osnovni motor družine, primarno merilo za to izbiro pa naj bo največja gibna prostornina. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, je treba osnovni motor izbrati z uporabo sekundarnega merila, in sicer v naslednjem vrstnem redu:

| (a) | največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri deklarirani nazivni moči; |
| --- | --- |

(a)

največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri deklarirani nazivni moči;

| (b) | največji predvžig; |
| --- | --- |

(b)

največji predvžig;

| (c) | najnižji delež EGR. |
| --- | --- |

(c)

najnižji delež EGR.

5.2.4.3   Opombe glede izbire osnovnega motorja

Homologacijski ali certifikacijski organ lahko zaključi, da je mogoče nivo najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem dodatnih motorjev. V tem primeru mora proizvajalec motorja predložiti ustrezne podatke za določitev motorjev znotraj družine, za katere je verjetno, da imajo najvišjo raven emisij.

Če imajo motorji znotraj družine še druge lastnosti, za katere bi lahko šteli, da vplivajo na emisije izpušnih plinov, je treba pri izbiri osnovnega motorja te lastnosti tudi prepoznati in upoštevati.

Če motorji znotraj družine izpolnjujejo enake emisijske vrednosti v različnih obdobjih življenjske dobe, se to upošteva pri izboru osnovnega motorja.

6.   PRESKUSNI POGOJI

6.1   Laboratorijski preskusni pogoji

Izmeri se absolutna temperatura (T
  a) vsesanega zraka pri vstopu v motor, izražena v kelvinih, in suh atmosferski tlak (p
  s), izražen v kPa, ter določi parameter f
  a v skladu z naslednjimi določbami. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine polnilnih zbiralnikov, kot npr. pri konfiguraciji „V“ motorjev, se upošteva povprečna temperatura v posameznih skupinah. Parameter f
  a se sporoči skupaj z rezultati preskusa. Za boljšo ponovljivost in obnovljivost rezultatov preskusa se priporoča, da je parameter f
  a tak, da je: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| (a) | Motorji na kompresijski vžig:
  Sesalni in tlačno polnjeni motorji: | (1) |
| --- | --- | --- |

(a)

Motorji na kompresijski vžig:

Sesalni in tlačno polnjeni motorji:

Formula

(1)

Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| (b) | Motorji na prisilni vžig: | (3) |
| --- | --- | --- |

(b)

Motorji na prisilni vžig:

Formula

(3)

6.2   Motorji s hlajenjem polnilnega (stisnjenega) zraka

Temperatura polnilnega (stisnjenega) zraka se zabeleži in mora biti pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka po navedbi proizvajalca. Temperatura hladilnega sredstva naj bo najmanj 293 K (20 oC).

Če se uporabi sistem preskusnega laboratorija ali zunanje puhalo, mora biti temperatura polnilnega (stisnjenega) zraka pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi nastavljena v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka po navedbi proizvajalca. Temperatura hladilne tekočine in pretok hladilnega sredstva hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka na zgoraj nastavljeni točki mora biti enaka med celotnim preskusnim ciklom, razen če to ne povzroči nereprezentativne prekomerne ohladitve polnilnega (stisnjenega) zraka. Prostornina hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka mora temeljiti na dobri inženirski praksi in biti reprezentativna za vgradnjo proizvodnega motorja v uporabi.

6.3   Moč motorja

Osnova za merjenje specifičnih emisij je nekorigirana moč, kot je opredeljena v ECE pravilniku št. 85.

Določeno dodatno opremo, ki je potrebna le za delovanje vozila in ki jo je mogoče namestiti na motor, je treba za preskus odstraniti. Kot primer je podan naslednji nepopoln seznam:

| (a) | kompresor za zavorni sistem |
| --- | --- |

(a)

kompresor za zavorni sistem

| (b) | kompresor za servokrmiljenje |
| --- | --- |

(b)

kompresor za servokrmiljenje

| (c) | kompresor za klimatizacijo |
| --- | --- |

(c)

kompresor za klimatizacijo

| (d) | črpalke za hidravlične aktuatorje |
| --- | --- |

(d)

črpalke za hidravlične aktuatorje

Kadar dodatna oprema ni bila odstranjena, se ugotovi moč, ki jo ta absorbira, ter nato ustrezno popravi nastavljene vrednosti in izračuna delo, ki ga motor opravi v preskusnem ciklu.

6.4   Sistem za dovajanje zraka v motor

Uporabi se tak sistem za dovajanje zraka v motor ali tak sistem preskusnega laboratorija, katerega sesalni upor je v območju ± 300 Pa največje vrednosti, kot jo določa proizvajalec za zračni filter pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi.

6.5   Izpušni sistem motorja

Uporabi se tak izpušni sistem motorja ali tak sistem preskusnega laboratorija, katerega protitlak v izpušnem sistemu je v območju ± 650 Pa največje vrednosti pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi, kot določa proizvajalec. Izpušni sistem mora biti v skladu z zahtevami za vzorčenje izpušnih plinov, določenimi v odstavkih 8.3.2.2 in 8.3.3.2.

6.6   Motor s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora imeti izpušna cev enak premer, kot se dejansko uporablja na motorju za najmanj štiri premere cevi v smeri proti toku do vstopa v razširjeni del, ki vsebuje napravo za naknadno obdelavo. Razdalja od prirobnice izpušnega kolektorja ali izstopa turbopuhala do naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov mora biti enaka kot pri konfiguraciji vozila ali v okviru proizvajalčevih specifikacij glede razdalje. Protitlak v izpušnem sistemu ali omejitev le-tega sledi istim merilom kot zgoraj, in se ga lahko nastavi z ventilom. Posoda za naknadno obdelavo se lahko med navideznimi preskusi in med določanjem karakterističnega diagrama motorja odstrani ter zamenja z enakovredno posodo, ki ima katalitično neaktivno podlago.

Emisije, izmerjene v preskusnem ciklu, so reprezentativne za emisije v uporabi. V primeru, da je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki zahteva porabo reagenta, mora reagent, ki se uporablja pri vseh preskusih, določiti proizvajalec.

Pri motorjih, opremljenih s sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki so periodično regenerirani, kot je opisano v odstavku 6.6.2, se rezultati emisij prilagodijo tako, da upoštevajo regeneracije. V tem primeru je povprečna emisija odvisna od pogostnosti regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerem pride do regeneracije.

Sistemi za naknadno obdelavo s stalno regeneracijo v skladu z odstavkom 6.6.1 ne zahtevajo posebnega preskusnega postopka.

6.6.1   Stalna regeneracija

Za sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki temelji na postopku stalne regeneracije, se emisije izmerijo na sistemu za naknadno obdelavo, ki je bil stabiliziran, kar povzroči ponovljivo obnašanje emisij.

Postopek regeneracije se mora opraviti vsaj enkrat v preskusu WHTC, proizvajalec pa mora deklarirati normalne pogoje, v katerih pride do regeneracije (obremenitev s sajami, temperatura, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Da se dokaže stalnost postopka regeneracije, se izvedejo najmanj trije preskusi WHTC po vročem zagonu. Med preskusi se beležijo temperature in tlaki izpušnih plinov (temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Sistem za naknadno obdelavo se šteje kot zadovoljiv, če med preskusom pogoji, ki jih deklarira proizvajalec, trajajo zadosti dolgo, rezultati emisij pa se ne razpršijo bolj kot za ± 15 %.

Če ima sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov varnostno fazo, ki se preklopi v fazo periodične regeneracije, ga je treba preveriti v skladu z odstavkom 6.6.2. V tem konkretnem primeru se ustrezne mejne vrednosti emisij lahko preseže in se jih ne uteži.

6.6.2   Periodična regeneracija

Pri naknadni obdelavi izpušnih plinov, ki temelji na postopku periodične regeneracije, se emisije merijo v vsaj treh preskusih WHTC, enem v času regeneracije na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo in dvema v času, ko se regeneracija ne izvaja, rezultati pa se utežijo.

Postopek regeneracije se v preskusu WHTC izvede vsaj enkrat. Motor je mogoče opremiti s stikalom, s katerim se lahko onemogoči ali omogoči postopek regeneracije, če le-ta ne vpliva na prvotno kalibriranje motorja.

Proizvajalec navede normalne pogoje parametrov, v okviru katerih pride do postopka regeneracije (obremenitev s sajami, temperatura, protitlak v izpušnem sistemu itd.), in njegovo trajanje na osnovi števila ciklov (nr). Proizvajalec zagotovi tudi vse podatke za določitev števila ciklov med dvema regeneracijama (n). Natančen postopek za določitev tega časa potrdi homologacijski organ na podlagi dobre inženirske presoje.

Proizvajalec zagotovi že obremenjen sistem za naknadno obdelavo, da pride do regeneracije med preskusom WHTC. Do regeneracije ne sme priti med fazo kondicioniranja motorja.

Povprečne emisije med fazami regeneracije se določijo iz aritmetične sredine več časovno približno enakomerno razporejenih preskusov WHTC po vročem zagonu. Vsaj en preskus WHTC se izvede čim bliže začetku preskusa regeneracije, en pa takoj po tem preskusu. Namesto tega lahko proizvajalec predloži tudi podatke, ki dokazujejo, da emisije med fazami regeneracije ostanejo nespremenjene (± 15 %). V tem primeru se lahko uporabijo emisije samo enega preskusa WHTC.

Med preskusom regeneracije se zabeležijo vsi podatki, ki so potrebni za odkrivanje regeneracije (emisije CO ali NOx, temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

V postopku regeneracije se ustrezne mejne vrednosti emisij lahko presežejo.

Izmerjene emisije se utežijo v skladu z odstavkom 8.5.2.2, končni uteženi rezultat pa ne sme presegati ustreznih mejnih vrednosti emisij. Preskusni postopek je shematsko prikazan na sliki 2.

Slika 2:

Shema periodične regeneracije

Image

6.7   Hladilni sistem

Uporabi se hladilni sistem z zadostno zmogljivostjo, da ohranja motor na normalni delovni temperaturi, ki jo predpiše proizvajalec.

6.8   Mazalno olje

Mazalno olje določi proizvajalec in je reprezentativno za mazalno olje, ki je na voljo na trgu; specifikacije mazalnega olja, uporabljenega za preskus, se zabeležijo in predložijo skupaj z rezultati preskusa.

6.9   Specifikacija referenčnega goriva

Referenčno gorivo za motorje na kompresijski vžig je določeno v Dodatku 2 te priloge, za motorje na CNG in LPG pa v prilogah 6 in 7.

Temperatura goriva mora biti skladna s priporočili proizvajalca.

7.   PRESKUSNI POSTOPKI

7.1   Principi merjenja emisij

V tej prilogi sta opisana dva principa merjenja, ki sta funkcionalno enakovredna. Oba principa je mogoče uporabiti tako za preskusni cikel WHTC kot za preskusni cikel WHSC:

| (a) | plinaste sestavine se izmerijo v nerazredčenih izpušnih plinih v realnem času, delci pa se določijo s pomočjo sistema redčenja z delnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

plinaste sestavine se izmerijo v nerazredčenih izpušnih plinih v realnem času, delci pa se določijo s pomočjo sistema redčenja z delnim tokom;

| (b) | plinaste sestavine in delci se določijo s pomočjo sistema redčenja s celotnim tokom (sistem CVS); |
| --- | --- |

(b)

plinaste sestavine in delci se določijo s pomočjo sistema redčenja s celotnim tokom (sistem CVS);

| (c) | dovoljena je kakršna koli kombinacija teh dveh principov (npr. merjenje nerazredčenih plinov in merjenje delcev s celotnim tokom). |
| --- | --- |

(c)

dovoljena je kakršna koli kombinacija teh dveh principov (npr. merjenje nerazredčenih plinov in merjenje delcev s celotnim tokom).

Na motorju se izvedejo spodaj navedeni preskusni cikli.

7.2   Preskusni cikel prehodnega stanja WHTC

Preskusni cikel prehodnega stanja WHTC je naveden v Dodatku 1 kot sekundno zaporedje normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora, veljavno za vse motorje, ki jih zajema ta priloga. Za namen izvedbe preskusa na preskusnem prostoru za motor se normirane vrednosti pretvorijo v dejanske vrednosti za posamezni preskušani motor na podlagi krivulje karakterističnega diagrama motorja. Ta pretvorba se imenuje denormalizacija, tako oblikovan preskusni cikel pa referenčni cikel motorja za preskus. S temi referenčnimi vrednostmi vrtilne frekvence in navora se v preskusnem prostoru izvede cikel ter se zabeležijo dejanske vrednosti vrtilne frekvence, navora in moči. Za validacijo poteka preskusa se po zaključku preskusa izvede regresijska analiza med referenčnimi in dejanskimi vrednostmi vrtilne frekvence, navora in moči.

Za izračun emisij, specifičnih za zavoro, se z integriranjem dejanske moči motorja skozi ves cikel izračuna dejansko delo cikla. Za validacijo cikla mora biti dejansko delo cikla v predpisanih mejah dela referenčnega cikla (referenčno delo cikla).

Plinasta onesnaževala se lahko bodisi neprekinjeno beležijo ali vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev. Vzorec delcev so razredči s kondicioniranim okoliškim zrakom in zbere na enem samem ustreznem filtru. WHTC je shematsko prikazan na sliki 3.

Slika 3:

Preskusni cikel WHTC

Image

7.3   Preskusni cikel WHSC v ustaljenem stanju z rampami

Preskusni cikel WHSC v ustaljenem stanju z rampami obsega več različnih faz normirane vrtilne frekvence in obremenitve v tipičnem območju delovanja težkih motorjev. Faza 0 se ne izvede, pač pa se zgolj matematično upošteva z vplivnim (utežnim) faktorjem (WF) 0,24 ter ničelnimi emisijami in močjo. V vsaki fazi motor deluje predpisani čas, pri čemer se vrtilna frekvenca motorja in obremenitev linearno spremenita v 20 sekundah. Za validacijo poteka preskusa se po zaključku preskusa izvede regresijska analiza med referenčnimi in dejanskimi vrednostmi vrtilne frekvence, navora in moči.

V vsaki fazi in med rampami med fazami se določi koncentracija posameznega plinastega onesnaževala, pretok izpušnih plinov in izhodna moč, nato pa izračuna povprečje izmerjenih vrednosti v preskusnem ciklu. Plinasta onesnaževala se lahko neprekinjeno beležijo ali vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev. Vzorec delcev se razredči s kondicioniranim okoliškim zrakom. V celotnem preskusnem postopku se vzame en vzorec in se zbere na enem samem ustreznem filtru.

Za izračun emisij, specifičnih za zavoro, se z integriranjem dejanske moči motorja skozi ves cikel izračuna dejansko delo cikla.

WHSC je prikazan v tabeli 1. Utežni (vplivni) faktorji (WF) so podani samo za referenco. Prosti tek je ločen na dve fazi, fazo 1 na začetku in fazo 13 na koncu preskusnega cikla.

Tabela 1:

Preskusni cikel WHSC

| Faza | Normirana vrt. frekv.
  ( %) | Normirana obremenitev
  ( %) | WF
  za referenco | Trajanje faze (s), vklj. z 20 s rampo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Točka delovanja motorja | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Vsota | | | 1,00 | 1 895 |

Faza

Normirana vrt. frekv.

( %)

Normirana obremenitev

( %)

WF

za referenco

Trajanje faze (s), vklj. z 20 s rampo

0

Točka delovanja motorja

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Vsota

1,00

1 895

7.4   Splošno zaporedje preskusov

Naslednji shematski prikaz nudi pregled splošnih smernic, ki se upoštevajo med preskušanjem. Podrobnosti o posameznem koraku so opisane v ustreznih odstavkih. Odkloni od smernic so dovoljeni, kadar je to primerno, toda specifične zahteve v ustreznih odstavkih so obvezne.

Pri WHTC je preskusni postopek sestavljen iz preskusa po hladnem zagonu, ki sledi bodisi naravnemu ali prisilnemu ohlajanju motorja, 5-minutne vroče zaustavitve in preskusa po vročem zagonu.

Pri WHSC je preskusni postopek sestavljen iz preskusa po vročem zagonu, ki sledi predkondicioniranju motorja v fazi WHSC 9.

Image

7.5   Postopek določanja karakterističnega diagrama motorja

Za generiranje WHTC in WHSC na preskusnem prostoru se motorju pred izvedbo preskusnega cikla določita karakteristični krivulji: vrtilna frekvenca – navor in vrtilna frekvenca – moč.

7.5.1   Določanje karakterističnega diagrama območja vrtilne frekvence

Najmanjša in največja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama se določi takole:

| najmanjša vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama = | vrtilna frekvenca v prostem teku |
| --- | --- |
| največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama = | n
  hi × 1,02 ali, če je nižja, vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič. |

najmanjša vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama =

vrtilna frekvenca v prostem teku

največja vrtilna frekvenca za določitev karakterističnega diagrama =

n
  hi × 1,02 ali, če je nižja, vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič.

7.5.2   Krivulja karakterističnega diagrama motorja

Motor se ogreje pri največji moči, da se parametri motorja stabilizirajo v skladu s priporočilom proizvajalca in dobro inženirsko prakso. Ko je motor stabiliziran, se njegov karakteristični diagram določi v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | motor se razbremeni in obratuje v prostem teku; |
| --- | --- |

(a)

motor se razbremeni in obratuje v prostem teku;

| (b) | motor obratuje pri nastavitvi tlačilke za vbrizgavanje goriva na polno obremenitev in pri najmanjši vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama; |
| --- | --- |

(b)

motor obratuje pri nastavitvi tlačilke za vbrizgavanje goriva na polno obremenitev in pri najmanjši vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama;

| (c) | vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min-1/s povečuje od najmanjše do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora. |
| --- | --- |

(c)

vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min-1/s povečuje od najmanjše do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora.

7.5.3   Alternativno določanje karakterističnega diagrama

Če proizvajalec meni, da zgornje tehnike določanja karakterističnega diagrama niso varne ali da za določen motor niso reprezentativne, se lahko uporabijo alternativne tehnike. Te alternativne tehnike morajo ustrezati namenu navedenih postopkov določanja karakterističnega diagrama za ugotavljanje največjega razpoložljivega navora pri vseh vrtilnih frekvencah motorja, doseženih med preskusnimi cikli. Odstopanja od tehnik določanja karakterističnega diagrama, opredeljenih v tem odstavku, iz varnostnih razlogov ali zaradi reprezentativnosti mora skupaj z utemeljitvijo uporabe alternativnih tehnik odobriti homologacijski organ. V nobenem primeru pa se krivulja navora ne sme izvajati s padajočo vrtilno frekvenco motorja za motorje z regulatorjem ali tlačno polnjene motorje s turbopuhalom na izpušne pline.

7.5.4   Ponovljeni preskusi

Motorju ni treba določati karakterističnega diagrama pred vsakim preskusnim ciklom. Motorju se ponovno določi karakteristični diagram pred preskusnim ciklom:

| (a) | če je od zadnjega določanja karakterističnega diagrama po strokovni oceni preteklo nerazumno veliko časa ali |
| --- | --- |

(a)

če je od zadnjega določanja karakterističnega diagrama po strokovni oceni preteklo nerazumno veliko časa ali

| (b) | če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovnega kalibriranja, ki bi lahko vplivale na zmogljivost motorja. |
| --- | --- |

(b)

če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovnega kalibriranja, ki bi lahko vplivale na zmogljivost motorja.

7.6   Vzpostavitev referenčnega preskusnega cikla

7.6.1   Denormalizacija vrtilne frekvence motorja

Vrtilna frekvenca se denormalizira po naslednji enačbi:

| Dejanska vrt. frekvenca = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Dejanska vrt. frekvenca = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

(4)

kjer je:

| n
  lo | najmanjša vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 55 % največje moči, |
| --- | --- |
| n
  pref | vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je integral največjega navora 51 % celotnega integrala, |
| n
  hi | največja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 70 % največje moči, |
| n
  idle | vrtilna frekvenca v prostem teku, |

n
  lo

najmanjša vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 55 % največje moči,

n
  pref

vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je integral največjega navora 51 % celotnega integrala,

n
  hi

največja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 70 % največje moči,

n
  idle

vrtilna frekvenca v prostem teku,

kot je prikazano na sliki 4.

Slika 4:

Definicija preskusnih vrtilnih frekvenc

Image

7.6.1.1   Določitev preferenčne vrtilne frekvence

Iz krivulje karakterističnega diagrama motorja, določene v skladu z odstavkom 7.5.2, se izračuna integral največjega navora iz n
  idle v n
  95h. n
  95h je največja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 95 % največje moči. n
  pref se nato določi kot vrtilna frekvenca, ki je enaka 51 % celotnega integrala, kot je prikazano na sliki 5.

Slika 5:

Definicija n
  pref

Image

7.6.2   Denormalizacija navora motorja

Vrednosti navora v shemi delovanja motorja na dinamometru v Dodatku 1 se normalizirajo na največji navor pri ustrezni vrtilni frekvenci. Vrednosti navora referenčnega cikla se denormalizirajo s pomočjo krivulje karakterističnega diagrama, ki se določi v skladu z odstavkom 7.5.2, in sicer takole:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

za ustrezno dejansko vrtilno frekvenco, določeno v odstavku 7.6.1.

7.6.3   Primer postopka denormalizacije

Kot primer se denormalizira naslednja preskusna točka:

| odstotek vrtilne frekvence | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| odstotek navora | = | 82 % |

odstotek vrtilne frekvence

=

43 %

odstotek navora

=

82 %

Pri naslednjih vrednostih:

| n
  lo | = | 1,015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2,200 min-1 |
| n
  pref | = | 1,300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1,015 min-1

n
  hi

=

2,200 min-1

n
  pref

=

1,300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

je rezultat: dejanska vrtilna frekvenca =

| régimeréel | |
| --- | --- |
| | = 1,178 min-1 |

régimeréel

Formula

= 1,178 min-1

pri čemer je največji navor, razviden s krivulje karakterističnega diagrama pri 1 178 min-1, 700 Nm.

dejanski navor = Formula = 574 Nm

7.7   Validacija poteka preskusa

7.7.1   Izračun dela cikla

Pred izračunom dela cikla se izpusti vse točke, zabeležene med zagonom motorja. Delo cikla W
  act (kWh) se izračuna na podlagi izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci motorja in navoru. Referenčno delo cikla W
  ref (kWh) se izračuna na podlagi referenčnih vrednosti vrtilne frekvence motorja in navora. Dejansko delo cikla W
  act se uporablja za primerjavo z referenčnim delom cikla W
  ref in za izračun emisij, specifičnih za zavoro (glej odstavek 8.5.2.1).

Ista metodologija se uporabi za integrairanje referenčne in dejanske moči motorja. Če je treba določiti vrednost med sosednjimi referenčnimi ali sosednjimi izmerjenimi vrednostmi, se uporabi linearna interpolacija. Pri integriranju dejanskega dela cikla se vse negativne vrednosti navora nastavijo na nič in vključijo. Če se integracija izvaja pri frekvenci, ki je nižja od 5 Hz, in če se v danem časovnem segmentu vrednost navora spremeni iz pozitivne v negativno ali iz negativne v pozitivno, se izračuna negativni delež in nastavi na nič. Pozitivni delež se vključi v integrirano vrednost.

W
  act mora biti med 85 % in 105 % W
  ref.

7.7.2   Validacijska statistika preskusnega cikla

Za vrtilno frekvenco, navor in moč se opravi linearna regresija dejanskih vrednosti glede na referenčne vrednosti.

Da bi čimbolj zmanjšali efekt popačenja zaradi zakasnitve med dejanskimi in referenčnimi vrednostmi cikla, se lahko celotno zaporedje dejanskih signalov o vrtilni frekvenci motorja in navoru časovno premakne naprej ali nazaj glede na referenčno zaporedje vrtilnih frekvenc in navora. Če so dejanski signali zamaknjeni, se morata za enak obseg v isto smer zamakniti tudi vrtilno frekvenco in navor.

Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, pri čemer ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

kjer je:

| y | = | dejanska vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW) |
| --- | --- | --- |
| m | = | naklon regresijske premice |
| x | = | referenčna vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW) |
| b | = | odsek regresijske premice na osi y |

y

=

dejanska vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW)

m

=

naklon regresijske premice

x

=

referenčna vrednost vrtilne frekvence (min-1), navora (Nm) ali moči (kW)

b

=

odsek regresijske premice na osi y

Za vsako regresijsko premico se izračunata standardni pogrešek ocene (SEE) y na x in determinacijski koeficient (r2).

Priporoča se, da se ta analiza opravi pri 1 Hz. Da preskus šteje kot veljaven, se izpolnijo merila iz tabele 2.

Tabela 2

Odstopanja regresijske krivulje

| | Vrt. frekvenca | Navor | Moč |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardni pogrešek ocene (SEE) y na x | največ 100 min-1 | največ 13 % največjega navora motorja | največ 8 % največje moči motorja |
| Naklon regresijske premice, m | 0,95 do 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Determinacijski koeficient, r2 | najmanj 0,970 | najmanj 0,850 | najmanj 0,910 |
| Odsek regresijske premice na osi y, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm ali ± 2 % največjega navora, tisto, kar je večje | ± 4 kW ali ± 2 % največje moči, tisto, kar je večje |

Vrt. frekvenca

Navor

Moč

Standardni pogrešek ocene (SEE) y na x

največ 100 min-1

največ 13 % največjega navora motorja

največ 8 % največje moči motorja

Naklon regresijske premice, m

0,95 do 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Determinacijski koeficient, r2

najmanj 0,970

najmanj 0,850

najmanj 0,910

Odsek regresijske premice na osi y, b

± 50 min-1

± 20 Nm ali ± 2 % največjega navora, tisto, kar je večje

± 4 kW ali ± 2 % največje moči, tisto, kar je večje

Samo za namene regresije je pred izračunom le-te dovoljeno brisanje točk, če je to navedeno v tabeli 3. Te točke pa se ne izbrišejo za izračun dela cikla in emisij. Točka prostega teka je opredeljena kot točka, v kateri je normiran referenčni navor 0 % in normirana referenčna vrtilna frekvenca 0 %. Brisanje točk se lahko uporabi za celotni cikel ali za kateri koli njegov del.

Tabela 3

Dopustno brisanje točk iz regresijske analize

| Pogoji | Točke, ki se brišejo |
| --- | --- |
| Prvih 6 ± 1 sekunda | vrtilna frekvenca, navor, moč |
| Polna obremenitev in dejanski navor < 95 % referenčnega navora | navor in/ali moč |
| Polna obremenitev in dejanska vrtilna frekvenca < 95 % referenčne vrtilne frekvence | vrtilna frekvenca in/ali moč |
| Brez obremenitve in dejanski navor > referenčnega navora | navor in/ali moč |
| Brez obremenitve in dejanski navor > ± 2 % največjega navora (točka prostega teka) | vrtilna frekvenca in/ali moč |
| Brez obremenitve in referenčni navor < 0 % (točka delovanja motorja) | navor in/ali moč |

Pogoji

Točke, ki se brišejo

Prvih 6 ± 1 sekunda

vrtilna frekvenca, navor, moč

Polna obremenitev in dejanski navor < 95 % referenčnega navora

navor in/ali moč

Polna obremenitev in dejanska vrtilna frekvenca < 95 % referenčne vrtilne frekvence

vrtilna frekvenca in/ali moč

Brez obremenitve in dejanski navor > referenčnega navora

navor in/ali moč

Brez obremenitve in dejanski navor > ± 2 % največjega navora (točka prostega teka)

vrtilna frekvenca in/ali moč

Brez obremenitve in referenčni navor < 0 % (točka delovanja motorja)

navor in/ali moč

7.8   Izvedba preskušanja za določanje emisij

7.8.1   Uvod

Emisije v izpuhu motorja, ki jih je treba meriti, vsebujejo plinaste sestavine (ogljikov monoksid, skupne ogljikovodike ali ne-metanske ogljikovodike, metan in dušikove okside) in delce. Poleg tega se ogljikov dioksid pogosto uporablja kot sledilni plin za ugotavljanje razmerja redčenja v sistemih redčenja z delnim in celotnim tokom.

Zgoraj omenjena onesnaževala se merijo med predpisanimi preskusnimi cikli. Koncentracije plinastih sestavin skozi ves cikel se določijo na nerazredčenih izpušnih plinih z integriranjem signala analizatorja ali na razredčenih izpušnih plinih sistema CVS za redčenje s celotnim tokom z integriranjem ali z vzorčenjem v vreče. Za delce se iz razredčenih izpušnih plinov na specificiranem filtru zbere sorazmeren vzorec z redčenjem z delnim tokom ali z redčenjem s celotnim tokom. V ciklu se, odvisno od uporabljene metode, določi stopnja pretoka razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, s pomočjo katere se izračunajo masne emisijske vrednosti onesnaževal. Z razmerjem masnih emisijskih vrednosti in delom motorja, kot se izračuna v skladu z odstavkom 7.7.1, se za posamezno onesnaževalo izračuna emisija v gramih na kilovatno uro (kWh).

7.8.2   Postopki pred preskusom

Meritve motorja pred preskusom, kontrole delovanja motorja pred preskusom in kalibriranjem sistema pred preskusom se izvedejo pred postopkom določanja karakterističnega diagrama motorja skladno s splošnim zaporedjem, prikazanim v odstavku 7.4.

7.8.2.1   Ohlajanje motorja (samo preskus po hladnem zagonu)

Lahko se uporabi postopek naravnega ali prisilnega ohlajanja. Pri prisilnem ohlajanju se uporabi dobra inženirska presoja za vzpostavitev sistemov za pošiljanje hladilnega zraka skozi motor, za pošiljanje hladnega olja skozi sistem za mazanje motorja, za odvajanje toplote iz hladilnega sredstva skozi hladilni sistem motorja in za odvajanje toplote iz sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri prisilnem ohlajanju sistema za naknadno obdelavo se hladilnega zraka ne uporablja, dokler se sistem za naknadno obdelavo ne ohladi na temperaturo, nižjo od tiste, potrebne za njegovo katalitično aktiviranje. Postopek hlajenja, ki privede do nereprezentativnih emisij, ni dovoljen.

7.8.2.2   Priprava filtra za vzorčenje delcev

Najmanj eno uro pred preskusom se vsak filter položi v petrijevko, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, in postavi v tehtalno komoro, da se stabilizira. Po končanem obdobju stabilizacije se vsak filter stehta in se zabeleži tara teža. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali v zatesnjeno posodo za filtre, dokler se ne uporabi za preskušanje. Filter je treba uporabiti v osmih urah po odstranitvi iz tehtalne komore.

7.8.2.3   Namestitev merilne opreme

Instrumenti in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Na sistem redčenja s celotnim tokom, če se uporablja, se priključi zadnji (izstopni) del izpušne cevi.

7.8.2.4   Predkondicioniranje sistema redčenja in motorja (samo WHSC)

Sistem redčenja in motor se zaženeta in ogrejeta. Po ogrevanju se motor in sistem vzorčenja predkondicionirata, tako da motor najmanj 10 minut deluje v načinu 9 ob sočasnem delovanju sistema redčenja z delnim tokom ali pa sistema redčenja in sekundarnega redčenja s celotnim tokom. Zberejo se lahko navidezni vzorci emisij delcev. Teh filtrov z vzorcem ni treba stabilizirati ali stehtati in se lahko izločijo. Stopnje pretoka se nastavijo na približne stopnje pretoka, izbrane za preskušanje.

7.8.2.5   Zagon sistema za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev se zažene in deluje na obvodu. Količina delcev v zraku za redčenje se lahko določi z vzorčenjem zraka za redčenje pred vstopom izpušnih plinov v tunel za redčenje. Meritev se lahko opravi pred preskusom ali po njem. Če se meritev opravi na začetku in na koncu cikla, se izračuna povprečje vrednosti. Če se za meritev ozadja uporabi drugačen sistem vzorčenja, se meritev izvede vzporedno s potekom preskusa.

7.8.2.6   Nastavitev sistema redčenja

Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov sistema redčenja s celotnim tokom ali pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja z delnim tokom se nastavi tako, da se odpravi kondenzacija vode v sistemu in doseže temperatura na dotoku v filter med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC).

7.8.2.7   Kontrola analizatorjev

Analizatorji emisij se nastavijo na ničlo in se jim določi razpon. Če se uporabljajo vreče za vzorce, se le-te izprazni.

7.8.3   Postopek zagona motorja

7.8.3.1   Preskus po hladnem zagonu (samo WHTC)

Preskus po hladnem zagonu se začne, ko so temperature maziva za motor, hladilnega sredstva in sistema za naknadno obdelavo med 293 in 303 K (20 in 30 oC). Motor se zažene z eno od naslednjih dveh metod:

| (a) | v skladu s priporočili iz lastnikovega priročnika s pomočjo serijskega zaganjalnika in ustrezno napolnjenega akumulatorja ali ustrezno napajalno enoto ali pa |
| --- | --- |

(a)

v skladu s priporočili iz lastnikovega priročnika s pomočjo serijskega zaganjalnika in ustrezno napolnjenega akumulatorja ali ustrezno napajalno enoto ali pa

| (b) | s pomočjo dinamometra. Motor se poganja v območju ± 25 % tipične pogonske hitrosti med uporabo. Pogon se ustavi v1 sekundi od zagona motorja. Če se motor po 15 sekundah pogona ne zažene, se pogon ustavi in ugotovi razlog za neuspel zagon, razen če v lastnikovem ali servisnem priročniku ne piše, da je daljši čas pogona normalen. |
| --- | --- |

(b)

s pomočjo dinamometra. Motor se poganja v območju ± 25 % tipične pogonske hitrosti med uporabo. Pogon se ustavi v1 sekundi od zagona motorja. Če se motor po 15 sekundah pogona ne zažene, se pogon ustavi in ugotovi razlog za neuspel zagon, razen če v lastnikovem ali servisnem priročniku ne piše, da je daljši čas pogona normalen.

7.8.3.2   Vroča zaustavitev (samo WHTC)

Takoj po zaključku preskusa po hladnem zagonu se motor zaustavi za 5 + 1 minuta.

7.8.3.3   Preskus po vročem zagonu

7.8.3.3.1   WHTC

Motor se na koncu vroče zaustavitve, kot je opredeljena v odstavku 7.8.3.2, zažene po postopkih iz odstavka 7.8.3.1.

7.8.3.3.2   WHSC

Pet minut po zaključku predkondicioniranja v načinu 9 iz odstavka 7.8.2.4 se motor zažene v skladu s postopkom za zagon, kot ga proizvajalec priporoča v lastnikovem priročniku, s pomočjo serijskega zaganjalnika ali dinamometra v skladu z odstavkom 7.8.3.1.

7.8.4   Potek cikla

Splošne zahteve, določene v tem odstavku, veljajo za preskus po hladnem zagonu iz odstavka 7.8.3.1, pa tudi za preskus po vročem zagonu iz odstavka 7.8.3.3.

7.8.4.1   Zaporedje preskusov

Zaporedje preskusov se začne ob zagonu motorja.

WHTC se izvede v skladu z referenčnim ciklom iz odstavka 7.2. Predvidene vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se določijo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali več. Nastavljene točke se izračunajo z linearno interpolacijo med točkami referenčnega cikla, nastavljenimi pri 1 Hz. Dejanska vrtilna frekvenca motorja in navor se med preskusnim ciklom beležita najmanj enkrat na sekundo (1 Hz), signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.

WHSC se izvede skladno z vrstnim redom faz preskušanja iz tabele 1 v odstavku 7.3.

7.8.4.2   Odziv analizatorja

Hkrati z zagonom zaporedja preskusov se zažene tudi merilna oprema:

| (a) | začetek zbiranja ali analiziranja zraka za redčenje, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, |
| --- | --- |

(a)

začetek zbiranja ali analiziranja zraka za redčenje, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom,

| (b) | začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode, |
| --- | --- |

(b)

začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode,

| (c) | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov, |
| --- | --- |

(c)

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov,

| (d) | začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov, |
| --- | --- |

(d)

začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov,

| (e) | začetek zapisovanja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru. |
| --- | --- |

(e)

začetek zapisovanja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru.

Če se uporablja merjenje nerazredčenih izpušnih plinov, se koncentracije emisij ((NM)HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov merijo neprekinjeno in shranijo v računalniškem sistemu pri vsaj 2 Hz. Vsi ostali podatki se lahko beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odziv, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti on-line ali off-line.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, se HC in NOx neprekinjeno merita v tunelu za redčenje s frekvenco 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo z integriranjem signalov analizatorja preko celotnega preskusnega cikla. Odzivni čas sistema ne sme biti daljši od 20 s ter ga je treba po potrebi uskladiti z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z odstopanji časa vzorčenja ali preskusnega cikla. CO, CO2 in NMHC se določijo z integriranjem signalov neprekinjenega merjenja ali z analizo koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih onesnaževal v zraku za redčenje se določijo z integriranjem ali zbiranjem v vrečo za vzorce ozadja. Vsi ostali parametri, ki jih je treba izmeriti, se zabeležijo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

7.8.4.3   Vzorčenje delcev

Ob zagonu zaporedja preskusov se sistem za vzorčenje delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.

Če se uporablja sistem redčenja z delnim tokom, je treba črpalko(-e) za vzorčenje nadzorovati, tako da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno sorazmerna z masnim pretokom izpušnih plinov, kot se določi v skladu z odstavkom 8.3.3.3.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, je treba črpalko(-e) za vzorčenje naravnati tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju ±2,5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se uporablja kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev), je treba dokazati, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spreminja za več kot ±2,5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja). Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomer(-e) ali v merilo za merjenje pretoka se zabeležita. Če nastavljene stopnje pretoka zaradi prevelike obremenitve filtra z delci ni mogoče skozi celoten cikel ohranjati v območju ±2,5 %, se preskus razveljavi. Preskus se ponovi pri manjši stopnji pretoka.

7.8.4.4   Nehotena zaustavitev motorja in napaka opreme

Če se motor kadar koli med preskusom WHTC po hladnem zagonu ali med WHSC sam zaustavi, se preskus razveljavi. Motor se predkondicionira in ponovno zažene v skladu s postopki za zagon iz odstavka 7.8.3.1, in preskus se ponovi.

Če se motor kadar koli med preskusom WHTC po vročem zagonu sam zaustavi, se preskus razveljavi. Motor se zaustavi v skladu z odstavkom 7.8.3.2 in preskus po vročem zagonu se ponovi. V tem primeru preskusa po hladnem zagonu ni treba ponoviti.

Če se med preskusnim ciklom pojavi napaka katere koli predpisane preskusne opreme, se preskus razveljavi in ponovi skladno z zgornjimi določbami v odvisnosti od preskusnega cikla.

7.8.4.5   Postopki po preskusu

Ob zaključku preskusa se ustavi merjenje masnega pretoka izpušnih plinov, prostornine razredčenih izpušnih plinov, pretok plinov v zbiralne vreče in črpalka za vzorčenje delcev. Pri sistemu integriranega analizatorja se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.

Če se uporabljajo zbiralne vreče, je treba njihove koncentracije čim prej analizirati, najkasneje pa v 20 minutah po koncu preskusnega cikla.

Po preskusu glede emisij se za ponovno kontrolo analizatorjev uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Šteje se, da je preskus sprejemljiv, če je razlika med rezultati predhodnega in naknadnega preskusa manj kot 2 % vrednosti kalibrirnega plina.

Filter za delce se vrne v tehtalno komoro najkasneje eno uro po zaključku preskusa. Najmanj eno uro se kondicionira v petrijevki, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, nato pa stehta. Bruto teža filtra se zabeleži.

8.   MERJENJE IN IZRAČUN EMISIJ

Končni rezultat preskusov se v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga označujeta ustrezni emisijski standard in ena dodatna signifikantna cifra, skladno z ASTM E 29-04. Vmesnih vrednosti, ki pripeljejo do končnega rezultata emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati.

8.1   Korekcija iz suhega v vlažno stanje

Če se emisije merijo na suhi osnovi, se izmerjena koncentracija na vlažno osnovo pretvori z naslednjo enačbo:

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

kjer je:

| cw | vlažna koncentracija v ppm ali % prostornine |
| --- | --- |
| c
  d | suha koncentracija v ppm ali % prostornine |
| k
  w | korekcijski faktor za preračun iz suhega v vlažno stanje |

cw

vlažna koncentracija v ppm ali % prostornine

c
  d

suha koncentracija v ppm ali % prostornine

k
  w

korekcijski faktor za preračun iz suhega v vlažno stanje

8.1.1   Nerazredčeni izpušni plini

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

ali

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

ali

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

če je:

| k
  f = 0,055594 x w
  ALF+0,0080021 x w
  DEL+0,0070046 x w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 x w
  ALF+0,0080021 x w
  DEL+0,0070046 x w
  EPS

(11)

in

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

kjer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |
| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu, v % mase |
| q
  mf, i | trenutni masni pretok goriva, v kg/s |
| q
  mad, I | trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka, v kg/s |
| p
  r | tlak vodne pare po hladilni kopeli, v kPa |
| p
  b | skupni atmosferski tlak, v kPa |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu, v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu, v % mase |
| α | molarno razmerje vodika v gorivu |
| c
  CO2 | suha koncentracija CO2, v % |
| c
  CO | suha koncentracija CO, v % |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu, v % mase

q
  mf, i

trenutni masni pretok goriva, v kg/s

q
  mad, I

trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka, v kg/s

p
  r

tlak vodne pare po hladilni kopeli, v kPa

p
  b

skupni atmosferski tlak, v kPa

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu, v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu, v % mase

α

molarno razmerje vodika v gorivu

c
  CO2

suha koncentracija CO2, v %

c
  CO

suha koncentracija CO, v %

Enačbi (8) in (9) sta pretežno identični, pri čemer je faktor 1,008 v enačbah (8) in (10) približek bolj točnega imenovalca v enačbi (9).

8.1.2   Razredčeni izpušni plini

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

ali

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

če je:

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

kjer je:

| α | molarno razmerje vodika v gorivu |
| --- | --- |
| c
  CO2w | vlažna koncentracija CO2, v % |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2, v % |
| H
  d | vlažnost zraka za redčenje, v g vode na kg suhega zraka |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| D | faktor redčenja (glej odstavek 8.4.2.4.2) |

α

molarno razmerje vodika v gorivu

c
  CO2w

vlažna koncentracija CO2, v %

c
  CO2d

suha koncentracija CO2, v %

H
  d

vlažnost zraka za redčenje, v g vode na kg suhega zraka

H
  a

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

D

faktor redčenja (glej odstavek 8.4.2.4.2)

8.1.3   Zrak za redčenje

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

če je:

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

kjer je:

| H
  d | vlažnost zraka za redčenje, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |

H
  d

vlažnost zraka za redčenje, v g vode na kg suhega zraka

8.2   Korekcija NOx zaradi vlažnosti

Ker je emisija NOx odvisna od pogojev okoliškega zraka, se koncentracija NOx korigira zaradi vlažnosti s pomočjo faktorjev, podanih v odstavku 8.2.1 ali 8.2.2. Vlažnost polnilnega zraka H
  a je mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve parnega tlaka ali meritve z mokro/suho bučko termometra z uporabo splošno veljavne enačbe.

8.2.1   Motorji na kompresijski vžig

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

kjer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

8.2.2   Motorji na prisilni vžig

| k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a – 0,862 × 10-3 × H
  a
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a – 0,862 × 10-3 × H
  a
  2

(19)

kjer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

8.3   Redčenje z delnim tokom (PFS) in merjenje nerazredčenih plinov

Signali trenutne koncentracije plinastih sestavin se uporabljajo za izračun masnih emisij, tako da se pomnožijo s trenutnim masnim pretokom izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov se lahko meri neposredno ali izračuna z uporabo metod merjenja polnilnega zraka in pretoka goriva, metode s sledilom ali merjenja polnilnega zraka in razmerja zrak/gorivo. Posebno pozornost je treba nameniti odzivnim časom različnih instrumentov. Te razlike se upoštevajo s časovno uskladitvijo signalov. Pri delcih se signali masnega pretoka izpušnih plinov uporabijo za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom z namenom odvzema vzorca, sorazmernega z masnim pretokom izpušnih plinov. Kakovost sorazmernosti se preveri tako, da se v skladu z odstavkom 8.3.3.3 izvede regresijska analiza med pretokom vzorca in izpušnih plinov. Nastavitev celotnega preskusa je shematsko prikazana na sliki 6.

Slika 6

Shema sistema merjenja nerazredčenih izpušnih plinov/delnega pretoka

Image

8.3.1   Določanje masnega pretoka izpušnih plinov

8.3.1.1   Uvod

Za izračun emisij v nerazredčenih izpušnih plinih in za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom mora biti znan masni pretok izpušnih plinov. Za določanje masnega pretoka izpušnih plinov se lahko uporabi katera koli od metod, opisanih v odstavkih od 8.3.1.3 do 8.3.1.6.

8.3.1.2   Odzivni čas

Za izračun emisij mora biti odzivni čas katere koli od metod, opisanih v odstavkih od 8.3.1.3 do 8.3.1.6, enak ali manjši od odzivnega časa analizatorja, ki je 10 s, kot je predpisano v odstavku 9.3.5.

Za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hitrejši odziv. Za sisteme redčenja z delnim tokom z on-line krmiljenjem mora biti odzivni čas ≤ 0,3 s. Za sisteme redčenja z delnim tokom z vnaprej določenim krmiljenjem (look ahead control), ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa, mora biti odzivni čas sistema merjenja pretoka izpušnih plinov ≤ 5 s s časom vzpona ≤ 1 s. Odzivni čas sistema določi proizvajalec instrumenta. Zahteve za skupni odzivni čas za pretok izpušnih plinov in sistem redčenja z delnim tokom so navedene v odstavku 8.3.3.3.

8.3.1.3   Metoda neposrednega merjenja

Neposredno merjenje trenutnega pretoka izpušnih plinov se izvede s sistemi, kot so:

| (a) | naprave za merjenje razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi (za podrobnosti glej ISO 5167), |
| --- | --- |

(a)

naprave za merjenje razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi (za podrobnosti glej ISO 5167),

| (b) | ultrazvočni merilnik pretoka, |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni merilnik pretoka,

| (c) | vrtinčni merilnik pretoka. |
| --- | --- |

(c)

vrtinčni merilnik pretoka.

Sprejmejo se varnostni ukrepi, da se preprečijo napake pri merjenju, ki vplivajo na napake pri emisijskih vrednostih. Tak ukrep je, med drugim, skrbna namestitev naprave v izpušni sistem motorja v skladu z navodili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso. Namestitev naprave ne sme vplivati še zlasti na zmogljivost motorja in na emisije.

Merilniki pretoka morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2.

8.3.1.4   Metoda merjenja zraka in goriva

Ta metoda vključuje merjenje pretoka zraka in pretoka goriva z ustreznimi merilniki pretoka. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

| qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i

(20)

kjer je:

| qm

  ew, i | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw, i | trenutni masni pretok polnilnega zraka, v kg/s |
| qm

  f, i | trenutni masni pretok goriva, v kg/s |

qm

  ew, i

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

qm

  aw, i

trenutni masni pretok polnilnega zraka, v kg/s

qm

  f, i

trenutni masni pretok goriva, v kg/s

Merilniki pretoka morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in biti dovolj natančni, da izpolnjujejo tudi zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov.

8.3.1.5   Metoda merjenja s sledilom

Ta metoda vključuje merjenje koncentracije sledilnega plina v izpušnih plinih.

Znana količina inertnega plina (npr. čistega helija) se vbrizga v pretok izpušnih plinov kot sledilo. Plin se pomeša in razredči z izpušnimi plini, vendar ne sme reagirati v izpušni cevi. Koncentracija plina se nato izmeri v vzorcu izpušnih plinov.

Da se zagotovi popolno mešanje sledilnega plina, je treba sondo za vzorčenje izpušnih plinov namestiti vsaj 1 m ali za 30-kratni premer izpušne cevi, kar koli je večje, nižje od mesta vbrizga sledilnega plina. Sondo za vzorčenje je mogoče namestiti bližje mestu vbrizga, če se s primerjavo koncentracije sledilnega plina in referenčne koncentracije, kadar se sledilni plin vbrizga pred motorjem, dokaže popolno mešanje sledilnega plina.

Pretok sledilnega plina se nastavi tako, da je koncentracija sledilnega plina, ko je motor v prostem teku, po mešanju nižja od obsega skale analizatorja sledilnega plina.

Izračun masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

kjer je:

| qm

  ew, i | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | pretok sledilnega plina, v cm3/min |
| c
  mix, i | trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju, v ppm |
| ρe | gostota izpušnih plinov, v kg/m3 (glej tabelo 4) |
| c
  b | koncentracija sledilnega plina v ozadju v polnilnem zraku, v ppm |

qm

  ew, i

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

qv

  t

pretok sledilnega plina, v cm3/min

c
  mix, i

trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju, v ppm

ρe

gostota izpušnih plinov, v kg/m3 (glej tabelo 4)

c
  b

koncentracija sledilnega plina v ozadju v polnilnem zraku, v ppm

Koncentracija sledilnega plina v ozadju (c
  b) se lahko določi tako, da se izračuna povprečje koncentracije ozadja, izmerjene tik pred izvedbo preskusa in po njej.

Če je koncentracija ozadja manj kot 1 % koncentracije sledilnega plina po mešanju (c
  mix, i) pri največjem pretoku izpušnih plinov, je koncentracijo ozadja mogoče zanemariti.

Celotni sistem mora izpolnjevati zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov iz odstavka 9.2.

8.3.1.6   Metoda merjenja pretoka zraka in razmerja zrak-gorivo

Ta metoda vključuje izračun mase izpušnih plinov iz pretoka zraka in razmerja zrak-gorivo. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

če je:

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

kjer je:

| qm

  ew, i | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| --- | --- |

qm

  ew, i

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

| qm

  aw, i | trenutni masni pretok polnilnega zraka, v kg/s |
| --- | --- |

qm

  aw, i

trenutni masni pretok polnilnega zraka, v kg/s

| A/F
  st | stehiometrično razmerje zrak-gorivo, v kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

stehiometrično razmerje zrak-gorivo, v kg/kg

| λi | trenutno razmerje presežnega zraka |
| --- | --- |

λi

trenutno razmerje presežnega zraka

| c
  CO2d | suha koncentracija CO2, v % |
| --- | --- |

c
  CO2d

suha koncentracija CO2, v %

| c
  COd | suha koncentracija CO, v ppm |
| --- | --- |

c
  COd

suha koncentracija CO, v ppm

| c
  HCw | vlažna koncentracija HC, v ppm |
| --- | --- |

c
  HCw

vlažna koncentracija HC, v ppm

Merilnik pretoka zraka in analizatorji morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2, celotni sistem pa mora izpolnjevati zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov iz odstavka 9.2.

Če se za merjenje razmerja presežnega zraka uporabi oprema za merjenje razmerja zrak-gorivo, kot je cirkonijev senzor, mora izpolnjevati tehnične zahteve iz odstavka 9.3.2.7.

8.3.2   Določanje plinastih sestavin

8.3.2.1   Uvod

Plinaste sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se merijo s sistemi za merjenje in vzorčenje, opisanimi v odstavku 9.3 in Dodatku 3. Ovrednotenje podatkov je opisano v odstavku 8.3.2.3.

V odstavkih 8.3.2.4 in 8.3.2.5 sta opisana dva postopka izračunavanja, ki sta enaka tudi za referenčna goriva iz Dodatka 2. Postopek iz odstavka 8.3.2.4 je enostavnejši, saj za razmerje med gostoto sestavin in izpušnih plinov uporablja tabelirane u vrednosti. Postopek iz odstavka 8.3.2.5 je bolj točen za kakovosti goriv, ki odstopajo od tehničnih zahtev v Dodatku 2, vendar zahteva elementarno analizo sestave goriva.

8.3.2.2   Vzorčenje plinastih emisij

Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo najmanj 0,5 m ali za trikratni premer izpušne cevi – kar koli je večje – v smeri proti toku od izhoda iz izpušnega sistema, vendar dovolj blizu motorja, da je na sondi zagotovljena temperatura izpušnih plinov najmanj 343 K (70 oC).

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka, da je vzorec lahko reprezentativen za povprečne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine zbiralnikov, kot npr. pri konfiguraciji „V“ motorjev, se priporoča, da se zbiralniki združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec iz skupine z največjo emisijo CO2. Za izračun emisije izpušnih plinov je treba uporabiti skupni masni pretok izpušnih plinov.

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, je treba vzorec izpušnih plinov vzeti v smeri toka od sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

8.3.2.3   Ovrednotenje podatkov

Plinaste emisije se ovrednotijo tako, da se koncentracije emisij nerazredčenih izpušnih plinov (HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov zabeležijo in shranijo v računalniškem sistemu pri vsaj 2 Hz. Vsi ostali podatki se beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odziv, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti on-line ali off-line.

Za izračun masne emisije plinastih sestavin se krivulje zabeleženih koncentracij in krivulja masnega pretoka izpušnih plinov časovno uskladijo s transformacijskim časom iz odstavka 3.1.28. Zato se odzivni čas vsakega analizatorja plinastih emisij in sistema masnega pretoka izpušnih plinov določi v skladu z določbami odstavka 8.3.1.2 ali 9.3.5 ter zabeleži.

8.3.2.4   Izračun masne emisije na podlagi tabeliranih vrednostih

Masa onesnaževal (g/preskus) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij onesnaževal in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.3.2.3, integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel ter množenjem integriranih vrednosti z u vrednostmi iz tabele 4. Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Za izračun NOx se masna emisija pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h, D ali k
  h, G, kakor je določeno v odstavku 8.2.

Primer postopkov izračunavanja je podan v Dodatku 6.

Uporabi se naslednja enačba:

| | (v g/preskus) (25) |
| --- | --- |

Formula

(v g/preskus) (25)

kjer je:

| u
  gas | razmerje gostote sestavine izpušnih plinov in gostote izpušnih plinov |
| --- | --- |
| c
  gas, i | trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih, v ppm |
| qm

  ew, i | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz |
| n | število meritev |

u
  gas

razmerje gostote sestavine izpušnih plinov in gostote izpušnih plinov

c
  gas, i

trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih, v ppm

qm

  ew, i

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

f

frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz

n

število meritev

Tabela 4:

u vrednosti nerazredčenih izpušnih plinov in gostote sestavin

| Gorivo | ρe | Plin |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas (3) |
| Dizel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Gorivo

ρe

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

ugas (3)

Dizel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5   Izračun masne emisije na podlagi eksaktnih enačb

Masa onesnaževal (g/preskus) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij onesnaževal, u vrednosti in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.3.2.3, ter integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel. Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Za izračun NOx se masna emisija pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h, D ali k
  h, G, kakor je določeno v odstavku 8.2.

Uporabi se naslednja enačba:

| | (v g/preskus) (26) |
| --- | --- |

Formula

(v g/preskus) (26)

kjer je:

| u
  gas, i | razmerje trenutne gostote sestavine izpušnih plinov in izpušnih plinov |
| --- | --- |
| c
  gas, i | trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih, v ppm |
| qm

  ew, i | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz |
| n | število meritev |

u
  gas, i

razmerje trenutne gostote sestavine izpušnih plinov in izpušnih plinov

c
  gas, i

trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih, v ppm

qm

  ew, i

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

f

frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz

n

število meritev

Trenutne u vrednosti se izračunajo takole:

| ugas,i = M
  gas/(Me,i × 1 000) | (27) |
| --- | --- |

ugas,i = M
  gas/(Me,i × 1 000)

(27)

ali

| u
  gas, i =ρgas/(ρe, i × 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas, i =ρgas/(ρe, i × 1 000)

(28)

če je:

| ρgas = M
  gas/22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas/22,414

(29)

kjer je:

| M
  gas | molska masa plinaste sestavine, v g/mol (glej Dodatek 6) |
| --- | --- |
| Me,i | trenutna molska masa izpušnih plinov, v g/mol |
| ρgas | gostota plinaste sestavine, v kg/m3 |
| ρe, i | trenutna gostota plinaste sestavine, v kg/m3 |

M
  gas

molska masa plinaste sestavine, v g/mol (glej Dodatek 6)

Me,i

trenutna molska masa izpušnih plinov, v g/mol

ρgas

gostota plinaste sestavine, v kg/m3

ρe, i

trenutna gostota plinaste sestavine, v kg/m3

Molska masa izpušnih plinov, M
  e, se izpelje za splošno sestavo goriva CHαOεNδSγ pod predpostavko popolnega izgorevanja, in sicer takole:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

kjer je:

| qm

  aw, i | trenutni masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi, v kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | trenutni masni pretok goriva, v kg/s |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| M
  a | molska masa suhega polnilnega zraka = 28,965 g/mol |

qm

  aw, i

trenutni masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi, v kg/s

qm

  f, i

trenutni masni pretok goriva, v kg/s

H
  a

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

M
  a

molska masa suhega polnilnega zraka = 28,965 g/mol

Gostota izpušnih plinov ρe se izpelje takole:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

kjer je:

| qm

  ad, i | trenutni masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi, v kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | trenutni masni pretok goriva, v kg/s |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka |
| k
  f | specifični faktor goriva v skladu z enačbo 11 v odstavku 8.1.1 |

qm

  ad, i

trenutni masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi, v kg/s

qm

  f, i

trenutni masni pretok goriva, v kg/s

H
  a

vlažnost polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka

k
  f

specifični faktor goriva v skladu z enačbo 11 v odstavku 8.1.1

8.3.3   Določanje delcev

8.3.3.1   Uvod

Za določanje delcev je potrebno redčenje vzorca s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Sistem redčenja z delnim tokom se nastavi tako, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih za redčenje in vzorčenje ter da se temperatura razredčenih izpušnih plinov neposredno pred posodami za filtre vzdržuje med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC). Dovoljeno je razvlaževanje zraka za redčenje, preden vstopi v sistem redčenja, še zlasti pa je koristno pri visoki vlažnosti zraka za redčenje. Temperatura zraka za redčenje v neposredni bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti > 288 K (15 oC).

Sistem redčenja z delnim tokom mora biti izdelan tako, da iz toka izpušnih plinov iz motorja izvleče sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov in se tako odzove tudi na odklone v pretoku izpušnih plinov ter v ta vzorec vnese zrak za redčenje, da se na preskusnem filtru doseže temperatura med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC). Za to je bistveno, da se razmerje redčenja ali razmerje vzorčenja, r
  d ali r
  s, določi tako, da so izpolnjene zahteve o točnosti iz odstavka 9.4.4.

Za določanje mase delcev so potrebni sistem za vzorčenje delcev, filter za vzorčenje delcev, mikrogramska tehtnica in klimatizirana tehtalna komora. Podrobnosti o sistemu so opisane v odstavku 9.4.

8.3.3.2   Vzorčenje delcev

V splošnem se sonda za vzorčenje delcev namesti v neposredni bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da ne povzroča motenj. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe o nameščanju iz odstavka 8.3.2.2. Cev za vzorčenje mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 3.

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka, da je vzorec lahko reprezentativen za povprečne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine zbiralnikov, kot npr. pri konfiguraciji „V“ motorjev, se priporoča, da se zbiralniki združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec iz skupine z največjo emisijo delcev. Za izračun emisije izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov zbiralnika.

8.3.3.3   Odzivni čas sistema

Pri krmiljenju sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hiter odziv sistema. Transformacijski čas za sistem se določi s postopkom iz odstavka 9.4.7.3. Če je seštevek transformacijskih časov sistema merjenja pretoka izpušnih plinov (glej odstavek 8.3.1.2) in redčenja z delnim tokom < 0,3 s, se uporabi on-line krmiljenje. Če je transformacijski čas večji kot 0,3 s, je treba uporabiti vnaprej določeno krmiljenje (look ahead control), ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa. V tem primeru mora biti skupni čas vzpona ≤ 1 s, skupni časovni zamik pa ≤ 10 s.

Skupni odziv sistema se izvede tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, qm

  p, i, ki je sorazmeren z masnim pretokom izpušnih plinov. Za določitev sorazmernosti se uporabi regresijska analiza qm

  p, i proti qm

  ew, i pri frekvenci zajema podatkov najmanj 5 Hz, izpolnjena pa morajo biti naslednja merila:

| (a) | determinacijski koeficient r
  2 linearne regresije med qm

  p, i in qm

  ew, i ne sme biti nižji kot 0,95, |
| --- | --- |

(a)

determinacijski koeficient r
  2 linearne regresije med qm

  p, i in qm

  ew, i ne sme biti nižji kot 0,95,

| (b) | standardni pogrešek ocene qm

  p, i za qm

  ew, i ne sme preseči 5 % največje vrednosti qm

  p, |
| --- | --- |

(b)

standardni pogrešek ocene qm

  p, i za qm

  ew, i ne sme preseči 5 % največje vrednosti qm

  p,

| (c) | qm

  p odsek regresijske premice ne sme preseči ± 2 % največje vrednosti qm

  p. |
| --- | --- |

(c)

qm

  p odsek regresijske premice ne sme preseči ± 2 % največje vrednosti qm

  p.

Če je seštevek transformacijskih časov sistema delcev, t
  50,P, in signala masnega pretoka izpušnih plinov, t
  50,F, > 0,3 s, se zahteva vnaprej določeno krmiljenje (look ahead control). V tem primeru se izvede predpreskus, signal masnega pretoka izpušnih plinov v predpreskusu pa se uporabi za krmiljenje pretoka vzorca v sistem delcev. Pravilno krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom se doseže, če se s predpreskusom ugotovljen časovni potek qm

  ew, pre, ki krmili qm

  p, premakne za „vnaprej določen“ čas t
  50,P + t
  50,F.

Za ugotovitev korelacije med qm

  p, i in qm

  ew, i se uporabijo podatki iz dejanskega preskusa, kjer se qm

  ew, i časovno uskladi za t
  50,F glede na qm

  p, i (brez upoštevanja t
  50,P pri časovni uskladitvi). To pomeni, da je časovni premik med qm

  ew in qm

  p enak razliki njunih transformacijskih časov, ki so bili določeni v odstavku 9.4.7.3.

8.3.3.4   Ovrednotenje podatkov

Tara teža filtra, ugotovljena v skladu z odstavkom 7.8.2.2, se odšteje od bruto teže filtra, ugotovljene v skladu z odstavkom 7.8.4.5, kar ima za posledico maso vzorca delcev m
  f. Za ovrednotenje koncentracije delcev se zabeleži skupna masna vzorca (m
  sep) skozi filter v preskusnem ciklu.

Ob predhodni odobritvi homologacijskega organa se masa delcev lahko korigira za količino delcev v zraku za redčenje, določeno v odstavku 7.8.2.5, v skladu z dobro inženirsko prakso in specifičnimi sestavnimi deli uporabljenega sistema za merjenje delcev.

8.3.3.5   Izračun masne emisije

Odvisno od zasnove sistema se masa delcev (g/preskus) izračuna po eni od obeh metod v odstavku 8.3.3.5.1 ali 8.3.3.5.2, in sicer po opravljeni korekciji plovnosti mase vzorca delcev v skladu z odstavkom 9.4.3.5. Primer postopkov izračunavanja je podan v Dodatku 6.

8.3.3.5.1   Izračun na podlagi razmerja vzorcev

| m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000)

(32)

kjer je:

| m
  f | masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg |
| --- | --- |

m
  f

masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg

| r
  s | povprečno razmerje vzorcev v preskusnem ciklu |
| --- | --- |

r
  s

povprečno razmerje vzorcev v preskusnem ciklu

če je:

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

kjer je:

| m
  se | masa vzorca v ciklu, v kg |
| --- | --- |
| m
  ew | skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu, v kg |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| m
  sed | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg |

m
  se

masa vzorca v ciklu, v kg

m
  ew

skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu, v kg

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  sed

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg

V primeru sistema celotnega vzorčenja sta m
  sep in m
  sed identična.

8.3.3.5.2   Izračun na podlagi razmerja redčenja

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

kjer je:

| m
  f | masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg |
| --- | --- |

m
  f

masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg

| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| --- | --- |

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

| m
  edf | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |
| --- | --- |

m
  edf

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

Skupna masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel se določi takole:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

kjer je:

| qm

  edf, i | ekvivalent trenutnega masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov, v kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew, i | trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s |
| r
  d, i | trenutno razmerje redčenja |
| qm

  dew, i | trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov, v kg/s |
| qm

  dw, i | trenutni masni pretok zraka za redčenje, v kg/s |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz |
| n | število meritev |

qm

  edf, i

ekvivalent trenutnega masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov, v kg/s

qm

  ew, i

trenutni masni pretok izpušnih plinov, v kg/s

r
  d, i

trenutno razmerje redčenja

qm

  dew, i

trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov, v kg/s

qm

  dw, i

trenutni masni pretok zraka za redčenje, v kg/s

f

frekvenca vzorčenja podatkov, v Hz

n

število meritev

8.4   Merjenje redčenja s celotnim tokom (CVS)

Signali koncentracije, z integriranjem skozi ves cikel ali pa z vzorčenjem v vreče, plinastih sestavin se uporabljajo za izračun masnih emisij, tako da se pomnožijo z masnim pretokom razredčenih izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov se meri s sistemom vzorčenja s konstantno prostornino (CVS), ki lahko uporablja črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), venturijevo cev s kritičnim pretokom (CFV) ali venturijevo cev s podzvočnim pretokom (SSV) s kompenzacijo pretoka ali brez nje.

Pri vzorčenju v vreče in vzorčenju delcev se iz razredčenih izpušnih plinov sistema CVS vzame sorazmeren vzorec. Pri sistemu brez kompenzacije pretoka se razmerje med pretokom vzorca in pretokom v sistemu CVS ne sme razlikovati za več kot± 2,5 % od nastavljene točke preskusa. Pri sistemu s kompenzacijo pretoka mora biti vsaka posamezna stopnja pretoka konstantna v območju ±2,5 % svoje ciljne stopnje pretoka.

Nastavitev celotnega preskusa je shematsko prikazana na sliki 7.

Slika 7:

Shema sistema merjenja celotnega pretoka

Image

8.4.1   Določanje pretoka razredčenih izpušnih plinov

8.4.1.1   Uvod

Za izračun emisij razredčenih izpušnih plinov je treba poznati masni pretok razredčenih izpušnih plinov. Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov v ciklu (kg/preskus) se izračuna iz vrednosti meritev skozi ves cikel in ustreznih kalibracijskih podatkov naprave za merjenje pretoka (V
  0 za PDP, K
  V za CFV, C
  d za SSV) po eni od metod, opisanih v odstavkih od 8.4.1.2 do 8.4.1.4. Če skupni pretok vzorca delcev (m
  sep) presega 0,5 % skupnega pretoka v sistemu CVS (m
  ed), je treba pretok v sistemu CVS popraviti za m
  sep ali pa pretok vzorca delcev vrniti na CVS pred napravo za merjenje pretoka.

8.4.1.2   Sistem PDP-CVS

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo toplotnega izmenjevalnika skozi ves cikel vzdržuje v območju ± 6 K, je izračun masnega pretoka skozi ves cikel naslednji:

| m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T)

(38)

kjer je:

| V
  0 | prostornina plina, načrpanega na en vrtljaj pri preskusnih pogojih, v m3/rev |
| --- | --- |
| n
  P | skupno število vrtljajev črpalke na preskus |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v črpalko, v kPa |
| T | povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov na vstopu v črpalko, v K |

V
  0

prostornina plina, načrpanega na en vrtljaj pri preskusnih pogojih, v m3/rev

n
  P

skupno število vrtljajev črpalke na preskus

p
  p

absolutni tlak na vstopu v črpalko, v kPa

T

povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov na vstopu v črpalko, v K

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se skozi ves cikel izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna takole:

| m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273/(101,3 × T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273/(101,3 × T)

(39)

kjer je:

| n
  P, i | skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval |
| --- | --- |

n
  P, i

skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval

8.4.1.3   Sistem CFV-CVS

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo toplotnega izmenjevalnika skozi ves cikel vzdržuje v območju ± 11 K, je izračun masnega pretoka skozi ves cikel naslednji:

| m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5

(40)

kjer je:

| t | čas cikla, v s |
| --- | --- |
| K
  V | kalibracijski koeficient venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev, v kPa |
| T | absolutna temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K |

t

čas cikla, v s

K
  V

kalibracijski koeficient venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje

p
  p

absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev, v kPa

T

absolutna temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se skozi ves cikel izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna takole:

| m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5

(41)

kjer je:

| Δti | časovni interval, v s |
| --- | --- |

Δti

časovni interval, v s

8.4.1.4   Sistem SSV-CVS

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo toplotnega izmenjevalnika skozi ves cikel vzdržuje v območju ± 11 K, je izračun masnega pretoka skozi ves cikel naslednji:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV

(42)

če je:

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

kjer je:

| A
  0 | 0,006111 v enotah SI za: |
| --- | --- |
| d
  V | premer grla SSV, v m |
| C
  d | koeficient pretoka SSV |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev, v kPa |
| T | temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K |
| r
  p | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV, |
| r
  D | razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom sesalne cevi, D |

A
  0

0,006111 v enotah SI za:Formula

d
  V

premer grla SSV, v m

C
  d

koeficient pretoka SSV

p
  p

absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev, v kPa

T

temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K

r
  p

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV,Formula

r
  D

razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom sesalne cevi, D

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se skozi ves cikel izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna takole:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i

(44)

kjer je:

| Δt
  i | časovni interval, v s |
| --- | --- |

Δt
  i

časovni interval, v s

Izračun v realnem času se začne z ustrezno vrednostjo za C
  d, na primer 0,98, ali z ustrezno vrednostjo Q
  ssv. Če se izračun začne s Q
  ssv, se za ovrednotenje Reynoldsovega števila uporabi začetna vrednost Q
  ssv.

Pri vseh preskušanjih za določanje emisij mora biti Reynoldsovo število na grlu SSV v območju Reynoldsovih števil, ki se uporabljajo za izpeljavo kalibracijske krivulje, izpeljane v odstavku 9.5.4.

8.4.2   Določanje plinastih sestavin

8.4.2.1   Uvod

Plinaste sestavine v razredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se merijo z metodami, opisanimi v Dodatku 3. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih za redčenje in vzorčenje. Postopki ovrednotenja podatkov in izračunavanja so opisani v odstavkih 8.4.2.3 in 8.4.2.4.

8.4.2.2   Vzorčenje plinastih emisij

Izpušna cev med motorjem in sistemom redčenja s celotnim tokom mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 3. Sondo(-e) za vzorčenje plinastih emisij se namesti(-jo) v tunel za redčenje v točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, ter v neposredni bližini sonde za vzorčenje delcev.

Vzorčenje se praviloma izvaja na dva načina:

| (a) | emisije se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev skozi ves cikel in merijo po zaključku preskusa; za HC se vreča za vzorce ogreje na 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), za NOx pa mora biti temperatura vreče za vzorce višja od temperature rosišča; |
| --- | --- |

(a)

emisije se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev skozi ves cikel in merijo po zaključku preskusa; za HC se vreča za vzorce ogreje na 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), za NOx pa mora biti temperatura vreče za vzorce višja od temperature rosišča;

| (b) | emisije se vzorčijo neprekinjeno in integrirajo skozi ves cikel. |
| --- | --- |

(b)

emisije se vzorčijo neprekinjeno in integrirajo skozi ves cikel.

Koncentracije ozadja se vzorčijo višje od tunela za redčenje v vrečo za zbiranje vzorcev in odštejejo od koncentracije emisij v skladu z odstavkom 8.4.2.4.2.

8.4.2.3   Ovrednotenje podatkov

Pri neprekinjenem vzorčenju se koncentracije emisij (HC, CO in NOx) zabeležijo in shranijo v računalniškem sistemu pri vsaj 1 Hz, pri vzorčenju v vreče pa se zahteva ena srednja vrednost na preskus. Masni pretok razredčenih izpušnih plinov in vsi ostali podatki se beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odziv, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti on-line ali off-line.

8.4.2.4   Izračun masne emisije

8.4.2.4.1   Sistemi s konstantnim masnim pretokom

Pri sistemih s toplotnim izmenjevalnikom se maso onesnaževal določi iz naslednje enačbe:

| m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed (v g/preskus) | (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed (v g/preskus)

(45)

kjer je:

| u
  gas | razmerje gostote sestavine izpušnih plinov in gostote zraka |
| --- | --- |
| c
  gas | povprečna koncentracija sestavine, korigirana glede na ozadje, v ppm |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |

u
  gas

razmerje gostote sestavine izpušnih plinov in gostote zraka

c
  gas

povprečna koncentracija sestavine, korigirana glede na ozadje, v ppm

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

Če se meri na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1.

Za izračun NOx se masna emisija pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h, D ali k
  h, G, kakor je določeno v odstavku 8.2.

U vrednosti so podane v tabeli 5. Za izračun vrednosti u
  gas se predpostavi, da je gostota razredčenih izpušnih plinov enaka gostoti zraka. Zato so vrednosti u
  gas enake za posamezne plinaste sestavine, različne pa za HC.

Namesto tega pa se lahko uporabi tudi metoda eksaktne enačbe, opisana v odstavku 8.3.2.5, enačba 27 ali 28.

Tabela 5:

u vrednosti razredčenih izpušnih plinov in gostote sestavin

| Gorivo | ρde | Plin |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Dizel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Gorivo

ρde

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Dizel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2   Določanje koncentracij, korigiranih glede na ozadje

Neto koncentracije plinastih onesnaževal dobimo tako, da od izmerjenih koncentracij odštejemo povprečno koncentracijo onesnaževal v ozadju v zraku za redčenje. Povprečne vrednosti koncentracij ozadja lahko določimo z metodo vreč za vzorce ali z neprekinjenim merjenjem z integriranjem. Uporablja se naslednja enačba:

| c = c
  e – c
  d x (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d x (1 – (1/D))

(46)

kjer je:

| c
  e | koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija sestavine, izmerjena v zraku za redčenje, v ppm |
| D | faktor redčenja |

c
  e

koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

c
  d

koncentracija sestavine, izmerjena v zraku za redčenje, v ppm

D

faktor redčenja

Faktor redčenja se izračuna takole:

| a) | za dizelske motorje in motorje na LPG | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

za dizelske motorje in motorje na LPG

Formula

(47)

| b) | za plinske motorje na NG | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

za plinske motorje na NG

Formula

(48)

kjer je:

| c
  CO2,e | vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih, v % vol |
| --- | --- |

c
  CO2,e

vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih, v % vol

| c
  HC, e | vlažna koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1 |
| --- | --- |

c
  HC, e

vlažna koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1

| c
  NMHC, e | vlažna koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1 |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

vlažna koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih, v ppm C1

| c
  CO, e | vlažna koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- |

c
  CO, e

vlažna koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

| F
  S | stehiometrični faktor |
| --- | --- |

F
  S

stehiometrični faktor

Stehiometrični faktor se izračuna takole:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

kjer je:

| α | molarno razmerje vodika v gorivu (H/C) |
| --- | --- |

α

molarno razmerje vodika v gorivu (H/C)

Če sestava goriva ni znana, se lahko namesto tega uporabijo tudi naslednji stehiometrični faktorji:

| F
  S (dizel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |

F
  S (dizel)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

8.4.2.4.3   Sistemi s kompenzacijo pretoka

Pri sistemih brez toplotnega izmenjevalnika se masa onesnaževal (g/preskus) določi z izračunom trenutnih masnih emisij in integriranjem trenutnih vrednosti skozi ves cikel. Prav tako se korekcija ozadja uporabi neposredno za trenutno vrednost koncentracije. Uporabi se naslednja enačba:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

kjer je:

| c
  e | koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija sestavine, izmerjena v zraku za redčenje, v ppm |
| m
  ed, i | trenutna masa razredčenih izpušnih plinov, v kg |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |
| u
  gas | tabelirana vrednost iz tabele 5 |
| D | faktor redčenja |

c
  e

koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

c
  d

koncentracija sestavine, izmerjena v zraku za redčenje, v ppm

m
  ed, i

trenutna masa razredčenih izpušnih plinov, v kg

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

u
  gas

tabelirana vrednost iz tabele 5

D

faktor redčenja

8.4.3   Določanje delcev

8.4.3.1   Uvod

Za določanje delcev je potrebno dvojno redčenje vzorca s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema dvojnega redčenja s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih za redčenje in vzorčenje ter da se temperatura razredčenih izpušnih plinov neposredno pred posodami za filtre vzdržuje med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC). Dovoljeno je razvlaževanje zraka za redčenje, preden vstopi v sistem redčenja, še zlasti pa je koristno pri visoki vlažnosti zraka za redčenje. Temperatura zraka za redčenje v neposredni bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti > 288 K (15 oC).

Za določanje mase delcev so potrebni sistem za vzorčenje delcev, filter za vzorčenje delcev, mikrogramska tehtnica in klimatizirana tehtalna komora. Podrobnosti o sistemu so opisane v odstavku 9.4.

8.4.3.2   Vzorčenje delcev

Sonda za vzorčenje delcev se namesti v neposredni bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da ne povzroča motenj v tunelu za redčenje. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe o nameščanju iz odstavka 8.3.2.2. Cev za vzorčenje mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 3.

8.4.3.3   Izračun masne emisije

Masa delcev (g/preskus) se izračuna po korekciji plovnosti mase vzorca delcev v skladu z odstavkom 9.4.3.5, in sicer takole:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

kjer je:

| m
  f | masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| m
  ed | masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |

m
  f

masa delcev, vzorčenih skozi ves cikel, v mg

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  ed

masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

če je:

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(52)

kjer je:

| m
  set | masa dvojno razredčenih izpušnih plinov skozi filter za delce, v kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | masa sekundarnega zraka za redčenje, v kg |

m
  set

masa dvojno razredčenih izpušnih plinov skozi filter za delce, v kg

m
  ssd

masa sekundarnega zraka za redčenje, v kg

Če je količina delcev v zraku za redčenje določena v skladu z odstavkom 7.8.2.5, se lahko masa delcev popravi glede na ozadje. V tem primeru se masa delcev (g/preskus) izračuna takole:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

kjer je:

| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| --- | --- |
| m
  ed | masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg |
| m
  sd | masa zraka za redčenje, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg |
| m
  b | masa zbranih delcev iz ozadja zraka za redčenje, v mg |
| D | faktor redčenja, kot je opredeljen v odstavku 8.4.2.4.2 |

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  ed

masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel, v kg

m
  sd

masa zraka za redčenje, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg

m
  b

masa zbranih delcev iz ozadja zraka za redčenje, v mg

D

faktor redčenja, kot je opredeljen v odstavku 8.4.2.4.2

8.5   Splošni izračuni

8.5.1   Izračun NMHC in CH4 z izločevalnikom nemetanov

Koncentracija NMHC in CH4 se izračuna takole:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

kjer je:

| c
  HC(w/Cutter) | koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC, v ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | koncentracija HC, če vzorčni plin teče mimo NMC, v ppm |
| E
  M | učinkovitost metana, kot je opredeljena po odstavku 9.3.8.1 |
| E
  E | učinkovitost etana, kot je opredeljena po odstavku 9.3.8.2 |

c
  HC(w/Cutter)

koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC, v ppm

c
  HC(w/oCutter)

koncentracija HC, če vzorčni plin teče mimo NMC, v ppm

E
  M

učinkovitost metana, kot je opredeljena po odstavku 9.3.8.1

E
  E

učinkovitost etana, kot je opredeljena po odstavku 9.3.8.2

8.5.2   Izračun specifičnih emisij

Specifične emisije e
  gas ozirma e
  PM (g/kWh) se izračunajo za vsako posamezno sestavino na naslednje načine, odvisno od tipa preskusnega cikla.

8.5.2.1   Rezultat preskusa

Pri WHSC, vročem WHTC ali hladnem WHTC se uporabi naslednja formula:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

kjer je:

| m | masna emisija sestavine, v g/preskus |
| --- | --- |
| W
  act | dejansko delo cikla, kot je določeno v odstavku 7.7.1, v kWh |

m

masna emisija sestavine, v g/preskus

W
  act

dejansko delo cikla, kot je določeno v odstavku 7.7.1, v kWh

Pri WHTC je končni rezultat preskusa tehtano povprečje iz preskusa po hladnem zagonu in preskusa po vročem zagonu, ki se dobi z naslednjo enačbo:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2   Sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov s periodično regeneracijo

Emisije ob vročem zagonu se utežijo takole:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

kjer je:

| n | število preskusov WHTC po vročem zagonu izven regeneracij |
| --- | --- |
| nr | število preskusov WHTC po vročem zagonu med regeneracijo (najmanj en preskus) |
| e | povprečna specifična emisija izven regeneracije, v g/kWh |
| e
  r | povprečna specifična emisija med regeneracijo, v g/kWh |

n

število preskusov WHTC po vročem zagonu izven regeneracij

nr

število preskusov WHTC po vročem zagonu med regeneracijo (najmanj en preskus)

e

povprečna specifična emisija izven regeneracije, v g/kWh

e
  r

povprečna specifična emisija med regeneracijo, v g/kWh

Faktor regeneracije k
  r se določi takole:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Faktor regeneracije k
  r :

| (a) | se uporabi za utežen rezultat preskusa WHTC iz odstavka 8.5.2.2, |
| --- | --- |

(a)

se uporabi za utežen rezultat preskusa WHTC iz odstavka 8.5.2.2,

| (b) | se lahko uporabi za WHSC in hladni WHTC, če regeneracija nastopi med ciklom, |
| --- | --- |

(b)

se lahko uporabi za WHSC in hladni WHTC, če regeneracija nastopi med ciklom,

| (c) | se lahko razširi na druge člane iste družine motorjev, |
| --- | --- |

(c)

se lahko razširi na druge člane iste družine motorjev,

| (d) | se lahko razširi na druge družine motorjev, ki uporabljajo enak sistem za naknadno obdelavo, ob predhodni odobritvi homologacijskega organa na podlagi tehničnih dokazov, ki jih mora predložiti proizvajalec, o podobnosti emisij. |
| --- | --- |

(d)

se lahko razširi na druge družine motorjev, ki uporabljajo enak sistem za naknadno obdelavo, ob predhodni odobritvi homologacijskega organa na podlagi tehničnih dokazov, ki jih mora predložiti proizvajalec, o podobnosti emisij.

9.   OPREMA ZA MERJENJE

Ta priloga ne vsebuje podrobnosti o opremi ali sistemih za merjenje pretoka, tlaka in temperature. Namesto tega so v odstavku 9.2 podane zgolj zahteve za linearnost take opreme ali sistemov, potrebne za izvedbo preskušanja za določanje emisij.

9.1   Specifikacija dinamometra

Uporablja se dinamometer z ustreznimi lastnostmi za izvedbo ustreznega preskusnega cikla iz odstavkov 7.2 in 7.3.

Instrumenti za merjenje navora in vrtilne frekvence morajo omogočati merilno natančnost osne moči, potrebno za izpolnjevanje meril validacije cikla. Morda bodo potrebni dodatni izračuni. Natančnost merilne opreme mora biti taka, da zahteve za linearnost iz tabele 6 v odstavku 9.2 niso presežene.

9.2   Zahteve za linearnost

Kalibracija vseh merilnih instrumentov in sistemov mora biti sledljiva na nacionalne (mednarodne) etalone. Merilni instrumenti in sistemi morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 6. Pri analizatorjih plina se preverjanje linearnosti v skladu z odstavkom 9.2.1 izvede najmanj vsake 3 mesece ali vsakič, ko je bilo izvedeno popravilo ali sprememba sistema, ki bi lahko vplivala na kalibriranje. Pri ostalih instrumentih in sistemih preverjanje linearnosti, tako kot zahtevajo postopki notranje revizije, bodisi izvede proizvajalec instrumenta ali pa se izvede v skladu z zahtevami ISO 9000.

Tabela 6

Zahteve za linearnost instrumentov in merilnih sistemov

| Merilni sistem | Odsek b | Naklon m | Standardna napaka SEE | Determinacijski koeficient r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrtilna frekvenca motorja | ≤ najv. 0,05 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Navor motorja | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok goriva | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok zraka | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok izpušnih plinov | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok zraka za redčenje | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok razredčenih izpušnih plinov | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok vzorca | ≤ najv. 1 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Analizatorji plina | ≤ najv. 0,5 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 1 % | ≥ 0,998 |
| Delilniki plinov | ≤ najv. 0,5 % | 0,98—1,02 | ≤ najv. 2 % | ≥ 0,990 |
| Temperature | ≤ najv. 1 % | 0,99—1,01 | ≤ najv. 1 % | ≥ 0,998 |
| Tlaki | ≤ najv. 1 % | 0,99—1,01 | ≤ najv. 1 % | ≥ 0,998 |
| Preostanek delcev | ≤ najv. 1 % | 0,99—1,01 | ≤ najv. 1 % | ≥ 0,998 |

Merilni sistem

Odsek b

Naklon m

Standardna napaka SEE

Determinacijski koeficient r2

Vrtilna frekvenca motorja

≤ najv. 0,05 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Navor motorja

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Pretok goriva

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Pretok zraka

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Pretok izpušnih plinov

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Pretok zraka za redčenje

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Pretok razredčenih izpušnih plinov

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Pretok vzorca

≤ najv. 1 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Analizatorji plina

≤ najv. 0,5 %

0,98—1,02

≤ najv. 1 %

≥ 0,998

Delilniki plinov

≤ najv. 0,5 %

0,98—1,02

≤ najv. 2 %

≥ 0,990

Temperature

≤ najv. 1 %

0,99—1,01

≤ najv. 1 %

≥ 0,998

Tlaki

≤ najv. 1 %

0,99—1,01

≤ najv. 1 %

≥ 0,998

Preostanek delcev

≤ najv. 1 %

0,99—1,01

≤ najv. 1 %

≥ 0,998

9.2.1   Preverjanje linearnosti

9.2.1.1   Uvod

Preverjanje linearnosti se izvede za vsak merilni sistem iz tabele 6. V merilni sistem se vnese najmanj 10 referenčnih vrednosti, izmerjene vrednosti pa se s pomočjo linearne regresije najmanjših kvadratov primerjajo z referenčnimi vrednostmi. Zgornje mejne vrednosti iz tabele 6 se nanašajo na najvišje med preskušanjem pričakovane vrednosti.

9.2.1.2   Splošne zahteve

Merilni sistemi se ogrejejo v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta. Merilni sistemi morajo delovati pri določenih temperaturah, tlakih in pretokih.

9.2.1.3   Postopek

Preverjanje linearnosti se izvede za vsako običajno uporabljeno območje delovanja, in sicer po naslednjih korakih:

| (a) | Instrument se nastavi na nič z vnosom ničelnega signala. Pri analizatorjih plina se prečiščeni sintetični zrak (ali dušik) dovaja neposredno v vrata analizatorja. |
| --- | --- |

(a)

Instrument se nastavi na nič z vnosom ničelnega signala. Pri analizatorjih plina se prečiščeni sintetični zrak (ali dušik) dovaja neposredno v vrata analizatorja.

| (b) | Instrumentu se določi razpon z vnosom kalibrirnega signala. Pri analizatorjih plina se ustrezni kalibrirni plin dovaja neposredno v vrata analizatorja. |
| --- | --- |

(b)

Instrumentu se določi razpon z vnosom kalibrirnega signala. Pri analizatorjih plina se ustrezni kalibrirni plin dovaja neposredno v vrata analizatorja.

| (c) | Ponovi se ničelni postopek iz točke (a). |
| --- | --- |

(c)

Ponovi se ničelni postopek iz točke (a).

| (d) | Preverjanje se začne z vnosom najmanj 10 referenčnih vrednosti (vključno z ničlo) v območju od nič do najvišjih vrednosti, pričakovanih med preskušanjem emisij. Pri analizatorjih plina se poznane koncentracije plinov dovajajo neposredno v vrata analizatorja. |
| --- | --- |

(d)

Preverjanje se začne z vnosom najmanj 10 referenčnih vrednosti (vključno z ničlo) v območju od nič do najvišjih vrednosti, pričakovanih med preskušanjem emisij. Pri analizatorjih plina se poznane koncentracije plinov dovajajo neposredno v vrata analizatorja.

| (e) | Pri frekvenci beleženja najmanj 1 Hz se izmerijo referenčne vrednosti in izmerjene vrednosti beležijo 30 s. |
| --- | --- |

(e)

Pri frekvenci beleženja najmanj 1 Hz se izmerijo referenčne vrednosti in izmerjene vrednosti beležijo 30 s.

| (f) | Vrednosti aritmetične sredine v času 30 s se uporabijo za izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo 6 iz odstavka 7.7.2. |
| --- | --- |

(f)

Vrednosti aritmetične sredine v času 30 s se uporabijo za izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo 6 iz odstavka 7.7.2.

| (g) | Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 6 v odstavku 9.2. |
| --- | --- |

(g)

Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 6 v odstavku 9.2.

| (h) | Ponovno se preveri nastavitev ničle in po potrebi ponovi postopek preverjanja. |
| --- | --- |

(h)

Ponovno se preveri nastavitev ničle in po potrebi ponovi postopek preverjanja.

9.3   Merjenje plinastih emisij in sistem vzorčenja

9.3.1   Tehnične zahteve za analizator

9.3.1.1   Splošno

Analizatorji morajo imeti merilno območje in odzivni čas, ustrezna za točnost, potrebno za merjenje koncentracij sestavin izpušnih plinov v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja.

Elektromagnetna združljivost (EMC) opreme mora biti na taki ravni, da je možnost dodatnih napak čim manjša.

9.3.1.2   Točnost

Točnost je opredeljena kot odstopanje odčitka analizatorja od referenčne vrednosti. Točnost ne sme presegati ± 2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, tistega, kar je večje.

9.3.1.3   Natančnost

Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 ponavljajočih se odzivov za dani kalibracijski ali kalibrirni plin, ne sme biti večja od 1 % koncentracije obsega skale za posamezno uporabljeno območje nad 155 ppm (ali ppm C) ali 2 % posameznega uporabljenega območja pod 155 ppm (ali ppm C).

9.3.1.4   Šum

Medtemenski odziv analizatorja na ničelni in kalibracijski ali kalibrirni plin v katerem koli 10-sekundnem obdobju ne sme na nobenem uporabljenem območju presegati ± 2 % obsega skale.

9.3.1.5   Premik ničlišča

Ničelni odziv je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na ničelni plin v 30-sekundnem časovnem intervalu. Premik ničelnega odziva v enournem obdobju pri najnižjem uporabljenem območju ne sme biti večji od 2 % obsega skale.

9.3.1.6   Premik razpona

Kalibrirni odziv je opredeljen kot srednji odziv, vključno s šumom, na kalibrirni plin v 30-sekundnem časovnem intervalu. Premik kalibrirnega odziva v enournem obdobju pri najnižjem uporabljenem območju ne sme biti večji od 2 % obsega skale.

9.3.1.7   Čas vzpona

Čas vzpona analizatorja, nameščenega v merilnem sistemu, ne sme biti večji od 2,5 s.

9.3.1.8   Sušenje plinov

Izpušni plini se lahko merijo vlažni ali suhi. Naprava za sušenje plinov, če se uporablja, mora v najmanjši možni meri vplivati na sestavo merjenih plinov. Kemična sušilna sredstva niso sprejemljiva za odstranjevanje vode iz vzorca.

9.3.2   Analizatorji plina

9.3.2.1   Uvod

V odstavkih od 9.3.2.2 do 9.2.3.7 so opisani principi merjenja, ki naj se uporabljajo. Podroben opis merilnih sistemov je podan v Dodatku 3. Pline, ki se merijo, je treba analizirati z naslednjimi instrumenti. Pri nelinearnih analizatorjih je dovoljena uporaba vezij za linearizacijo.

9.3.2.2   Analiza ogljikovega monoksida (CO)

Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

9.3.2.3   Analiza ogljikovega dioksida (CO2)

Analizator ogljikovega dioksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

9.3.2.4   Analiza ogljikovodikov (HC)

Analizator ogljikovodikov mora biti ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) z ventili in cevmi itd. ter s takim ogrevanjem, da lahko vzdržuje temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Analizator ogljikovodikov za motorje na NG in motorje na prisilni vžig je lahko neogrevani plamensko-ionizacijski detektor (FID), odvisno od uporabljene metode (glej odstavek A.3.1.3).

9.3.2.5   Analiza ne-metanskih ogljikovodikov (NMHC)

Določanje frakcije nemetanskih ogljikovodikov se izvaja z ogrevanim izločevalnikom nemetanov (NMC), ki deluje podobno kot FID iz odstavka A.3.1.4, z odštevanjem metana od ogljikovodikov.

9.3.2.6   Analiza dušikovih oksidov (NOx)

Če se meritev izvaja na suhi osnovi, naj bo analizator dušikovih oksidov kemiluminiscenčni detektor (CLD) ali ogrevani kemiluminiscenčni detektor (HCLD) s pretvornikom NO2/NO. Če se meritev izvaja na vlažni osnovi, naj se uporabi HCLD s pretvornikom, ki vzdržuje temperaturo nad 328 K (55 oC), pod pogojem, da je bil zadovoljivo opravljen preskus moteče občutljivosti na vodno paro (glej odstavek 9.3.9.2.2). Tako pri CLD kot pri HCLD naj se pot vzorčenja vzdržuje pri temperaturi sten med 328 K in 473 K (55 oC do 200 oC), in sicer za suho merjenje do pretvornika, za vlažno merjenje pa do analizatorja.

9.3.2.7   Merjenje razmerja zrak-gorivo

Oprema za merjenje razmerja zrak-gorivo, ki se uporablja za določanje pretoka izpušnih plinov, kot je opredeljeno v odstavku 8.3.1.6, mora biti senzor s širokim območjem razmerja zrak-gorivo ali lambda senzor na osnovi cirkonijevega dioksida. Senzor se namesti neposredno na izpušno cev, kjer je temperatura izpušnih plinov dovolj visoka, da se odpravi kondenzacija vode.

Točnost senzorja z vgrajeno elektroniko mora biti v okviru:

± 3 % odčitka za λ < 2

± 5 % odčitka za 2 ≤ λ < 5

± 10 % odčitka za 5 ≤ λ

Za izpolnitev zgornjih zahtev o točnosti mora biti senzor kalibriran v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.

9.3.3   Kalibracijski plini

Upošteva se rok trajanja vseh kalibracijskih plinov. Zabeleži se datum izteka roka trajanja kalibracijskih plinov, ki ga navede proizvajalec.

9.3.3.1   Čisti plini

Predpisana čistost plinov je opredeljena s spodaj navedenimi mejami onesnaženosti. Za delovanje morajo biti na voljo naslednji plini:

prečiščeni dušik

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

prečiščeni kisik

(čistost > 99,5 % vol O2)

mešanica vodika in helija

(40 ± 2 % vodika, preostanek helij)

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

prečiščeni sintetični zrak

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(vsebnost kisika 18–21 % vol.)

9.3.3.2   Kalibracijski in kalibrirni plini

Na voljo naj bodo mešanice plinov z naslednjimi kemičnimi sestavami. Dovoljene so tudi druge kombinacije plinov, pod pogojem, da ti plini med seboj ne reagirajo.

C3H8 in prečiščeni sintetični zrak (glej odstavek 9.3.3.1);

CO in prečiščeni dušik;

NOx in prečiščeni dušik (množina NO2, vsebovanega v tem kalibracijskem plinu, ne sme presegati 5 % vsebnosti NO);

CO2 in prečiščeni dušik;

CH4 in prečiščeni sintetični zrak;

C2H6 in prečiščeni sintetični zrak.

Prava koncentracija kalibracijskega in kalibrirnega plina mora biti v območju ± 1 % nazivne vrednosti ter sledljiva na nacionalne in mednarodne standarde. Vse koncentracije kalibracijskega plina naj bodo na prostorninski podlagi (prostorninski odstotek ali prostorninski ppm).

9.3.3.3   Delilniki plinov

Plini, ki se uporabljajo za kalibriranje, se lahko pridobijo s pomočjo delilnikov plinov (naprav za natančno mešanje), z redčenjem s prečiščenim N2 ali s prečiščenim sintetičnim zrakom. Točnost delilnika plinov mora biti taka, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov točna na ± 2 %. Ta točnost zahteva, da morajo biti primarni plini, ki se uporabljajo pri mešanju, znani vsaj na ± 1 % ter sledljivi na nacionalne in mednarodne plinske standarde. Preverjanje se opravlja med 15 in 50 % obsega skale za vsako kalibriranje, ki vključuje uporabo delilnika plinov. Če prvo preverjanje ni uspešno, se lahko izvede dodatno preverjanje z drugim kalibracijskim plinom.

Neobvezno se lahko naprava za mešanje pregleda z instrumentom, ki je po naravi linearen, npr. z uporabo plina NO s CLD. Kalibrirna vrednost instrumenta se uskladi s kalibrirnim plinom, ki je neposredno povezan z instrumentom. Delilnik plinov se pregleda pri nastavitvah, ki so bile uporabljene, nazivna vrednost pa se primerja z izmerjeno koncentracijo instrumenta. Ta razlika mora biti v vsaki točki v okviru ± 1 % nazivne vrednosti.

Za izvedbo preverjanja linearnosti v skladu z odstavkom 9.2.1 mora biti delilnik plinov točen na ± 1 %.

9.3.3.4   Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik

Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik so mešanica propana, kisika in dušika. Vsebovati morajo propan s 350 ppm C ± 75 ppm C ogljikovodika. Vrednost koncentracije se določi v okviru odstopanj kalibracijskega plina s kromatografsko analizo skupnih ogljikovodikov in nečistoč ali z dinamičnim mešanjem. Koncentracije kisika, potrebne za preskušanje motorjev na prisilni in motorjev na kompresijski vžig, so navedene v tabeli 7, pri čemer je preostanek prečiščeni dušik.

Tabela 7

Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik

| Tip motorja | Koncentracija O2 (v %) |
| --- | --- |
| Kompresijski vžig | 21 (20 do 22) |
| Kompresijski in prisilni vžig | 10 (9 do 11) |
| Kompresijski in prisilni vžig | 5 (4 do 6) |
| Prisilni vžig | 0 (0 do 1) |

Tip motorja

Koncentracija O2 (v %)

Kompresijski vžig

21 (20 do 22)

Kompresijski in prisilni vžig

10 (9 do 11)

Kompresijski in prisilni vžig

5 (4 do 6)

Prisilni vžig

0 (0 do 1)

9.3.4   Preskus puščanja

Izvede se preskus puščanja sistema. Sondo se odklopi z izpušnega sistema, njen konec pa zamaši. Vklopi se črpalka analizatorja. Po začetnem obdobju stabilizacije morajo vsi merilniki pretoka, če ni puščanja, kazati približno nič. Če je vrednost drugačna, je treba preveriti cevi za vzorčenje in odpraviti napako.

Največja dovoljena stopnja puščanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki ga pregledujemo, naj bo 0,5 % stopnje pretoka med uporabo. Za oceno stopnje pretoka med uporabo se lahko uporabljata pretok skozi analizator in obvodni pretok.

Sistem je mogoče spraviti tudi na vakuumski tlak najmanj 20 kPa (80 kPa absolutno). Po začetnem obdobju stabilizacije povečanje tlaka Δp (kPa/min) v sistemu ne sme preseči:

| Δp = p/V
  s x 0,005 x qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p/V
  s x 0,005 x qv

  s

(60)

kjer je:

| V
  s | prostornina sistema, v l |
| --- | --- |

V
  s

prostornina sistema, v l

| qv

  s | pretok sistema, v l/min |
| --- | --- |

qv

  s

pretok sistema, v l/min

Druga metoda je uvedba spremembe v stopnji koncentracije na začetku cevi za vzorčenje s preklopom z ničelnega na kalibrirni plin. Če je odčitek na pravilno kalibriranem analizatorju po ustreznem časovnem obdobju ≤ 99 % uvedene koncentracije, to nakazuje na problem puščanja, ki ga je treba odpraviti.

9.3.5   Preverjanje odzivnega časa analiznega sistema

Sistemske nastavitve za ovrednotenje odzivnega časa morajo biti popolnoma enake kot pri merjenju med preskusom (tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov na analizatorjih in drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na odzivne čase). Določitev odzivnega časa se izvede z zamenjavo plinov neposredno pri vstopu v sondo za vzorčenje. Zamenjavo plinov se opravi v manj kot 0,1 s. Plini, ki se uporabijo pri preskusu, morajo povzročiti spremembo koncentracije za vsaj 60 % obsega skale (FS).

Sled koncentracije vsake posamezne plinaste sestavine se zabeleži. Odzivni čas je opredeljen kot razlika v času med zamenjavo plina in ustrezno spremembo zabeležene koncentracije. Odzivni čas sistema (t
  90) je sestavljen iz časovnega zamika do merilnega detektorja in časa vzpona tega detektorja. Zakasnilni čas je opredeljen kot čas od spremembe (t
  0) pa dokler odziv ni 10 % končnega odčitka (t
  10). Čas vzpona je opredeljen kot čas med 10 % in 90 % odziva končnega odčitka (t
  90 – t
  10).

Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih je transformacijski čas opredeljen kot čas od spremembe (t
  0) pa dokler odziv ni 50 % končnega odčitka (t
  50).

Odzivni čas sistema mora biti ≤ 10 sekund, čas vzpona pa, v skladu z odstavkom 9.3.1.7, ≤ 2,5 s za vse omejene sestavine (CO, NOx, HC ali NMHC) in v vseh območjih, ki se uporabljajo. Kadar se za merjenje NMHC uporablja NMC, lahko odzivni čas sistema preseže 10 s.

9.3.6   Preskus učinkovitosti pretvornika NOx

Učinkovitost pretvornika, ki se uporablja za pretvorbo NO2 v NO, se preskuša tako, kot je opisano v odstavkih od 9.3.6.1 do 9.3.6.8 (glej sliko 8).

Slika 8

Shema naprave za preskušanje učinkovitosti pretvornika NOx

Image

9.3.6.1   Preskusna nastavitev

Z uporabo preskusne nastavitve, shematsko prikazane na sliki 8, in spodnjega postopka se učinkovitost pretvornika preskusi s pomočjo ozonatorja.

9.3.6.2   Kalibracija

Z ničelnim in kalibrirnim plinom (v katerem mora vsebnost NO znašati 80 % delovnega območja, koncentracija NO2 v mešanici plinov pa manj kot 5 % koncentracije NO) se kemiluminiscenčni detektor (CLD) in ogrevani kemiluminiscenčni detektor (HCLD) po navodilih proizvajalca kalibrirata v najobičajnejšem delovnem območju. Analizator NOx mora biti v načinu NO, tako da kalibrirni plin ne gre skozi pretvornik. Prikazana koncentracija se zabeleži.

9.3.6.3   Izračun

Odstotek učinkovitosti pretvornika se izračuna takole:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

kjer je:

| a | koncentracija NOx skladno z odstavkom 9.3.6.6 |
| --- | --- |

a

koncentracija NOx skladno z odstavkom 9.3.6.6

| b | koncentracija NOx skladno z odstavkom 9.3.6.7 |
| --- | --- |

b

koncentracija NOx skladno z odstavkom 9.3.6.7

| c | koncentracija NO skladno z odstavkom 9.3.6.4 |
| --- | --- |

c

koncentracija NO skladno z odstavkom 9.3.6.4

| d | koncentracija NO skladno z odstavkom 9.3.6.5 |
| --- | --- |

d

koncentracija NO skladno z odstavkom 9.3.6.5

9.3.6.4   Dodajanje kisika

Prek T-kosa se v tok plinov stalno dodaja kisik ali ničelni zrak, dokler prikazana koncentracija ni okrog 20 % manjša od prikazane kalibracijske koncentracije iz odstavka 9.3.6.2 (analizator je v načinu NO).

Prikazana koncentracija (c) se zabeleži. Med celotnim postopkom ozonator ni vključen.

9.3.6.5   Aktiviranje ozonatorja

Ozonator se aktivira, da proizvede dovolj ozona za znižanje koncentracije NO na približno 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske koncentracije iz odstavka 9.3.6.2. Prikazana koncentracija (d) se zabeleži (analizator je v načinu NO).

9.3.6.6   Način NOx

Analizator NO se preklopi na način NOx, tako da zdaj mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO2, O2 in N2) teče skozi pretvornik. Prikazana koncentracija (a) se zabeleži (analizator je v načinu NOx).

9.3.6.7   Deaktiviranje ozonatorja

Ozonator se zdaj deaktivira. Mešanica plinov iz odstavka 9.3.6.6 teče skozi pretvornik v detektor. Prikazana koncentracija (b) se zabeleži (analizator je v načinu NOx).

9.3.6.8   Način NO

Ko je analizator preklopljen v način NO in ozonator deaktiviran, se prekine tudi pretok kisika ali sintetičnega zraka. Odčitek NOx na analizatorju ne sme za več kot ± 5 % odstopati od vrednosti, izmerjene skladno z odstavkom 9.3.6.2 (analizator je v načinu NO).

9.3.6.9   Preskusni interval

Učinkovitost pretvornika se preskusi vsaj enkrat na mesec.

9.3.6.10   Zahteva glede učinkovitosti

Učinkovitost pretvornika E
  NOx ne sme biti manjša od 95 %.

Če takrat, ko je analizator v najobičajnejšem območju, ozonator ne more omogočiti znižanja koncentracije z 80 % na 20 % v skladu z odstavkom 9.3.6.5, se uporabi najvišje območje, ki ga je mogoče doseči.

9.3.7   Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)

9.3.7.1   Optimizacija odziva detektorja

FID se nastavi v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Za optimizacijo odziva v najobičajnejšem delovnem območju se za kalibrirni plin uporabi propan v zraku.

Ko je stopnja pretoka goriva in zraka nastavljena v skladu s priporočili proizvajalca, se v analizator spusti 350 ± 75 ppm kalibrirnega plina C. Odziv pri danem pretoku goriva se določi iz razlike med odzivom kalibrirnega plina in odzivom ničelnega plina. Pretok goriva se postopno naravna nad in pod specifikacijo proizvajalca. Kalibrirni in ničelni odziv pri teh pretokih goriva se zabeležita. Razliko med kalibrirnim in ničelnim odzivom se izriše s krivuljo, pretok goriva pa naravna na bogatejšo stran krivulje. To je začetna nastavitev pretoka, ki jo bo morda treba dodatno optimizirati, odvisno od rezultatov faktorjev odzivnosti ogljikovodikov in preskusa stranske občutljivosti na kisik skladno z odstavkoma 9.3.7.2 in 9.3.7.3. Če stranska občutljivost na kisik ali faktorji odzivnosti ogljikovodikov ne izpolnjujejo naslednjih specifikacij, se pretok zraka postopno naravna nad in pod specifikacijami proizvajalca, pri čemer se za posamezni pretok ponovi odstavka 9.3.7.2 in 9.3.7.3.

Neobvezno se lahko optimizacija izvede po postopkih, na kratko opisanih v dokumentu SAE št. 770141.

9.3.7.2   Faktorji odzivnosti ogljikovodikov

Preverjanje linearnosti analizatorja se izvede s pomočjo propana v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka v skladu z odstavkom 9.2.1.3.

Faktorji odzivnosti se določijo ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja. Faktor odzivnosti (r
  h) za določeno vrsto ogljikovodika je razmerje med odčitkom FID C1 in koncentracijo plinov v jeklenki, izraženo v ppm C1.

Koncentracija preskusnega plina mora biti na taki ravni, da je odziv približno 80 % obsega skale. Koncentracija mora biti poznana na ± 2 % točno glede na gravimetrijsko standardno vrednost, izraženo kot prostornina. Poleg tega je treba plinsko jeklenko predkondicionirati 24 ur pri temperaturi 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

Preskusni plini, ki se uporabljajo, in območja relativnih faktorjev odzivnosti so naslednji:

| (a) | metan in prečiščeni sintetični zrak |
| --- | --- |

(a)

metan in prečiščeni sintetični zrak

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| (b) | propilen in prečiščeni sintetični zrak |
| --- | --- |

(b)

propilen in prečiščeni sintetični zrak

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| (c) | toluen in prečiščeni sintetični zrak |
| --- | --- |

(c)

toluen in prečiščeni sintetični zrak

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Te vrednosti so odvisne od r
  h 1 za propan in prečiščeni sintetični zrak.

9.3.7.3   Preskus stranske občutljivosti na kisik

Samo pri analizatorjih nerazredčenih izpušnih plinov se preskus stranske občutljivosti na kisik opravi ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja.

Merilno območje se izbere tam, kjer se bodo plini za preskus stranske občutljivosti na kisik uvrstili v zgornjih 50 %. Za izvedbo preskusa mora biti temperatura peči nastavljena po predpisih. Specifikacije plinov za preskus stranske občutljivosti na kisik so podane v odstavku 9.3.3.4.

| (a) | Analizator se nastavi na nič. |
| --- | --- |

(a)

Analizator se nastavi na nič.

| (b) | Analizatorju se določi razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje na prisilni vžig. Instrumentom motorja na kompresijski vžig se določi razpon z 21-odstotno kisikovo mešanico. |
| --- | --- |

(b)

Analizatorju se določi razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje na prisilni vžig. Instrumentom motorja na kompresijski vžig se določi razpon z 21-odstotno kisikovo mešanico.

| (c) | Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot 0,5 % obsega skale, se ponovita koraka (a) in (b) tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot 0,5 % obsega skale, se ponovita koraka (a) in (b) tega odstavka.

| (d) | Vnesejo se 5-odstotni in 10-odstotni plini za preskus stranske občutljivosti na kisik. |
| --- | --- |

(d)

Vnesejo se 5-odstotni in 10-odstotni plini za preskus stranske občutljivosti na kisik.

| (e) | Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot ± 1 % obsega skale, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

(e)

Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot ± 1 % obsega skale, se preskus ponovi.

| (f) | Za vsako mešanico v koraku (d) se izračuna stranska občutljivost na kisik E
  O2, in sicer takole:







  E
  O2 = (c
  ref, d – c) × 100/c
  ref, d | (62) |
| --- | --- | --- |

(f)

Za vsako mešanico v koraku (d) se izračuna stranska občutljivost na kisik E
  O2, in sicer takole:

E
  O2 = (c
  ref, d – c) × 100/c
  ref, d

(62)

pri čemer je odziv analizatorja

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

kjer je:

| c
  ref, b | referenčna koncentracija HC v koraku (b), v ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref, d | referenčna koncentracija HC v koraku (d), v ppm C |
| c
  FS, b | koncentracija HC obsega skale v koraku (b), v ppm C |
| c
  FS, d | koncentracija HC obsega skale v koraku (d), v ppm C |
| c
  m, b | izmerjena koncentracija HC v koraku (b), v ppm C |
| c
  m, d | izmerjena koncentracija HC v koraku (d), v ppm C |

c
  ref, b

referenčna koncentracija HC v koraku (b), v ppm C

c
  ref, d

referenčna koncentracija HC v koraku (d), v ppm C

c
  FS, b

koncentracija HC obsega skale v koraku (b), v ppm C

c
  FS, d

koncentracija HC obsega skale v koraku (d), v ppm C

c
  m, b

izmerjena koncentracija HC v koraku (b), v ppm C

c
  m, d

izmerjena koncentracija HC v koraku (d), v ppm C

| (g) | Stranska občutljivost na kisik E
  O2 mora biti pred preskušanjem manjša od ±1,5 % za vse potrebne pline za preskus stranske občutljivosti na kisik. |
| --- | --- |

(g)

Stranska občutljivost na kisik E
  O2 mora biti pred preskušanjem manjša od ±1,5 % za vse potrebne pline za preskus stranske občutljivosti na kisik.

| (h) | Če je stranska občutljivost na kisik E
  O2 večja od ±1,5 %, se lahko sprejme popravni ukrep ter postopno naravna pretok zraka nad in pod specifikacijami proizvajalca, pretok goriva in pretok vzorca. |
| --- | --- |

(h)

Če je stranska občutljivost na kisik E
  O2 večja od ±1,5 %, se lahko sprejme popravni ukrep ter postopno naravna pretok zraka nad in pod specifikacijami proizvajalca, pretok goriva in pretok vzorca.

| (i) | Stranska občutljivost na kisik se ponovi za vsako novo nastavitev. |
| --- | --- |

(i)

Stranska občutljivost na kisik se ponovi za vsako novo nastavitev.

9.3.8   Učinkovitost izločevalnika nemetanov (NMC)

Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje nemetanskih ogljikovodikov iz vzorčnega plina z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 %. Da bo merjenje NHMC točno, se določita obe učinkovitosti in se uporabita pri izračunu stopnje masnega pretoka emisij NMHC (glej odstavek 8.5.1).

9.3.8.1   Učinkovitost metana

Kalibracijski plin metan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi takole:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

kjer je:

| c
  HC(w/cutter) | koncentracija HC, če CH4 teče skozi NMC, v ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC, v ppm C |

c
  HC(w/cutter)

koncentracija HC, če CH4 teče skozi NMC, v ppm C

c
  HC(w/o cutter)

koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC, v ppm C

9.3.8.2   Učinkovitost etana

Kalibracijski plin etan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi takole:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

kjer je:

| c
  HC(w/cutter) | koncentracija HC, če C2H6 teče skozi NMC, v ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC, v ppm C |

c
  HC(w/cutter)

koncentracija HC, če C2H6 teče skozi NMC, v ppm C

c
  HC(w/o cutter)

koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC, v ppm C

9.3.9   Učinki stranske občutljivosti

Motnje pri zapisu lahko na različne načine povzročajo tudi plini, ki jih ne analiziramo. Do pozitivnih motenj pride pri analizatorjih NDIR, kjer daje moteči plin enak učinek kot merjeni plin, vendar v manjši meri. Negativne motnje pri analizatorjih NDIR povzroča moteči plin, ki širi absorpcijski pas merjenega plina, pri detektorjih CLD pa moteči plin, ki duši reakcijo. Pred prvo uporabo analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja je treba opraviti pregled stranskih občutljivosti iz odstavkov 9.3.9.1 in 9.3.9.2.

9.3.9.1   Preskus stranske občutljivosti pri analizatorju CO

Voda in CO2 lahko motita delovanje analizatorja CO. Zato se skozi vodo pri sobni temperaturi pošljejo mehurčki kalibrirnega plina CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja, ki se uporablja med preskušanjem, odziv analizatorja pa se zabeleži. Odziv analizatorja ne sme biti večji od 1 % obsega skale za območja, ki so enaka ali nad 300 ppm, ali večji od 3 ppm za območja pod 300 ppm.

9.3.9.2   Preskusi moteče občutljivosti pri analizatorju NOx

Plina, ki zadevata analizator CLD (in HCLD), sta CO2 in vodna para. Odzivi na dušenje s tema dvema plinoma so sorazmerni z njuno koncentracijo, zato so potrebne preskusne tehnike za določanje dušenja pri najvišjih predvidenih koncentracijah med preskušanjem.

9.3.9.2.1   Preskus moteče občutljivosti na CO2

Kalibrirni plin CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja se spusti skozi analizator NDIR, vrednost CO2 pa zabeleži kot A. Nato se približno 50 % razredči s kalibrirnim plinom NO in pošlje skozi NDIR in CLD, vrednosti CO2 in NO pa zabeleži kot B ali C. Nato se dotok CO2 zapre, skozi (H)CLD pa pošlje samo kalibrirni plin NO, katerega vrednost se zabeleži kot D.

Odstotek moteče občutljivosti se izračuna takole:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

kjer je:

| A | koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v % |
| --- | --- |
| B | koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v % |
| C | koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm |
| D | koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm |

A

koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %

B

koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %

C

koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm

D

koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm

Ob odobritvi homologacijskega organa so dovoljene tudi alternativne metode redčenja in kvantifikacije vrednosti kalibrirnih plinov CO2 in NO, kot je dinamično mešanje.

9.3.9.2.2   Preskus moteče občutljivosti na vodno paro

Ta pregled velja le za meritve koncentracije vlažnih plinov. Pri izračunu moteče občutljivost na vodno paro je treba upoštevati redčenje kalibrirnega plina NO z vodno paro in primerjavo koncentracije vodne pare v mešanici s predvideno koncentracijo med preskušanjem.

Skozi (H)CLD se pošlje kalibrirni plin NO s koncentracijo od 80 % do 100 % obsega skale običajnega območja delovanja in se zabeleži vrednost NO kot D. Mehurčki kalibrirnega plina NO se nato pri sobni temperaturi pošljejo skozi vodo in skozi (H)CLD, vrednost NO pa se zabeleži kot C. Določi se tlak nasičene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode z mehurčki (F), in zabeleži kot G.

Koncentracija vodne pare (v %) v mešanici se izračuna takole:

| H = 100 x (G/p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 x (G/p
  b)

(67)

in se zabeleži kot H. Predvidena koncentracija razredčenega kalibrirnega plina NO (v vodni pari) se izračuna takole:

| D
  e = D x (1- H/100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D x (1- H/100)

(68)

in se zabeleži kot D
  e. Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev se največja predvidena koncentracija vodne pare v izpuhu (v %) med preskušanjem, pri domnevnem razmerju H/C goriva 1,8: 1, iz največje koncentracije CO2 v izpušnih plinih A oceni takole:

| H
  m = 0,9 x A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9 x A

(69)

in se zabeleži kot H
  m. Odstotek moteče občutljivosti na vodno paro se izračuna takole:

| E
  H2O = 100 x ((D
  e – C)/D
  e) x (H
  m/H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 x ((D
  e – C)/D
  e) x (H
  m/H)

(70)

kjer je:

| D
  e | predvidena koncentracija razredčenega NO, v ppm |
| --- | --- |
| C | izmerjena koncentracija razredčenega NO, v ppm |
| H
  m | največja koncentracija vodne pare, v % |
| H | dejanska koncentracija vodne pare, v % |

D
  e

predvidena koncentracija razredčenega NO, v ppm

C

izmerjena koncentracija razredčenega NO, v ppm

H
  m

največja koncentracija vodne pare, v %

H

dejanska koncentracija vodne pare, v %

9.3.9.2.3   Največja dopustna moteča občutljivost

| (a) | Pri merjenju nerazredčenih izpušnih plinov:






  (i) | moteča občutljivost na CO2 skladno z odstavkom 9.3.9.2.1: 2 % obsega skale |
| --- | --- | --- |

(a)

Pri merjenju nerazredčenih izpušnih plinov:

(i)

moteča občutljivost na CO2 skladno z odstavkom 9.3.9.2.1: 2 % obsega skale

| (ii) | moteča občutljivost na vodno paro, skladno z odstavkom 9.3.9.2.2: 3 % obsega skale |
| --- | --- |

(ii)

moteča občutljivost na vodno paro, skladno z odstavkom 9.3.9.2.2: 3 % obsega skale

| (b) | Pri merjenju razredčenih izpušnih plinov:






  (i) | 2-odstotna skupna moteča občutljivost na CO2 in vodno paro. |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri merjenju razredčenih izpušnih plinov:

(i)

2-odstotna skupna moteča občutljivost na CO2 in vodno paro.

9.3.9.2.4   Učinkovitost hladilne kopeli

Za suhe analizatorje CLD je treba dokazati, da se pri najvišji predvideni koncentraciji vodne pare H
  m (glej odstavek 9.3.9.2.2) s tehniko odstranjevanja vode vzdržuje vlažnost CLD pri ≤ 5 g vode/kg suhega zraka (ali približno 0,008-odstotni H2O), kar je 100-odstotna relativna vlažnost pri 3,9 oC in 101,3 kPa. Ta specifikacija vlažnosti ustreza tudi približno 25-odstotni relativni vlažnosti pri 25 oC in 101,3 kPa. To je mogoče dokazati tako, da se izmeri temperatura na izhodu iz toplotnega razvlaževalnika ali vlažnost v točki tik nad CLD. Izmeri se lahko tudi vlažnost izpuha iz CLD, pod pogojem, da je edini dotok v CLD tok iz razvlaževalnika.

9.4   Sistem za merjenje in vzorčenje delcev

9.4.1   Splošne zahteve

Za določanje mase delcev so potrebni sistem za vzorčenje delcev, filter za vzorčenje delcev, mikrogramska tehtnica in klimatizirana tehtalna komora. Sistem za vzorčenje delcev je zasnovan tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, ki je sorazmeren s pretokom izpušnih plinov.

9.4.2   Filtri za vzorčenje delcev

Vzorci razredčenih izpušnih plinov se odvzemajo s filtrom, ki izpolnjuje naslednje zahteve iz odstavkov 9.4.2.1 in 9.4.2.3 med zaporedjem preskusov.

9.4.2.1   Zahteve za filtre

Vsi tipi filtrov morajo imeti 0,3 μm DOP (dioktilftalat) zbiralno učinkovitost najmanj 99 %. Material filtrov mora biti stekleno vlakno, prevlečeno s fluorogljikovodikom (PTFE).

9.4.2.2   Velikost filtrov

Filtri morajo imeti premer 70 mm.

9.4.2.3   Hitrost dotoka v filter

Hitrost dotoka skozi filter ne sme presegati 1 m/s. Porast padca tlaka med začetkom in koncem preskusa ne sme presegati 25 kPa.

9.4.3   Tehnične zahteve za tehtalno komoro in analitsko tehtnico

9.4.3.1   Razmere v tehtalni komori

Temperatura v komori (ali prostoru) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce mora biti med celotnim kondicioniranjem in tehtanjem filtrov v območju 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC). Vlažnost se vzdržuje pri rosišču 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC), relativna vlažnost pa v območju 45 % ± 8 %. Za občutljive tehtnice se priporoča, da je dovoljeno odstopanje pri temperaturi zraka in rosišču prostora tehtalne komore ± 1 K.

9.4.3.2   Tehtanje referenčnega filtra

V komori (ali prostoru) ne sme biti nobenih onesnaževalcev iz okolice (kot je prah), ki bi se med stabilizacijo lahko usedali na filtre za delce. Motnje v tehničnih zahtevah tehtalnega prostora, podanih v odstavku 9.4.3.1, so dopustne, če posamezna motnja ne traja več kot 30 minut. Tehtalni prostor mora ustrezati predpisanim tehničnim zahtevam pred vstopom oseb vanj. V naslednjih 12 urah po tehtanju filtrov z vzorcem, po možnosti pa hkrati, je treba stehtati še najmanj dva neuporabljena referenčna filtra. Biti morata enake velikosti in iz enakega materiala kot filtra z vzorci.

Če se povprečna teža referenčnih filtrov med tehtanjem filtrov z vzorcem spremeni za več kot 10 μg, je treba vse filtre z vzorcem zavreči in ponoviti preskušanje za določanje emisij.

9.4.3.3   Analitska tehtnica

Analitska tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, mora izpolnjevati merilo preverjanja linearnosti iz tabele 6 v odstavku 9.2. To pomeni natančnost (standardni odklon) najmanj 2 μg in razločljivost najmanj 1 μg (1 števka = 1 μg).

9.4.3.4   Odprava učinkov statične elektrike

Filtre je treba pred tehtanjem nevtralizirati, npr. s polonijevim nevtralizatorjem ali napravo s podobnim učinkom.

9.4.3.5   Korekcija plovnosti

Filter za vzorčenje se korigira na njegovo plovnost v zraku. Korekcija plovnosti je odvisna od gostote filtra za vzorčenje, gostote zraka in gostote kalibrirane uteži tehtnice in ne upošteva plovnosti samega delca.

Če gostota materiala filtra ni znana, se uporabijo naslednje gostote:

| (a) | filter iz steklenih vlaken, prevlečenih s teflonom: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

(a)

filter iz steklenih vlaken, prevlečenih s teflonom: 2 300 kg/m3

| (b) | filter s teflonsko membrano: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

(b)

filter s teflonsko membrano: 2 144 kg/m3

| (c) | filter s teflonsko membrano z vmesnim obročkom iz polimetilpentana: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

(c)

filter s teflonsko membrano z vmesnim obročkom iz polimetilpentana: 920 kg/m3

Za kalibrirane uteži iz nerjavnega jekla se uporabi gostota 8 000 kg/m3. Če je material kalibrirane uteži drugačen, mora biti njegova gostota znana.

Uporablja se naslednja enačba:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

če je:

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

kjer je:

| m
  uncor | nekorigirana masa vzorca delcev, v mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | gostota zraka, v kg/m3 |
| ρ
  w | gostota kalibrirane uteži tehtnice, v kg/m3 |
| ρ
  f | gostota filtra za vzorčenje delcev, v kg/m3 |
| p
  b | skupni atmosferski tlak, v kPa |
| T
  a | temperatura zraka v okolici tehtnice, v K |
| 28,836 | molska masa zraka pri referenčni vlažnosti (9,5 K), v g/mol |
| 8,3144 | plinska konstanta |

m
  uncor

nekorigirana masa vzorca delcev, v mg

ρ
  a

gostota zraka, v kg/m3

ρ
  w

gostota kalibrirane uteži tehtnice, v kg/m3

ρ
  f

gostota filtra za vzorčenje delcev, v kg/m3

p
  b

skupni atmosferski tlak, v kPa

T
  a

temperatura zraka v okolici tehtnice, v K

28,836

molska masa zraka pri referenčni vlažnosti (9,5 K), v g/mol

8,3144

plinska konstanta

9.4.4   Tehnične zahteve za merjenje razlike tlakov (samo pri redčenju z delnim tokom)

Točnost pretoka vzorcev qm

  p je za sisteme redčenja z delnim pretokom še posebej pomembna, če se ne meri neposredno, temveč se določa z merjenjem razlike tlakov:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

V tem primeru sme biti največja napaka razlike taka, da je točnost qm

  p v območju ± 5 %, če je razmerje redčenja manj kot 15. Izračuna se lahko z efektivno vrednostjo napak za vsak instrument.

Sprejemljive točnosti qm

  p je mogoče dobiti z eno od naslednjih metod:

| (a) | Absolutni točnosti qm

  dew in qm

  dw sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qm

  p ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak. |
| --- | --- |

(a)

Absolutni točnosti qm

  dew in qm

  dw sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qm

  p ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak.

| (b) | Kalibracija qm

  dw glede na qm

  dew se izvede tako, da se dobijo enake točnosti za qm

  p kot pod (a). Za podrobnosti glej odstavek 9.4.6.2. |
| --- | --- |

(b)

Kalibracija qm

  dw glede na qm

  dew se izvede tako, da se dobijo enake točnosti za qm

  p kot pod (a). Za podrobnosti glej odstavek 9.4.6.2.

| (c) | Točnost qm

  p se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki ga določi sledilni plin, na primer CO2. Zahtevajo se točnosti za qm

  p, enakovredne tistim iz (a). |
| --- | --- |

(c)

Točnost qm

  p se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki ga določi sledilni plin, na primer CO2. Zahtevajo se točnosti za qm

  p, enakovredne tistim iz (a).

| (d) | Absolutna točnost qm

  dew in qm

  dw je v območju ± 2 obsega skale, največja napaka razlike med qm

  dew in qm

  dw je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qm

  dew, ki se pojavi v preskusu. |
| --- | --- |

(d)

Absolutna točnost qm

  dew in qm

  dw je v območju ± 2 obsega skale, največja napaka razlike med qm

  dew in qm

  dw je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qm

  dew, ki se pojavi v preskusu.

9.4.5   Dodatne tehnične zahteve

Vsi deli sistema redčenja in sistema vzorčenja od izpušne cevi navzgor do posode za filter, ki so v stiku z nerazredčenimi in razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je odlaganje in spreminjanje lastnosti delcev čim manjše. Vsi deli morajo biti iz električno prevodnih materialov, ki ne reagirajo s sestavinami izpušnih plinov, in električno ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.

9.4.6   Kalibriranje instrumentov za merjenje pretoka

9.4.6.1   Splošne zahteve

Vsak merilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzorčenje delcev in sistemu redčenja z delnim tokom, mora biti predmet preverjanja linearnosti, kot je opisano v odstavku 9.2.1, tako pogosto, kot je potrebno za izpolnjevanje zahtev o točnosti iz tega gtp. Za referenčne vrednosti pretoka se uporabi točen merilnik pretoka, ki je sledljiv na mednarodne in/ali nacionalne etalone.

9.4.6.2   Kalibracija merjenja razlike tlakov (samo pri redčenju z delnim tokom)

Merilnik pretoka ali instrumente za merjenje pretoka je treba kalibrirati po enem od naslednjih postopkov tako, da pretok skozi sondo qm

  p v tunel izpolnjuje zahteve o točnosti iz odstavka 9.4.4:

| (a) | Merilnik pretoka za qm

  dw se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qm

  dew, razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj petih točkah, pri čemer morajo biti vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo qm

  dw, ki se uporabi pri preskusu, in vrednostjo qm

  dew, ki se uporabi pri preskusu. Tunel za redčenje je mogoče obiti. |
| --- | --- |

(a)

Merilnik pretoka za qm

  dw se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qm

  dew, razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj petih točkah, pri čemer morajo biti vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo qm

  dw, ki se uporabi pri preskusu, in vrednostjo qm

  dew, ki se uporabi pri preskusu. Tunel za redčenje je mogoče obiti.

| (b) | Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qm

  dew, točnost pa se preveri za vrednost, ki se uporabi pri preskusu. Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qm

  dw, točnost pa se preveri za vsaj pet nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, glede na qm

  dew, ki se uporabi pri preskusu. |
| --- | --- |

(b)

Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qm

  dew, točnost pa se preveri za vrednost, ki se uporabi pri preskusu. Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qm

  dw, točnost pa se preveri za vsaj pet nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, glede na qm

  dew, ki se uporabi pri preskusu.

| (c) | Cev za prenos vzorca TT se odklopi z izpuha, nanjo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti qm

  p. qm

  dew se nastavi na vrednost, uporabljeno na preskusu, qm

  dw pa se zaporedoma nastavi na vsaj pet vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 3 in 50. Namesto tega je mogoče urediti tudi posebno kalibracijsko napeljavo, s katero se obide tunel, toda skupni pretok in pretok zraka za redčenje skozi ustrezne merilnike mora ostati kot pri dejanskem preskusu. |
| --- | --- |

(c)

Cev za prenos vzorca TT se odklopi z izpuha, nanjo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti qm

  p. qm

  dew se nastavi na vrednost, uporabljeno na preskusu, qm

  dw pa se zaporedoma nastavi na vsaj pet vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 3 in 50. Namesto tega je mogoče urediti tudi posebno kalibracijsko napeljavo, s katero se obide tunel, toda skupni pretok in pretok zraka za redčenje skozi ustrezne merilnike mora ostati kot pri dejanskem preskusu.

| (d) | V izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta je lahko sestavni del izpušnega plina, na primer CO2 ali NOx. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za pet razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja r
  d:







  qm

  p = qm

  dew/r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

(d)

V izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta je lahko sestavni del izpušnega plina, na primer CO2 ali NOx. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za pet razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja r
  d:

qm

  p = qm

  dew/r
  d

(74)

Da se zagotovi točnost qm

  p, je treba upoštevati točnosti analizatorjev plina.

9.4.7   Posebne zahteve za sistem redčenja z delnim tokom

9.4.7.1   Preverjanje pretoka ogljika

Preverjanje pretoka ogljika z uporabo dejanskih izpušnih plinov se močno priporoča za ugotavljanje težav pri merjenju in nadzoru ter preverjanje pravilnega delovanja sistema z delnim tokom. Preverjanje pretoka ogljika je treba izvesti vsaj vsakokrat, ko se namesti nov motor ali ko pride do kakšne pomembne spremembe v konfiguraciji preskusnega prostora.

Motor mora delovati pri obremenitvi in vrtilni frekvenci pri največjem navoru ali v kateri koli drugi fazi delovanja v ustaljenem stanju, ki proizvede 5 % ali več CO2. Sistem za vzorčenje z delnim tokom mora delovati pri faktorju redčenja od približno 15 do 1.

Če se izvede preverjanje pretoka ogljika, se uporablja postopek iz Dodatka 5. Stopnje pretoka ogljika se izračunajo v skladu z enačbami od 80 do 82 v Dodatku 5. Vse stopnje pretoka ogljika se ne smejo razlikovati za več kot 3 %.

9.4.7.2   Preverjanje pred preskusom

Preverjanje pred preskusom se izvede v roku dveh ur pred izvedbo preskusa, in sicer na naslednji način.

Točnost merilnikov pretoka se preveri na enak način kot za kalibriranje (glej odstavek 9.4.6.2) za vsaj dve točki, vključno z vrednostmi pretoka qm

  dw, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 5 in 15 za vrednost qm

  dew, uporabljeno med preskusom.

Če je z zapisi postopka kalibriranja v okviru odstavka 9.4.6.2 mogoče dokazati, da kalibriranje merilnika pretoka ostane stabilna dlje časa, je preverjanje pred preskusom mogoče izpustiti.

9.4.7.3   Določitev transformacijskega časa

Sistemske nastavitve za ovrednotenje transformacijskega časa morajo biti enake tistim, ki so se uporabljale pri merjenju med preskusom. Transformacijski čas se določi po naslednji metodi.

Na sondo se zaporedno in v neposredni bližini priklopi neodvisen referenčni merilnik pretoka, ki ima območje merjenja primerno za pretok skozi sondo. Ta merilnik pretoka mora imeti transformacijski čas manjši od 100 ms za uporabljeni pretok pri merjenju odzivnega časa, pri čemer mora biti pretočni upor dovolj nizek, da ne vpliva na dinamično zmogljivost sistema redčenja z delnim tokom, in skladen z dobro inženirsko prakso.

Pretok izpušnih plinov (ali pretok zraka, če se računa pretok izpušnih plinov) na vstopu v sistem redčenja z delnim tokom se stopničasto spremeni iz nizkega pretoka na vsaj 90 % obsega skale. Sprožilec za stopničasto spremembo mora biti enak tistemu, ki se uporabi za začetek vnaprej določenega krmiljenja (look ahead control) v dejanskem preskušanju. Dražljaj spremembe pretoka izpušnih plinov in odziv merilnika pretoka se zabeležita pri frekvenci vzorca vsaj 10 Hz.

Iz teh podatkov se za sistem redčenja z delnim tokom določi transformacijski čas, ki je čas od začetka spremembe do 50 % odziva merilnika pretoka. Na podoben način se določita transformacijska časa signala qm

  p sistema redčenja z delnim tokom in signala qm

  ew, i merilnika pretoka izpušnih plinov. Signala se uporabita pri regresijski kontroli, ki se izvede po vsakem preskusu (glej odstavek 8.3.3.3).

Izračun se ponovi za vsaj pet dražljajev za vzpon in za padec, rezultat pa se izrazi kot povprečje posameznih rezultatov. Od te vrednosti se odšteje notranji transformacijski čas (< 100 ms) referenčnega merilnika pretoka. To je vrednost za „vnaprej določeno krmiljenje“ sistema redčenja z delnim tokom, ki se uporabi v skladu z odstavkom 8.3.3.3.

9.5   Kalibracija sistema CVS

9.5.1   Splošno

Sistem CVS se kalibrira s pomočjo točnega merilnika pretoka in regulatorja pretoka. Pretok skozi sistem se meri pri različnih nastavitvah regulatorja, krmilni parametri sistema pa se merijo in povežejo s pretokom.

Uporabljajo se lahko razne vrste merilnikov pretoka, npr. kalibrirana venturijeva cev, kalibriran laminarni merilnik pretoka in kalibriran turbinski plinomer.

9.5.2   Kalibracija črpalke s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP)

Vsi parametri, povezani s črpalko, se izmerijo skupaj s parametri, povezanimi z venturijevo cevjo za kalibracijo, ki je na črpalko priključena zaporedno. Izračunano stopnjo pretoka (v m3/s na vstopu v črpalko, pri absolutnem tlaku in temperaturi) se zapiše glede na korelacijsko funkcijo, ki je vrednost specifične kombinacije parametrov črpalke. Določi se linearna enačba, ki povezuje pretok črpalke in korelacijsko funkcijo. Če ima CVS pogon z več različnimi števili vrtljajev, se kalibriranje izvede za vsako uporabljeno območje.

Med kalibriranjem je treba ohranjati stabilno temperaturo.

Puščanje vseh priključkov in vodov med venturijevo cevjo za kalibracijo in črpalko CVS se ne sme presegati 0,3 % točke najnižjega pretoka (točka največje omejitve in najmanjšega števila vrtljajev PDP).

9.5.2.1   Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (qv

  CVS) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 6 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Nato se stopnja pretoka zraka pretvori v pretok črpalke (V
  0) v m3/vrt pri absolutni temperaturi in tlaku na vstopu v črpalko, in sicer takole:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

kjer je:

| qv

  CVS | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v črpalko, v K |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v črpalko, v kPa |
| n | število vrtljajev črpalke, v vrt/s |

qv

  CVS

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

T

temperatura na vstopu v črpalko, v K

p
  p

absolutni tlak na vstopu v črpalko, v kPa

n

število vrtljajev črpalke, v vrt/s

Zaradi upoštevanja medsebojnega delovanja nihanja tlaka pri črpalki in stopnje izgube črpalke je treba izračunati korelacijsko funkcijo (X
  0) med številom vrtljajev črpalke, razliko tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje ter absolutnim tlakom na izstopu iz črpalke, in sicer takole:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

kjer je:

| Δp
  p | razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje, v kPa |
| --- | --- |
| p
  p | absolutni tlak na izhodu iz črpalke, v kPa |

Δp
  p

razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje, v kPa

p
  p

absolutni tlak na izhodu iz črpalke, v kPa

Za generiranje kalibracijske enačbe se opravi linearna prilagoditev z metodo najmanjših kvadratov, in sicer takole:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D
  0 in m sta odsek in naklon, ki določata regresijske premice.

Pri sistemu CVS z več različnimi števili vrtljajev morajo kalibracijske krivulje, generirane pri različnih stopnjah pretoka črpalke, potekati približno vzporedno, vrednosti odseka (D
  0) pa morajo z manjšanjem stopnje pretoka črpalke naraščati.

Vrednosti, izračunane na podlagi enačbe, morajo biti v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti V
  0. Vrednosti m so od črpalke do črpalke različne. Dotok delcev s časom povzroči zmanjšanje izgube črpalke, kar je razvidno iz nižjih vrednosti za m. Zato je treba kalibriranje izvesti ob zagonu črpalke, po večjih vzdrževalnih delih in če preverjanje celotnega sistema pokaže spremembo stopnje izgube.

9.5.3   Kalibracija venturijeve cevi s kritičnim pretokom (CFV)

Kalibracija CFV temelji na enačbi za kritični pretok v venturijevi cevi. Pretok plinov je odvisen od tlaka in temperature na vstopu v venturijevo cev.

Za določanje območja kritičnega pretoka se K
  v zapiše kot funkcija tlaka na vstopu v venturijevo cev. K
  v ima pri kritičnem (dušenem) pretoku relativno konstantno vrednost. Z upadanjem tlaka (naraščanjem vakuuma) se venturijeva cev odduši in K
  v zmanjša, kar nakazuje na to, da CFV obratuje zunaj dopustnega območja.

9.5.3.1   Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (qv

  CVS) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 8 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Kalibracijski koeficient se izračuna iz kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer takole:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

kjer je:

| qv

  CVS | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev, v kPa |

qv

  CVS

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

T

temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K

p
  p

absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev, v kPa

Izračunata se povprečni K
  V in standardni odklon. Standardni odklon ne sme presegati ±0,3 % povprečnega K
  v.

9.5.4   Kalibracija venturijeve cevi s podzvočnim pretokom (SSV)

Kalibracija SSV temelji na enačbi za podzvočni pretok v venturijevi cevi. Pretok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu ter padca tlaka med vstopom v SSV in grlom, kot prikazuje enačba 43 (glej odstavek 8.4.1.4).

9.5.4.1   Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (Q
  SSV) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Koeficient pretoka se izračuna iz kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer takole:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

kjer je:

Q
  SSV stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

T temperatura na vstopu v venturijevo cev, v K

d
  V premer grla SSV, v m

r
  p razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom in vstopom v SSV =Formula

r
  D razmerje med premerom grla SSV, d
  V, in notranjim premerom sesalne cevi, D

Za določitev območja podzvočnega pretoka se C
  d zapiše kot funkcija Reynoldsovega števila Re v grlu SSV. Re v grlu SSV se izračuna po naslednji enačbi:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

če je:

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

kjer je:

A125,55152 v enotah SI za:Formula

| Q
  SSV | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s |
| --- | --- |
| d
  V | premer grla SSV, v m |
| μ | absolutna ali dinamična viskoznost plina, v kg/ms |
| b | 1,458 x 106 (empirična konstanta), v kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirična konstanta), v K |

Q
  SSV

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K), v m3/s

d
  V

premer grla SSV, v m

μ

absolutna ali dinamična viskoznost plina, v kg/ms

b

1,458 x 106 (empirična konstanta), v kg/ms K0,5

S

110,4 (empirična konstanta), v K

Ker je Q
  SSV vnos za enačbo Re, je treba izračune začeti s začetno oceno za Q
  SSV ali C
  d venturijeve cevi za kalibracijo in ponavljati, dokler Q
  SSV ne konvergira. Konvergentna metoda mora biti točna na 0,1 % merilne vrednosti točke ali boljša.

Izračunane vrednosti C
  d iz dobljene enačbe kalibracijske krivulje za najmanj šestnajst točk v območju podzvočnega pretoka morajo biti v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti C
  d za vsako kalibracijsko točko.

9.5.5   Preverjanje celotnega sistema

Skupna točnost sistema vzorčenja CVS in analiznega sistema se določi z uvajanjem znane mase plinastega onesnaževala v sistem, medtem ko ta deluje na običajen način. Onesnaževalo se analizira in izračuna njegova masa skladno z odstavkom 8.4.2.4, razen pri propanu, kjer se za HC namesto u faktorja 0,000480 uporabi faktor 0,000472. Uporabi se ena od naslednjih dveh tehnik.

9.5.5.1   Merjenje s pomočjo zaslonke s kritičnim pretokom

Sistem CVS se skozi kalibrirano zaslonko s kritičnim pretokom napolni z znano količino čistega plina (ogljikovega monoksida ali propana). Če je tlak na vstopu dovolj visok, je stopnja pretoka, ki se nastavi z zaslonko s kritičnim pretokom, neodvisna od tlaka na izstopu iz zaslonke (kritični pretok). Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisije izpušnih plinov. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina. Tako ugotovljena masa mora biti v območju ± 3 % znane mase vbrizganega plina.

9.5.5.2   Merjenje s pomočjo gravimetrijske tehnike

Do ±0,01 g natančno se določi masa majhne jeklenke, napolnjene z ogljikovim monoksidom ali propanom. Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisije izpušnih plinov, medtem ko se vanj vbrizgava ogljikov monoksid ali propan. Količina sproščenega čistega plina se določi s pomočjo merjenja razlike mas. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina. Tako ugotovljena masa mora biti v območju ± 3 % znane mase vbrizganega plina.

---

(1)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem WHDC gtp. Vendar pa nekateri deli WHDC gtp. v tej prilogi niso potrebni.

(2)  odvisno od goriva

(3)  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22 – 25 %; N = 0–12 %

(5)  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient CH4
  u
  gas)

(6)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

(7)  odvisno od goriva

(8)  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(10)  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient CH4
  u
  gas)

(11)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

Dodatek 1

Shema delovanja motorja na dinamometru za preskus WHTC

| Čas | Norm. vrt. frekv | Norm. navor |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6 |
| 19 | 40,8 | 0 |
| 20 | 33 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54 | 18 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6 |
| 27 | 59 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21 | 0 |
| 40 | 19,1 | 0 |
| 41 | 13,7 | 0 |
| 42 | 2,2 | 0 |
| 43 | 0 | 0 |
| 44 | 0 | 0 |
| 45 | 0 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51 | 20,9 |
| 58 | 60 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18 |
| 77 | 57 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7 |
| 79 | 43,3 | 0 |
| 80 | 28,5 | 25 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0 |
| 127 | 54 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0 | 0 |
| 132 | 0 | 0 |
| 133 | 0 | 0 |
| 134 | 0 | 0 |
| 135 | 0 | 0 |
| 136 | 0 | 0 |
| 137 | 0 | 0 |
| 138 | 0 | 0 |
| 139 | 0 | 0 |
| 140 | 0 | 0 |
| 141 | 0 | 0 |
| 142 | 0 | 4,9 |
| 143 | 0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0 |
| 148 | 15,3 | 0 |
| 149 | 14,2 | 0 |
| 150 | 13,2 | 0 |
| 151 | 11,6 | 0 |
| 152 | 8,4 | 0 |
| 153 | 5,4 | 0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7 |
| 165 | 27,5 | 5 |
| 166 | 23,1 | 3 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8 |
| 181 | 38,2 | 6 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7 |
| 188 | 14,8 | 7 |
| 189 | 0 | 5,9 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 0 | 0 |
| 226 | 0 | 0 |
| 227 | 0 | 0 |
| 228 | 0 | 0 |
| 229 | 0 | 0 |
| 230 | 0 | 0 |
| 231 | 0 | 0 |
| 232 | 0 | 0 |
| 233 | 0 | 0 |
| 234 | 0 | 0 |
| 235 | 0 | 0 |
| 236 | 0 | 0 |
| 237 | 0 | 0 |
| 238 | 0 | 0 |
| 239 | 0 | 0 |
| 240 | 0 | 0 |
| 241 | 0 | 0 |
| 242 | 0 | 0 |
| 243 | 0 | 0 |
| 244 | 0 | 0 |
| 245 | 0 | 0 |
| 246 | 0 | 0 |
| 247 | 0 | 0 |
| 248 | 0 | 0 |
| 249 | 0 | 0 |
| 250 | 0 | 0 |
| 251 | 0 | 0 |
| 252 | 0 | 0 |
| 253 | 0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0 |
| 259 | 36 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61 | m |
| 267 | 56 | m |
| 268 | 54 | m |
| 269 | 53 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0 | m |
| 278 | 0 | 0 |
| 279 | 0 | 0 |
| 280 | 0 | 0 |
| 281 | 0 | 0 |
| 282 | 0 | 0 |
| 283 | 0 | 0 |
| 284 | 0 | 0 |
| 285 | 0 | 0 |
| 286 | 0 | 0 |
| 287 | 0 | 0 |
| 288 | 0 | 0 |
| 289 | 0 | 0 |
| 290 | 0 | 0 |
| 291 | 0 | 0 |
| 292 | 0 | 0 |
| 293 | 0 | 0 |
| 294 | 0 | 0 |
| 295 | 0 | 0 |
| 296 | 0 | 0 |
| 297 | 0 | 0 |
| 298 | 0 | 0 |
| 299 | 0 | 0 |
| 300 | 0 | 0 |
| 301 | 0 | 0 |
| 302 | 0 | 0 |
| 303 | 0 | 0 |
| 304 | 0 | 0 |
| 305 | 0 | 0 |
| 306 | 0 | 0 |
| 307 | 0 | 0 |
| 308 | 0 | 0 |
| 309 | 0 | 0 |
| 310 | 0 | 0 |
| 311 | 0 | 0 |
| 312 | 0 | 0 |
| 313 | 0 | 0 |
| 314 | 0 | 0 |
| 315 | 0 | 0 |
| 316 | 0 | 0 |
| 317 | 0 | 0 |
| 318 | 0 | 0 |
| 319 | 0 | 0 |
| 320 | 0 | 0 |
| 321 | 0 | 0 |
| 322 | 0 | 0 |
| 323 | 0 | 0 |
| 324 | 4,5 | 41 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41 | 34,7 |
| 328 | 50 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0 | m |
| 337 | 0 | 0 |
| 338 | 0 | 0 |
| 339 | 0 | 0 |
| 340 | 0 | 0 |
| 341 | 0 | 0 |
| 342 | 0 | 0 |
| 343 | 0 | 0 |
| 344 | 0 | 0 |
| 345 | 0 | 0 |
| 346 | 0 | 0 |
| 347 | 0 | 0 |
| 348 | 0 | 0 |
| 349 | 0 | 0 |
| 350 | 0 | 0 |
| 351 | 0 | 0 |
| 352 | 0 | 0 |
| 353 | 0 | 0 |
| 354 | 0 | 0,5 |
| 355 | 0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21 |
| 360 | 38,8 | 0 |
| 361 | 30 | 37 |
| 362 | 37 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62 | m |
| 383 | 52 | m |
| 384 | 43 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47 | 31,3 |
| 431 | 49 | 38,3 |
| 432 | 52 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10 | m |
| 463 | 0 | 0 |
| 464 | 0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58 |
| 485 | 48,1 | 80 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0 |
| 492 | 59 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30 | m |
| 497 | 29,1 | 12 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47 | 0 |
| 534 | 57 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36 | 0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0 |
| 554 | 29,9 | 8 |
| 555 | 32,5 | 15 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52 | 22 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32 |
| 592 | 43,8 | 6 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0 |
| 607 | 52 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37 | 59,6 |
| 637 | 39 | 49 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0 | 0 |
| 645 | 0 | 0 |
| 646 | 0 | 0 |
| 647 | 0 | 0 |
| 648 | 0 | 0 |
| 649 | 0 | 0 |
| 650 | 0 | 0 |
| 651 | 0 | 0 |
| 652 | 0 | 0 |
| 653 | 0 | 0 |
| 654 | 0 | 0 |
| 655 | 0 | 0 |
| 656 | 0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10 |
| 660 | 32,2 | 0 |
| 661 | 42,3 | 46 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39 |
| 680 | 69,6 | 0 |
| 681 | 55 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95 |
| 688 | 61 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43 | 0 |
| 696 | 58 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7 | m |
| 707 | 0 | 0 |
| 708 | 0 | 0 |
| 709 | 0 | 0 |
| 710 | 0 | 0 |
| 711 | 0 | 0 |
| 712 | 0 | 0 |
| 713 | 0 | 0 |
| 714 | 0 | 0 |
| 715 | 0 | 0 |
| 716 | 0 | 0 |
| 717 | 0 | 0 |
| 718 | 0 | 0 |
| 719 | 0 | 0 |
| 720 | 0 | 0 |
| 721 | 0 | 0 |
| 722 | 0 | 0 |
| 723 | 0 | 0 |
| 724 | 0 | 0 |
| 725 | 0 | 0 |
| 726 | 0 | 0 |
| 727 | 0 | 0 |
| 728 | 0 | 0 |
| 729 | 0 | 0 |
| 730 | 0 | 0 |
| 731 | 0 | 0 |
| 732 | 0 | 0 |
| 733 | 0 | 0 |
| 734 | 0 | 0 |
| 735 | 0 | 0 |
| 736 | 0 | 0 |
| 737 | 0 | 0 |
| 738 | 0 | 0 |
| 739 | 0 | 0 |
| 740 | 0 | 0 |
| 741 | 0 | 0 |
| 742 | 0 | 0 |
| 743 | 0 | 0 |
| 744 | 0 | 0 |
| 745 | 0 | 0 |
| 746 | 0 | 0 |
| 747 | 0 | 0 |
| 748 | 0 | 0 |
| 749 | 0 | 0 |
| 750 | 0 | 0 |
| 751 | 0 | 0 |
| 752 | 0 | 0 |
| 753 | 0 | 0 |
| 754 | 0 | 0 |
| 755 | 0 | 0 |
| 756 | 0 | 0 |
| 757 | 0 | 0 |
| 758 | 0 | 0 |
| 759 | 0 | 0 |
| 760 | 0 | 0 |
| 761 | 0 | 0 |
| 762 | 0 | 0 |
| 763 | 0 | 0 |
| 764 | 0 | 0 |
| 765 | 0 | 0 |
| 766 | 0 | 0 |
| 767 | 0 | 0 |
| 768 | 0 | 0 |
| 769 | 0 | 0 |
| 770 | 0 | 0 |
| 771 | 0 | 22 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47 | 35 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35 | 57,9 |
| 809 | 36 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43 | 0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45 | 0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0 | 0 |
| 895 | 0 | 0 |
| 896 | 0 | 0 |
| 897 | 0 | 0 |
| 898 | 0 | 0 |
| 899 | 0 | 0 |
| 900 | 0 | 0 |
| 901 | 0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44 | 0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22 |
| 1 028 | 41,3 | 0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30 | 26,5 |
| 1 064 | 31 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30 | m |
| 1 070 | 30 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5 | m |
| 1 146 | 0 | 0 |
| 1 147 | 0 | 0 |
| 1 148 | 0 | 0 |
| 1 149 | 0 | 0 |
| 1 150 | 0 | 0 |
| 1 151 | 0 | 0 |
| 1 152 | 0 | 0 |
| 1 153 | 0 | 0 |
| 1 154 | 0 | 0 |
| 1 155 | 0 | 0 |
| 1 156 | 0 | 0 |
| 1 157 | 0 | 0 |
| 1 158 | 0 | 0 |
| 1 159 | 0 | 0 |
| 1 160 | 0 | 0 |
| 1 161 | 0 | 0 |
| 1 162 | 0 | 0 |
| 1 163 | 0 | 0 |
| 1 164 | 0 | 0 |
| 1 165 | 0 | 0 |
| 1 166 | 0 | 0 |
| 1 167 | 0 | 0 |
| 1 168 | 0 | 0 |
| 1 169 | 0 | 0 |
| 1 170 | 0 | 0 |
| 1 171 | 0 | 0 |
| 1 172 | 0 | 0 |
| 1 173 | 0 | 0 |
| 1 174 | 0 | 0 |
| 1 175 | 0 | 0 |
| 1 176 | 0 | 0 |
| 1 177 | 0 | 0 |
| 1 178 | 0 | 0 |
| 1 179 | 0 | 0 |
| 1 180 | 0 | 0 |
| 1 181 | 0 | 0 |
| 1 182 | 0 | 0 |
| 1 183 | 0 | 0 |
| 1 184 | 0 | 0 |
| 1 185 | 0 | 0 |
| 1 186 | 0 | 0 |
| 1 187 | 0 | 0 |
| 1 188 | 0 | 0 |
| 1 189 | 0 | 0 |
| 1 190 | 0 | 0 |
| 1 191 | 0 | 0 |
| 1 192 | 0 | 0 |
| 1 193 | 0 | 0 |
| 1 194 | 0 | 0 |
| 1 195 | 0 | 0 |
| 1 196 | 0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0 |
| 1 205 | 29,3 | 15 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100 | m |
| 1 235 | 96 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86 |
| 1 295 | 87 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81 | 0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69 | 85,5 |
| 1 303 | 70 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51 | 100 |
| 1 315 | 51,9 | 100 |
| 1 316 | 52,6 | 100 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41 | 21 |
| 1 324 | 40,3 | 0 |
| 1 325 | 39,3 | 1 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37 | 57 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45 | m |
| 1 379 | 43 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60 | 0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100 |
| 1 406 | 36,4 | 100 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100 |
| 1 441 | 39,2 | 100 |
| 1 442 | 40,9 | 100 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51 | 95,9 |
| 1 451 | 52 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56 | 22,9 |
| 1 499 | 56 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0 |
| 1 526 | 48,8 | 23 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57 | 38,5 |
| 1 545 | 57 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57 | 27 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35 |
| 1 574 | 56,5 | 36 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47 |
| 1 580 | 56,4 | 48 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31 | m |
| 1 769 | 40 | 0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| M | = | točka delovanja motorja |

Čas

Norm. vrt. frekv

Norm. navor

s

%

%

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6

19

40,8

0

20

33

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54

18

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6

27

59

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21

0

40

19,1

0

41

13,7

0

42

2,2

0

43

0

0

44

0

0

45

0

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0

56

42,8

11,6

57

51

20,9

58

60

9,6

59

49,4

0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18

77

57

14,1

78

58,1

7

79

43,3

0

80

28,5

25

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0

127

54

m

128

40,5

m

129

27

m

130

13,5

m

131

0

0

132

0

0

133

0

0

134

0

0

135

0

0

136

0

0

137

0

0

138

0

0

139

0

0

140

0

0

141

0

0

142

0

4,9

143

0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15

9,4

147

15,9

0

148

15,3

0

149

14,2

0

150

13,2

0

151

11,6

0

152

8,4

0

153

5,4

0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7

165

27,5

5

166

23,1

3

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8

181

38,2

6

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7

188

14,8

7

189

0

5,9

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

0

0

226

0

0

227

0

0

228

0

0

229

0

0

230

0

0

231

0

0

232

0

0

233

0

0

234

0

0

235

0

0

236

0

0

237

0

0

238

0

0

239

0

0

240

0

0

241

0

0

242

0

0

243

0

0

244

0

0

245

0

0

246

0

0

247

0

0

248

0

0

249

0

0

250

0

0

251

0

0

252

0

0

253

0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0

259

36

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61

m

267

56

m

268

54

m

269

53

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0

m

278

0

0

279

0

0

280

0

0

281

0

0

282

0

0

283

0

0

284

0

0

285

0

0

286

0

0

287

0

0

288

0

0

289

0

0

290

0

0

291

0

0

292

0

0

293

0

0

294

0

0

295

0

0

296

0

0

297

0

0

298

0

0

299

0

0

300

0

0

301

0

0

302

0

0

303

0

0

304

0

0

305

0

0

306

0

0

307

0

0

308

0

0

309

0

0

310

0

0

311

0

0

312

0

0

313

0

0

314

0

0

315

0

0

316

0

0

317

0

0

318

0

0

319

0

0

320

0

0

321

0

0

322

0

0

323

0

0

324

4,5

41

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41

34,7

328

50

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0

m

337

0

0

338

0

0

339

0

0

340

0

0

341

0

0

342

0

0

343

0

0

344

0

0

345

0

0

346

0

0

347

0

0

348

0

0

349

0

0

350

0

0

351

0

0

352

0

0

353

0

0

354

0

0,5

355

0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21

360

38,8

0

361

30

37

362

37

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0

371

33,6

35,8

372

36,9

67

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47

m

381

54,6

m

382

62

m

383

52

m

384

43

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47

31,3

431

49

38,3

432

52

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45

439

78,6

21,5

440

65,5

0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10

m

463

0

0

464

0

1,5

465

0,9

41,1

466

7

46,3

467

12,8

48,5

468

17

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100

477

81,7

47,9

478

71,2

0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58

485

48,1

80

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0

492

59

m

493

48,9

m

494

40

m

495

33,5

m

496

30

m

497

29,1

12

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38

15,3

505

40,3

50,9

506

43

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0

517

27,9

8,2

518

29

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47

0

534

57

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36

0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0

554

29,9

8

555

32,5

15

556

34,6

63,1

557

36,7

58

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52

22

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32

592

43,8

6

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51

82,3

606

52,1

0

607

52

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37

59,6

637

39

49

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0

0

645

0

0

646

0

0

647

0

0

648

0

0

649

0

0

650

0

0

651

0

0

652

0

0

653

0

0

654

0

0

655

0

0

656

0

3,4

657

1,4

22

658

10,1

45,3

659

21,5

10

660

32,2

0

661

42,3

46

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0

665

60,4

41,8

666

69,1

79

667

77,1

38,3

668

63,1

0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39

680

69,6

0

681

55

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95

688

61

46,7

689

46,6

0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43

0

696

58

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7

m

707

0

0

708

0

0

709

0

0

710

0

0

711

0

0

712

0

0

713

0

0

714

0

0

715

0

0

716

0

0

717

0

0

718

0

0

719

0

0

720

0

0

721

0

0

722

0

0

723

0

0

724

0

0

725

0

0

726

0

0

727

0

0

728

0

0

729

0

0

730

0

0

731

0

0

732

0

0

733

0

0

734

0

0

735

0

0

736

0

0

737

0

0

738

0

0

739

0

0

740

0

0

741

0

0

742

0

0

743

0

0

744

0

0

745

0

0

746

0

0

747

0

0

748

0

0

749

0

0

750

0

0

751

0

0

752

0

0

753

0

0

754

0

0

755

0

0

756

0

0

757

0

0

758

0

0

759

0

0

760

0

0

761

0

0

762

0

0

763

0

0

764

0

0

765

0

0

766

0

0

767

0

0

768

0

0

769

0

0

770

0

0

771

0

22

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47

35

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14

37,6

791

18,4

25

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0

807

32,6

30,5

808

35

57,9

809

36

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57

18,3

821

42,3

0

822

27,6

29,1

823

28,4

57

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43

0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20

867

37,2

m

868

37

m

869

36,6

m

870

36

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45

0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0

886

56,4

m

887

51

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0

0

895

0

0

896

0

0

897

0

0

898

0

0

899

0

0

900

0

0

901

0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56

936

59,9

27,2

937

45,8

0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44

0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22

1 028

41,3

0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30

26,5

1 064

31

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30

m

1 070

30

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37

m

1 099

35,1

2

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58

12,4

1 116

43,4

0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5

m

1 146

0

0

1 147

0

0

1 148

0

0

1 149

0

0

1 150

0

0

1 151

0

0

1 152

0

0

1 153

0

0

1 154

0

0

1 155

0

0

1 156

0

0

1 157

0

0

1 158

0

0

1 159

0

0

1 160

0

0

1 161

0

0

1 162

0

0

1 163

0

0

1 164

0

0

1 165

0

0

1 166

0

0

1 167

0

0

1 168

0

0

1 169

0

0

1 170

0

0

1 171

0

0

1 172

0

0

1 173

0

0

1 174

0

0

1 175

0

0

1 176

0

0

1 177

0

0

1 178

0

0

1 179

0

0

1 180

0

0

1 181

0

0

1 182

0

0

1 183

0

0

1 184

0

0

1 185

0

0

1 186

0

0

1 187

0

0

1 188

0

0

1 189

0

0

1 190

0

0

1 191

0

0

1 192

0

0

1 193

0

0

1 194

0

0

1 195

0

0

1 196

0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0

1 205

29,3

15

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100

m

1 235

96

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0

1 248

42,3

37,2

1 249

43

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48

m

1 273

46,4

m

1 274

45

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86

1 295

87

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81

0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69

85,5

1 303

70

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51

100

1 315

51,9

100

1 316

52,6

100

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41

21

1 324

40,3

0

1 325

39,3

1

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28

29,5

1 342

28,6

100

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37

57

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45

m

1 379

43

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60

0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53

26,1

1 391

59,5

0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100

1 406

36,4

100

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39

72,9

1 413

40,2

72

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100

1 441

39,2

100

1 442

40,9

100

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51

95,9

1 451

52

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53

65,5

1 454

53,2

0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56

22,9

1 499

56

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0

1 526

48,8

23

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57

59,5

1 540

56,7

57

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57

38,5

1 545

57

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57

27

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35

1 574

56,5

36

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47

1 580

56,4

48

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55

m

1 750

54,1

m

1 751

54

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31

m

1 769

40

0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

M

=

točka delovanja motorja

Dodatek 2

Dizelsko referenčno gorivo

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (1) | Preskusni postopek |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Cetansko število | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Gostota pri 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destilacija: | | | | |
| — | 50 % vol |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (1)

Preskusni postopek

najmanj

največ

Cetansko število

52

54

ISO 5165

Gostota pri 15 oC

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destilacija:

—

50 % vol

oC

245

ISO 3405

| — | 95 % vol |
| --- | --- |

—

95 % vol

oC

345

350

| — | zaključno vrelišče |
| --- | --- |

—

zaključno vrelišče

oC

370

Točka vžiga

oC

55

ISO 2719

Sposobnost filtra (CFPP)

oC

-5

EN 116

Kinematična viskoznost pri 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Policiklični aromatični ogljikovodiki

%

m/m

2,0

6,0

EN 12916

Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR)

%

m/m

0,2

ISO 10370

Vsebnost pepela

%

m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vsebnost vode

%

m/m

0,02

EN-ISO 12937

Vsebnost žvepla

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Korozija bakra pri 50 oC

1

EN-ISO 2160

Lubrikativnost (HFRR pri 60 oC)

μm

400

CEC F-06-A-96

Nevtralizacijsko število

mg KOH/g

0,02

Oksidacijska stabilnost

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „resnične vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259, „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preskusnih metodah“, pri določanju njihove najmanjše vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = možnost ponovljivosti).

Ne glede na ta ukrep, potreben zaradi statistike, mora proizvajalec goriva skušati doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša vrednost. Če je treba razjasniti vprašanje, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe ISO 4259.

Dodatek 3

Oprema za merjenje

A.3.1   Analizni sistem

A.3.1.1   Uvod

Ta priloga vsebuje osnovne zahteve in splošne opise sistemov za vzorčenje in analizo. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s slikama 9 in 10. Vendar pa je obvezna skladnost z osnovnimi zahtevami, kot so dimenzije cevi za vzorčenje, ogrevanje in konstrukcija. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke, naprave za pretok in stikala. Po drugi strani pa se lahko drugi sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

A.3.1.2   Opis analiznega sistema

Analizni sistem za določanje emisij v nerazredčenih (slika 9) ali razredčenih (slika 10) izpušnih plinih je opisan na podlagi uporabe:

| (a) | analizatorja HFID ali FID za merjenje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

(a)

analizatorja HFID ali FID za merjenje ogljikovodikov;

| (b) | analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(b)

analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida;

| (c) | analizatorja HCLD ali CLD za merjenje dušikovih oksidov. |
| --- | --- |

(c)

analizatorja HCLD ali CLD za merjenje dušikovih oksidov.

Za vse sestavine naj se vzame vzorec z eno sondo za vzorčenje in se notranje razdeli na različne analizatorje. Neobvezno se lahko uporabita dve sondi za vzorčenje, nameščeni blizu skupaj. Paziti je treba, da na nobeni točki analiznega sistema ne pride do nehotene kondenzacije sestavin izpuha (vključno z vodo in žveplovo kislino).

Slika 9

Shematski diagram poteka v sistemu za analizo nerazredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx, HC

Image

Slika 10

Shematski diagram poteka v sistemu za analizo razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx, HC

Image

A.3.1.3   Sestavni deli s slik 9 in 10:

| EP | : | Izpušna cev |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Sonda za vzorčenje nerazredčenih izpušnih plinov (samo slika 9) |

EP

:

Izpušna cev

SP

:

Sonda za vzorčenje nerazredčenih izpušnih plinov (samo slika 9)

Priporoča se statična sonda iz nerjavnega jekla z več luknjami, ki je na koncu zaprta. Notranji premer ne sme biti večji od notranjega premera cevi za vzorčenje. Debelina sten sonde ne sme biti večja od 1 mm. V sondi morajo biti najmanj 3 luknje v 3 različnih radialnih ravninah, ki so take velikosti, da vzorčijo približno enak pretok. Sonda naj sega najmanj 80 % prečno v izpušno cev. Uporabi se lahko eno ali dve sondi.

| SP2 | : | Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 10) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 10)

Sonda mora:

| (a) | tvoriti prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za vzorčenje HSL1; |
| --- | --- |

(a)

tvoriti prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za vzorčenje HSL1;

| (b) | imeti notranji premer najmanj 5 mm; |
| --- | --- |

(b)

imeti notranji premer najmanj 5 mm;

| (c) | biti nameščena v tunelu za redčenje DT (slika 15) na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje); |
| --- | --- |

(c)

biti nameščena v tunelu za redčenje DT (slika 15) na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje);

| (d) | biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(d)

biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (e) | biti ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) ali, za motorje na prisilni vžig, na 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC); |
| --- | --- |

(e)

biti ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) ali, za motorje na prisilni vžig, na 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC);

| (f) | biti neogrevana v primeru meritve FID (pri nizkih temperaturah). |
| --- | --- |

(f)

biti neogrevana v primeru meritve FID (pri nizkih temperaturah).

| SP3 | : | Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 10) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 10)

Sonda mora:

| (a) | biti v isti ravnini kot SP2; |
| --- | --- |

(a)

biti v isti ravnini kot SP2;

| (b) | biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(b)

biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (c) | biti po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 oC), da ne pride do kondenzacije vode. |
| --- | --- |

(c)

biti po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 oC), da ne pride do kondenzacije vode.

| HF1 | : | Ogrevani predfilter (neobvezno) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Ogrevani predfilter (neobvezno)

Temperatura mora biti enaka kot pri HSL1.

| HF2 | : | Ogrevani filter |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Ogrevani filter

Filter izloča vse trdne delce iz vzorca plinov pred analizatorjem. Temperatura mora biti enaka kot pri HSL1. Filter se zamenja po potrebi.

| HSL1 | : | Ogrevana cev za vzorčenje |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Ogrevana cev za vzorčenje

Cev za vzorčenje se uporablja za prenos vzorca plina od ene same sonde do točk(-e) delitve in analizatorja HC.

Cev za vzorčenje mora:

| (a) | imeti notranji premer najmanj 4 mm in največ 13,5 mm; |
| --- | --- |

(a)

imeti notranji premer najmanj 4 mm in največ 13,5 mm;

| (b) | biti iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE); |
| --- | --- |

(b)

biti iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE);

| (c) | vzdrževati temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

(c)

vzdrževati temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 oC);

| (d) | vzdrževati temperaturo sten večjo od 453 K (180 oC), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

(d)

vzdrževati temperaturo sten večjo od 453 K (180 oC), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 oC);

| (e) | vzdrževati temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) tik pred ogrevanim filtrom HF2 in HFID. |
| --- | --- |

(e)

vzdrževati temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) tik pred ogrevanim filtrom HF2 in HFID.

| HSL2 | : | Ogrevana cev za vzorčenje NOx |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Ogrevana cev za vzorčenje NOx

Cev za vzorčenje mora:

| (a) | vzdrževati temperaturo sten med 328 K in 473 K (55 oC do 200 oC) do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje; |
| --- | --- |

(a)

vzdrževati temperaturo sten med 328 K in 473 K (55 oC do 200 oC) do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje;

| (b) | biti iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE). |
| --- | --- |

(b)

biti iz nerjavnega jekla ali iz politetrafluoretilena (PTFE).

| HP | : | Ogrevana črpalka za vzorčenje |
| --- | --- | --- |

HP

:

Ogrevana črpalka za vzorčenje

Črpalka se ogreje na temperaturo HSL.

| SL | : | Cev za vzorčenje CO in CO2 |
| --- | --- | --- |

SL

:

Cev za vzorčenje CO in CO2

Cev mora biti iz politetrafluoretilena (PTFE) ali iz nerjavnega jekla. Lahko je ogrevana ali neogrevana.

| HC | : | Analizator HFID |
| --- | --- | --- |

HC

:

Analizator HFID

Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) ali plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje ogljikovodikov. Temperatura HFID se vzdržuje v območju od 453 K do 473 K (180 oC do 200 oC).

| CO, CO2 | : | Analizator NDIR |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

Analizator NDIR

Analizatorji NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi (neobvezno za določanje razmerja redčenja pri merjenju PT).

| NOx | : | Analizator CLD |
| --- | --- | --- |

NOx

:

Analizator CLD

Analizator CLD ali HCLD za merjenje dušikovih oksidov. Če se uporabi HCLD, ga je treba ohranjati v temperaturnem območju od 328 K do 473 K (od 55 oC do 200 oC).

| B | : | Hladilna kopel (neobvezno za merjenje NO) |
| --- | --- | --- |

B

:

Hladilna kopel (neobvezno za merjenje NO)

Za hlajenje in kondenziranje vode iz vzorca izpušnih plinov. Kopel ni obvezna, če analizator nima motenj zaradi vodne pare, kot je določeno v odstavku 9.3.9.2.2. Če se voda odstranjuje s kondenzacijo, je treba spremljati temperaturo ali rosišče vzorčnega plina v lovilcu vode ali v smeri toka. Temperatura ali rosišče vzorčnega plina ne sme preseči 280 K (7 oC). Za odstranjevanje vode iz vzorca ni dovoljeno uporabljati kemičnih sušilnih sredstev.

| BK | : | Vreča za vzorce ozadja (neobvezno; samo slika 10) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Vreča za vzorce ozadja (neobvezno; samo slika 10)

Za merjenje koncentracij ozadja.

| BG | : | Vreča za vzorce (neobvezno; samo slika 10) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Vreča za vzorce (neobvezno; samo slika 10)

Za merjenje koncentracij vzorcev.

A.3.1.4   Metoda z izločevalnikom ne-metanov (NMC)

Izločevalnik oksidira vse ogljikovodike razen CH4 v CO2 in H2O, tako da HFID ob prehodu vzorca skozi NMC zazna le CH4. Poleg običajne kompozicije za vzorčenje HC (glej sliki 9 in 10) se namesti še ena kompozicija za vzorčenje HC, opremljena z izločevalnikom, kot je prikazana na sliki 11. To omogoča hkratno merjenje skupnih HC in NMHC.

Izločevalnik se pred preskusom pri 600 K (327 oC) ali več okarakterizira glede na njegov katalitični učinek na CH4 in C2H6 pri vrednostih H2O, ki so reprezentativne za razmere izpušnega toka. Poznana morata biti rosišče in raven O2 vzorčenega izpušnega toka. Določi se relativni odziv FID na CH4 in C2H6 v skladu z odstavkom 9.3.8.

Slika 11

Shematski diagram poteka analize metana z NMC

Image

A.3.1.5   Sestavni deli s slike 11:

| NMC | : | Izločevalnik ne-metanov |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Izločevalnik ne-metanov

Za oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana.

HC:

Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) ali plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje koncentracije HC in CH4. Temperatura HFID se vzdržuje v območju od 453 K do 473 K (180 oC do 200 oC).

| V1 | : | Preklopni ventil |
| --- | --- | --- |

V1

:

Preklopni ventil

Za izbiranje ničelnega plina ali kalibrirnega plina.

| R | : | Regulator tlaka |
| --- | --- | --- |

R

:

Regulator tlaka

Za krmiljenje tlaka v cevi za vzorčenje ter pretoka do HFID.

A.3.2   Sistem za redčenje in vzorčenje delcev

A.3.2.1   Uvod

Ta priloga vsebuje osnovne zahteve in splošne opise sistemov za redčenje in za vzorčenje delcev. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s slikama 12 in 17. Vendar pa je obvezna skladnost z osnovnimi zahtevami, kot so dimenzije cevi za vzorčenje, ogrevanje in konstrukcija. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo dodatni sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke in stikala. Po drugi strani pa se lahko drugi sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

A.3.2.2   Opis sistema z delnim tokom

Podan je opis sistema redčenja, ki temelji na redčenju dela izpušnega toka. Delitev izpušnega toka in proces redčenja, ki sledi, je mogoče izvesti z različnimi tipi sistemov redčenja. Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev pošljejo celotni razredčeni izpušni plini ali pa le del razredčenih izpušnih plinov. Prvo metodo imenujemo celotno vzorčenje, drugo pa delno vzorčenje. Izračun razmerja redčenja je odvisen od tipa uporabljenega sistema.

Pri sistemu za celotno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 12, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi (EP) skozi sondo za vzorčenje (SP) in cev za prenos vzorca (TT) v tunel za redčenje (DT). Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC2 in s črpalko za vzorčenje (P) sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Pretok zraka za redčenje se krmili s krmilnikom pretoka FC1, ki lahko kot ukazne signale za želeno razcepitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM3 sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh stopenj pretoka.

Slika 12

Shema sistema redčenja z delnim tokom (celotno vzorčenje)

Image

Pri sistemu za delno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 13, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje (SP) in cev za prenos vzorca (TT) v tunel za redčenje (DT). Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC1, ki je povezan bodisi s pretokom zraka za redčenje ali s sesalnim puhalom za skupni pretok skozi tunel. Krmilnik pretoka FC1 lahko kot ukazne signale za želeno razcepitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM2. Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh stopenj pretoka. Iz DT se s sistemom za vzorčenje delcev odvzame vzorec delcev (glej sliko 16).

Slika 13

Shema sistema redčenja z delnim tokom (delno vzorčenje)

Image

A.3.2.3   Sestavni deli s slik 12 in 13:

| EP | : | Izpušna cev |
| --- | --- | --- |

EP

:

Izpušna cev

Izpušna cev je lahko izolirana. Za zmanjšanje toplotne vztrajnosti izpušne cevi se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov naj bo omejena na razmerje dolžina/premer 12 ali manj. Krivin naj bo čim manj, da se čim bolj zmanjša odlaganje zaradi vztrajnosti. Če sistem vključuje glušnik preskusne naprave, je lahko tudi glušnik izoliran. Priporoča se ravna cev 6 premerov cevi v smeri proti toku in 3 premere cevi v smeri toka od konice sonde.

| SP | : | Sonda za vzorčenje |
| --- | --- | --- |

SP

:

Sonda za vzorčenje

Tip sonde mora biti nekaj od naslednjega:

| (a) | odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku |
| --- | --- |

(a)

odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku

| (b) | odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri toka |
| --- | --- |

(b)

odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri toka

| (c) | sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP1 v odstavku A.3.1.3 |
| --- | --- |

(c)

sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP1 v odstavku A.3.1.3

| (d) | pokrita sonda na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, kot je prikazano na sliki 14 |
| --- | --- |

(d)

pokrita sonda na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, kot je prikazano na sliki 14

Notranji premer konice sonde naj bo najmanj 4 mm. Najmanjše razmerje med premerom izpušne cevi in sonde naj bo 4.

Če se uporablja sonda tipa (a), se tik pred posodo za filter namesti inercijski predklasifikator (ciklon ali impaktor) s 50 % ločevanjem med 2,5 μm in 10 μm.

Slika 14

Shema pokrite sonde

Image

| TT | : | Izpušna cev za prenos vzorca |
| --- | --- | --- |

TT

:

Izpušna cev za prenos vzorca

Cev za prenos vzorca mora:

| (a) | biti čim krajša, vendar ne daljša od 1 m; |
| --- | --- |

(a)

biti čim krajša, vendar ne daljša od 1 m;

| (b) | imeti enak ali večji premer, kot je premer sonde, vendar ne večjega od 25 mm; |
| --- | --- |

(b)

imeti enak ali večji premer, kot je premer sonde, vendar ne večjega od 25 mm;

| (c) | izstopati na središčni črti tunela za redčenje in biti usmerjen v smeri toka. |
| --- | --- |

(c)

izstopati na središčni črti tunela za redčenje in biti usmerjen v smeri toka.

Cev mora biti bodisi izolirana z materialom, ki ima največjo toplotno prevodnost 0,05 W/mK, radialna debelina izolacije pa mora ustrezati premeru sonde, ali ogrevana.

| FC1 | : | Krmilnik pretoka |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Krmilnik pretoka

Krmilnik pretoka se uporablja za krmiljenje pretoka zraka za redčenje skozi tlačno puhalo PB in/ali sesalno puhalo SB. Lahko je povezan s signali senzorja pretoka izpušnih plinov iz odstavka 8.3.1. Krmilnik pretoka je lahko nameščen višje ali nižje od ustreznega puhala. Kadar se uporablja zrak pod tlakom, FC1 neposredno krmili pretok zraka.

| FM1 | : | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali druga merila pretoka zraka za redčenje. FM1 ni obvezen, če je tlačno puhalo PB kalibrirano za merjenje pretoka.

| DAF | : | Filter zraka za redčenje |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Filter zraka za redčenje

Zrak za redčenje (okoliški zrak, sintetični zrak ali dušik) se filtrira z visoko učinkovitim filtrom (HEPA), katerega začetna najmanjša zbiralna učinkovitost je 99,97-odstotna. Zrak za redčenje mora imeti temperaturo, višjo od 288 K (15 oC), in se ga lahko razvlaži.

| FM2 | : | Naprava za merjenje pretoka (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Naprava za merjenje pretoka (delno vzorčenje, samo slika 13)

Plinomer ali druga merila pretoka razredčenih izpušnih plinov. FM2 ni obvezen, če je sesalno puhalo SB kalibrirano za merjenje pretoka.

| PB | : | Tlačno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Tlačno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13)

Za krmiljenje stopnje pretoka zraka za redčenje je lahko tlačno puhalo PB priključeno na krmilnik pretoka FC1 ali FC2. PB ni potreben, če se uporablja dušilna loputa. Če je PB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka zraka za redčenje.

| SB | : | Sesalno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Sesalno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13)

Če je SB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka razredčenih izpušnih plinov.

| DT | : | Tunel za redčenje |
| --- | --- | --- |

DT

:

Tunel za redčenje

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje v vrtinčastem toku v sistemu za delno vzorčenje popolnoma premešajo, medtem ko v sistemu za celotno vzorčenje popolno mešanje ni potrebno; |
| --- | --- |

(a)

mora biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje v vrtinčastem toku v sistemu za delno vzorčenje popolnoma premešajo, medtem ko v sistemu za celotno vzorčenje popolno mešanje ni potrebno;

| (b) | mora biti izdelan iz nerjavnega jekla; |
| --- | --- |

(b)

mora biti izdelan iz nerjavnega jekla;

| (c) | mora imeti za delno vzorčenje premer najmanj 75 mm; |
| --- | --- |

(c)

mora imeti za delno vzorčenje premer najmanj 75 mm;

| (d) | je priporočljivo, da ima za celotno vzorčenje premer najmanj 25 mm; |
| --- | --- |

(d)

je priporočljivo, da ima za celotno vzorčenje premer najmanj 25 mm;

| (e) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(e)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC);

| (f) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(f)

je lahko izoliran.

| PSP | : | Sonda za vzorčenje delcev (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Sonda za vzorčenje delcev (delno vzorčenje, samo slika 13)

Sonda za vzorčenje delcev je vodilni del cevi za prenos delcev PTT (glej odstavek A.3.2.5) in

| (a) | mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje; |
| --- | --- |

(a)

mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje;

| (b) | mora imeti notranji premer najmanj 12 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti notranji premer najmanj 12 mm;

| (c) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(c)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

A.3.2.4   Opis sistema redčenja s celotnim tokom

Podan je opis sistema redčenja, ki temelji na redčenju celotnih nerazredčenih izpušnih plinov v tunelu za redčenje DT po konceptu CVS (vzorčenje s konstantno prostornino) in je prikazan na sliki 15.

Stopnja pretoka razredčenih izpušnih plinov se izmeri bodisi s črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), z venturijevo cevjo s kritičnim pretokom (CFV) ali z venturijevo cevjo s podzvočnim pretokom (SSV). Za sorazmerno vzorčenje delcev in za določanje pretoka se lahko uporabi toplotni izmenjevalnik (HE) ali elektronska kompenzacija pretoka (EFC). Ker določanje mase delcev temelji na skupnem pretoku razredčenih izpušnih plinov, razmerja redčenja ni treba izračunavati.

Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem (glej sliko 17) pošlje vzorec razredčenih izpušnih plinov. Čeprav je dvojni sistem redčenja delni sistem redčenja, je opisan kot sprememba sistema za vzorčenje delcev, saj ima s tipičnim sistemom za vzorčenje delcev skupno večino delov.

Slika 15

Shema sistema redčenja s celotnim tokom (CVS)

Image

A.3.2.5   Sestavni deli s slike 15

| EP | : | Izpušna cev |
| --- | --- | --- |

EP

:

Izpušna cev

Dolžina izpušne cevi od izhoda izpušnega kolektorja motorja, izstopa turbopuhala ali naprave za naknadno obdelavo do tunela za redčenje ne sme biti večja od 10 m. Če je sistem daljši od 4 m, je treba izolirati vse cevi, daljše od 4 m, razen merilnika dima izpušnih plinov, če se le-ta uporablja. Radialna debelina izolacije mora biti vsaj 25 mm. Toplotna prevodnost izolacijskega materiala, izmerjena pri 673 K, ne sme biti večja od 0,1 W/mK. Da bi se toplotna vztrajnost izpušne cevi zmanjšala, se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov naj bo omejena na razmerje dolžina/premer 12 ali manj.

| PDP | : | Črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev

PDP meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov iz števila vrtljajev črpalke ter njene gibne prostornine. PDP ali sistem za polnjenje zraka za redčenje ne sme umetno zniževati protitlaka v izpušnem sistemu. Statični protitlak v izpušnem sistemu, izmerjen, ko sistem PDP deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enaki vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja, kadar PDP ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred PDP mora biti v območju ± 6 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC). Kompenzacija pretoka je dovoljena le, če temperatura na vstopu v PDP ne presega 323 K (50 oC).

| CFV | : | Venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Venturijeva cev s kritičnim pretokom

CFV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov pri pretoku pod pogoji nasičenja (pri kritičnem pretoku). Statični protitlak v izpušnem sistemu, izmerjen, ko sistem CFV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enaki vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja, kadar CFV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred CFV mora biti v območju ± 11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC).

| SSV | : | Venturijeva cev s podzvočnim pretokom |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Venturijeva cev s podzvočnim pretokom

SSV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov z uporabo funkcije pretoka plina v venturijevi cevi s podzvočnim pretokom v odvisnosti od tlaka in temperature na vstopu ter padca tlaka med vstopom v venturijevo cev in grlom. Statični protitlak v izpušnem sistemu, izmerjen, ko sistem SSV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enaki vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja, kadar SSV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred SSV mora biti v območju ± 11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC).

| HE | : | Toplotni izmenjevalnik (neobvezno) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Toplotni izmenjevalnik (neobvezno)

Toplotni izmenjevalnik mora biti dovolj zmogljiv, da ohranja temperaturo v zgoraj predpisanih mejah. Če se uporablja EFC, toplotni izmenjevalnik ni potreben.

| EFC | : | Elektronska kompenzacija pretoka (neobvezno) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektronska kompenzacija pretoka (neobvezno)

Če temperatura na vstopu v PDP, CFV ali SSV ni vedno v zgoraj navedenih mejah, je za neprekinjeno merjenje stopnje pretoka in krmiljenje sorazmernega vzorčenja v sistemu dvojnega redčenja potreben sistem za kompenzacijo pretoka. V ta namen se za ohranjanje sorazmernosti stopnje pretoka vzorca skozi filtre za delce v sistemu dvojnega redčenja (glej sliko 17) v območju ±2,5 % ustrezno uporabljajo signali neprekinjeno merjene stopnje pretoka.

| DT | : | Tunel za redčenje |
| --- | --- | --- |

DT

:

Tunel za redčenje

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora imeti dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število večje od 4 000), in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje popolnoma premešajo; |
| --- | --- |

(a)

mora imeti dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število večje od 4 000), in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za redčenje popolnoma premešajo;

| (b) | mora imeti premer najmanj 75 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti premer najmanj 75 mm;

| (c) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(c)

je lahko izoliran.

Izpušni plini iz motorja morajo biti na točki vstopa v tunel za redčenje usmerjeni v smeri toka in temeljito premešani. Uporabi se lahko mešalna zaslonka.

V primeru sistema dvojnega redčenja se vzorec iz tunela za redčenje prenese v sekundarni tunel za redčenje, kjer se redči naprej, nato pa pošlje skozi filtre za vzorčenje (slika 17). PDP ali CFV mora imeti zadostno pretočno zmogljivost, da se tok razredčenih izpušnih plinov v DT v območju vzorčenja ohranja pri temperaturi, manjši od ali enaki 464 K (191 oC). Sekundarni sistem za redčenje mora zagotavljati dovolj sekundarnega zraka za redčenje, da se tok dvojno razredčenih izpušnih plinov tik pred filtrom za delce ohranja pri temperaturi med 315 K (42 oC) in 325 K (52 oC).

| DAF | : | Filter zraka za redčenje |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Filter zraka za redčenje

Zrak za redčenje (okoliški zrak, sintetični zrak ali dušik) se filtrira z visoko učinkovitim filtrom (HEPA), katerega začetna najmanjša zbiralna učinkovitost je 99,97-odstotna. Zrak za redčenje mora imeti temperaturo > 288 K (15 oC) in se ga lahko razvlaži.

| PSP | : | Sonda za vzorčenje delcev |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Sonda za vzorčenje delcev

Sonda je vodilni del cevi za prenos delcev PTT in:

| (a) | mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT sistemov redčenja, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje; |
| --- | --- |

(a)

mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so zrak za redčenje in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT sistemov redčenja, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje;

| (b) | mora imeti notranji premer najmanj 12 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti notranji premer najmanj 12 mm;

| (c) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(c)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

A.3.2.6   Opis sistema za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev je potreben za zbiranje delcev na filtru za delce in je prikazan na slikah 16 in 17. Pri redčenju z delnim tokom s celotnim vzorčenjem, ki sestoji iz pošiljanja celotnega vzorca razredčenih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita integralno enoto (glej sliko 12). Pri redčenju z delnim tokom z delnim vzorčenjem ali redčenju s celotnim tokom, ki sestoji iz pošiljanja le dela razredčenih izpušnih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita dve različni enoti.

Pri sistemu redčenja z delnim tokom se iz tunela za redčenje DT skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT s črpalko za vzorčenje P odvzame vzorec razredčenih izpušnih plinov, kot je prikazano na sliki 16. Vzorec se pošlje skozi posodo(-e) za filter FH, ki vsebuje(-jo) filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka vzorca se krmili s krmilnikom pretoka FC3.

Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se uporabi sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem, kot je prikazano na sliki 17. Iz tunela za redčenje DT se skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT vzorec razredčenih izpušnih plinov prenese v sekundarni tunel za redčenje SDT, kjer se ponovno razredči. Nato se vzorec pošlje skozi posodo(-e) za filter FH, ki vsebuje(-jo) filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka zraka za redčenje je običajno konstantna, medtem ko se stopnja pretoka vzorca krmili s krmilnikom pretoka FC3. Če se uporablja elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 15), se kot ukazni signal za FC3 uporabi pretok razredčenih izpušnih plinov.

Slika 16

Shema sistema za vzorčenje delcev

Image

Slika 17

Shema sistema za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem

Image

A.3.2.7   Sestavni deli s slik 16 (samo sistem z delnim tokom) in 17 (samo sistem s celotnim tokom)

| PTT | : | Cev za prenos delcev |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Cev za prenos delcev

Cev za prenos delcev ne sme biti daljša od 1 020 mm in mora, če je le mogoče, imeti najmanjšo možno dolžino.

Mere veljajo za:

| (a) | sistem za delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom od konice sonde do posode za filter; |
| --- | --- |

(a)

sistem za delno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom od konice sonde do posode za filter;

| (b) | sistem za celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom od konca tunela za redčenje do posode za filter; |
| --- | --- |

(b)

sistem za celotno vzorčenje pri redčenju z delnim tokom od konca tunela za redčenje do posode za filter;

| (c) | sistem dvojnega redčenja s celotnim tokom od konice sonde do vstopa v sekundarni tunel za redčenje. |
| --- | --- |

(c)

sistem dvojnega redčenja s celotnim tokom od konice sonde do vstopa v sekundarni tunel za redčenje.

Cev za prenos vzorca:

| (a) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC);

| (b) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(b)

je lahko izolirana.

| SDT | : | Sekundarni tunel za redčenje (samo slika 17) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Sekundarni tunel za redčenje (samo slika 17)

Sekundarni tunel za redčenje mora imeti premer najmanj 75 mm in biti dovolj dolg, da dvojno razredčeni vzorec ostane v njem najmanj 0,25 s. Posoda za filter FH mora biti nameščena v območju 300 mm od izstopa iz SDT.

Sekundarni tunel za redčenje:

| (a) | se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

se lahko z neposrednim ogrevanjem ali predogrevanjem zraka za redčenje ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC), pod pogojem, da temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 oC);

| (b) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(b)

je lahko izoliran.

| FH | : | Posoda za filter |
| --- | --- | --- |

FH

:

Posoda za filter

Posoda za filter:

| (a) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 oC);

| (b) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(b)

je lahko izolirana.

Če se uporablja sonda za vzorčenje z odprto cevjo, ki je obrnjena v smeri proti toku, se tik pred posodo za filter namesti inercijski predklasifikator s 50 % ločevanjem med 2,5 μm in 10 μm.

| P | : | Črpalka za vzorčenje |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Krmilnik pretoka |

P

:

Črpalka za vzorčenje

FC2

:

Krmilnik pretoka

Krmilnik pretoka se uporablja za krmiljenje stopnje pretoka vzorca delcev.

| FM3 | : | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali merila pretoka za določanje pretoka vzorca delcev skozi filter za delce. Lahko je nameščen višje ali nižje od črpalke za vzorčenje P.

| FM4 | : | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali merila pretoka za določanje pretoka sekundarnega zraka za redčenje skozi filter za delce.

| BV | : | Kroglasti ventil (neobvezno) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Kroglasti ventil (neobvezno)

Notranji premer kroglastega ventila ne sme biti manjši od notranjega premera cevi za prenos delcev PTT, preklopni čas pa ne krajši od 0,5 s.

Dodatek 4

Ugotavljanje enakovrednosti sistemov

Ugotavljanje enakovrednosti sistemov v skladu z odstavkom 5.1.1 temelji na študiji korelacije med parom 7 (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enim od referenčnih sistemov te priloge z uporabo ustreznega preskusnega cikla (ustreznih preskusnih ciklov). Merila enakovrednosti, ki se uporabljajo, so F-test in dvostranski Studentov t-test.

Ta statistična metoda preverja hipotezo, da se standardni odklon vzorca in srednja vrednost vzorca za emisije, izmerjene z obravnavanim sistemom, ne razlikujeta od standardnega odklona vzorca in srednje vrednosti vzorca za te emisije, izmerjene z referenčnim sistemom. Hipoteza se preskusi na podlagi 10-odstotne stopnje značilnosti za vrednosti F in t. Kritične vrednosti F in t za pare 7 do 10 vzorcev so podane v tabeli 8. Če so vrednosti F in t, izračunane po spodnji enačbi, večje od kritičnih vrednosti F in t, potem obravnavani sistem ni enakovreden.

Uporabi se naslednji postopek. Spodnja indeksa R in C se nanašata na referenčni ali obravnavani sistem:

| (a) | z obravnavanim in referenčnim sistemom, ki naj potekata vzporedno, se izvede najmanj 7 preskusov. Število preskusov se navede z n
  R in n
  C. |
| --- | --- |

(a)

z obravnavanim in referenčnim sistemom, ki naj potekata vzporedno, se izvede najmanj 7 preskusov. Število preskusov se navede z n
  R in n
  C.

| (b) | Izračunajo se srednje vrednosti

  in

   ter standardni odkloni s
  R in s
  C. |
| --- | --- |

(b)

Formula

Formula

| (c) | Izračuna se vrednost F, in sicer takole: | (82) |
| --- | --- | --- |

(c)

Izračuna se vrednost F, in sicer takole:

Formula

(82)

(večji od obeh standardnih odklonov s
  R ali s
  C mora biti v števcu).

| (d) | Izračuna se vrednost t, in sicer takole: | (83) |
| --- | --- | --- |

(d)

Izračuna se vrednost t, in sicer takole:

Formula

(83)

| (e) | Izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo zadevnemu številu preskusov, navedenih v tabeli 8. Če se izbere večje velikosti vzorcev, je treba upoštevati statistične tabele za 10-odstotno stopnjo značilnosti (90-odstotno stopnjo zaupanja). |
| --- | --- |

(e)

Izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo zadevnemu številu preskusov, navedenih v tabeli 8. Če se izbere večje velikosti vzorcev, je treba upoštevati statistične tabele za 10-odstotno stopnjo značilnosti (90-odstotno stopnjo zaupanja).

| (f) | Določijo se stopinje prostosti (df), in sicer takole:







  za F-test: | df = n
  R –1/n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| za t-test: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

(f)

Določijo se stopinje prostosti (df), in sicer takole:

za F-test:

df = n
  R –1/n
  C –1

(84)

za t-test:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| (g) | Določi se enakovrednost, in sicer takole:






  (i) | če je F < F
  crit in t < t
  crit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu te priloge; |
| --- | --- | --- |

(g)

Določi se enakovrednost, in sicer takole:

(i)

če je F < F
  crit in t < t
  crit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu te priloge;

| (ii) | če je F ≥ F
  crit ali t ≥ t
  crit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu te priloge.
  Tabela 8
  Vrednosti t in F za izbrane velikosti vzorcev









  Velikost vzorca | F-test | t-test |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

(ii)

če je F ≥ F
  crit ali t ≥ t
  crit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu te priloge.

Tabela 8

Vrednosti t in F za izbrane velikosti vzorcev

Velikost vzorca

F-test

t-test

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

Dodatek 5

Preverjanje pretoka ogljika

A.5.1   Uvod

Skoraj ves ogljik v izpušnih plinih pride iz goriva in skoraj ves del tega ogljika se nahaja v izpušnih plinih kot CO2. To je osnova za preverjanje sistema, ki temelji na meritvah CO2.

Dotok ogljika v sisteme merjenja izpušnih plinov se določi iz pretoka goriva. Pretok ogljika na različnih mestih vzorčenja v sistemih vzorčenja emisij in delcev se določi s koncentracijami CO2 in stopnjami pretoka plina na teh mestih.

V tem smislu motor zagotavlja poznan vir pretoka ogljika, z opazovanjem tega pretoka ogljika v izpušni cevi in na izhodu iz sistema vzorčenja PM z delnim tokom pa se preverja tesnost morebitnega puščanja in točnost merjenja pretoka. To preverjanje ima prednost, da sestavni deli delujejo pod dejanskimi preskusnimi pogoji (temperatura in pretok) za motor.

Slika 18 prikazuje mesta vzorčenja, na katerih se preverjajo pretoki ogljika. Specifične enačbe za pretoke ogljika za vsako mesto vzorčenja so podane spodaj.

Slika 18

Merilna mesta za preverjanje pretoka ogljika

Image

A.5.2   Stopnja dotoka ogljika v motor (točka 1)

Masni dotok ogljika v motor za gorivo CH
  α
  O
  ε
  je podan z enačbo:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

kjer je:

| qm

  f | masni pretok goriva, v kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

masni pretok goriva, v kg/s

A.5.3   Stopnja pretoka ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih (točka 2)

Masni pretok ogljika v izpušni cevi motorja se določi iz koncentracije nerazredčenega CO2 in masnega pretoka izpušnih plinov:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

kjer je:

| c
  CO2,r | vlažna koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, v % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v % |
| qm

  ew | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi, v kg/s |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov, v g/mol |

c
  CO2,r

vlažna koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, v %

c
  CO2,a

vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v %

qm

  ew

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi, v kg/s

M
  e

molska masa izpušnih plinov, v g/mol

Če se CO2 meri na suhi osnovi, se pretvori na vlažno osnovo v skladu z odstavkom 8.1.

A.5.4   Stopnja pretoka ogljika v sistemu redčenja (točka 3)

Pri sistemu redčenja z delnim tokom je treba upoštevati tudi delilno razmerje. Stopnja pretoka ogljika se določi iz koncentracije razredčenega CO2, masnega pretoka izpušnih plinov in stopnje pretoka vzorca:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

kjer je:

| c
  CO2,d | vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje, v % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v % |
| qm

  ew | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi, v kg/s |
| qm

  p | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov, v g/mol |

c
  CO2,d

vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje, v %

c
  CO2,a

vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku, v %

qm

  ew

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi, v kg/s

qm

  p

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom, v kg/s

M
  e

molska masa izpušnih plinov, v g/mol

Če se CO2 meri na suhi osnovi, se pretvori na vlažno osnovo v skladu z odstavkom 8.1.

A.5.5   Izračun molske mase izpušnih plinov

Molska masa izpušnih plinov se izračuna v skladu z enačbo 28 (glej odstavek 8.3.2.5)

Namesto tega je mogoče uporabiti tudi naslednje molske mase izpušnih plinov:

| M
  e (dizel) = | 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (LPG) = | 28,6 g/mol |
| M
  e (NG) = | 28,3 g/mol |

M
  e (dizel) =

28,9 g/mol

M
  e (LPG) =

28,6 g/mol

M
  e (NG) =

28,3 g/mol

Dodatek 6

Primer postopka izračunavanja

| A.6.1 | Osnovni podatki za stehiometrične izračune






  Atomska masa vodika | 1,00794 g/atom |
| --- | --- | --- |
| Atomska masa ogljika | 12,011 g/atom |
| Atomska masa žvepla | 32,065 g/atom |
| Atomska masa dušika | 14,0067 g/atom |
| Atomska masa kisika | 15,9994 g/atom |
| Atomska masa argona | 39,9 g/atom |
| Molska masa vode | 18,01534 g/mol |
| Molska masa ogljikovega dioksida | 44,01 g/mol |
| Molska masa ogljikovega monoksida | 28,011 g/mol |
| Molska masa kisika | 31,9988 g/mol |
| Molska masa dušika | 28,011 g/mol |
| Molska masa dušikovega oksida | 30,008 g/mol |
| Molska masa dušikovega dioksida | 46,01 g/mol |
| Molska masa žveplovega dioksida | 64,066 g/mol |
| Molska masa suhega zraka | 28,965 g/mol |

A.6.1

Osnovni podatki za stehiometrične izračune

Atomska masa vodika

1,00794 g/atom

Atomska masa ogljika

12,011 g/atom

Atomska masa žvepla

32,065 g/atom

Atomska masa dušika

14,0067 g/atom

Atomska masa kisika

15,9994 g/atom

Atomska masa argona

39,9 g/atom

Molska masa vode

18,01534 g/mol

Molska masa ogljikovega dioksida

44,01 g/mol

Molska masa ogljikovega monoksida

28,011 g/mol

Molska masa kisika

31,9988 g/mol

Molska masa dušika

28,011 g/mol

Molska masa dušikovega oksida

30,008 g/mol

Molska masa dušikovega dioksida

46,01 g/mol

Molska masa žveplovega dioksida

64,066 g/mol

Molska masa suhega zraka

28,965 g/mol

Ob predpostavki, da ni vplivov stisljivosti, se lahko šteje, da so vsi plini, ki so vključeni v proces dovoda v motor/zgorevanja/izpuha, idealni, zaradi česar vsi volumetrični izračuni temeljijo na molskem volumnu 22,414 l/mol skladno z Avogadrovo hipotezo.

| A.6.2 | Plinaste emisije (dizelsko gorivo)
  Spodaj so prikazani merilni podatki posamezne točke preskusnega cikla (frekvenca vzorčenja podatkov 1 Hz) za izračun trenutne masne emisije. V tem primeru se CO in NOx merita na suhi osnovi, HC pa na vlažni osnovi. Koncentracija HC je podana z ekvivalentom propana (C3) in jo je treba pomnožiti s 3, da dobimo ekvivalent C1. Za ostale točke cikla je postopek izračunavanja enak.
  Primer izračuna za boljšo ponazoritev kaže zaokrožene vmesne rezultate različnih korakov. Omeniti je treba, da za dejanski izračun zaokroževanje vmesnih rezultatov ni dovoljeno (glej odstavek 8).














  T
  a, i

  (K) | H
  a, i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew, i

  (kg/s) | qm

  aw, i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | c
  HC, i

  (ppm) | c
  CO, i

  (ppm) | c
  NOx, i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2

Plinaste emisije (dizelsko gorivo)

Spodaj so prikazani merilni podatki posamezne točke preskusnega cikla (frekvenca vzorčenja podatkov 1 Hz) za izračun trenutne masne emisije. V tem primeru se CO in NOx merita na suhi osnovi, HC pa na vlažni osnovi. Koncentracija HC je podana z ekvivalentom propana (C3) in jo je treba pomnožiti s 3, da dobimo ekvivalent C1. Za ostale točke cikla je postopek izračunavanja enak.

Primer izračuna za boljšo ponazoritev kaže zaokrožene vmesne rezultate različnih korakov. Omeniti je treba, da za dejanski izračun zaokroževanje vmesnih rezultatov ni dovoljeno (glej odstavek 8).

T
  a, i

(K)

H
  a, i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew, i

(kg/s)

qm

  aw, i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

c
  HC, i

(ppm)

c
  CO, i

(ppm)

c
  NOx, i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Sestavina | Molarno razmerje | % mase |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Sestavina

Molarno razmerje

% mase

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Korak 1: Korekcija iz suhega v vlažno stanje (odstavek 8.1):

Enačba (11): k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Enačba (8):

Formula

| Enačba (7): | c
  CO, i (vlažna) | = 40 x 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx, i (vlažna) | = 500 x 0,9331 | = 466,6 ppm |

Enačba (7):

c
  CO, i (vlažna)

= 40 x 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx, i (vlažna)

= 500 x 0,9331

= 466,6 ppm

Korak 2: Korekcija NOx zaradi temperature in vlažnosti (odstavek 8.2.1):

| Enačba (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Enačba (18):

Formula

= 0,9576

Korak 3: Izračun trenutne emisije vsake posamezne točke cikla (odstavek 8.3.2.4):

| Enačba (25): | m
  HC, i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO, i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| m
  Nox, I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Enačba (25):

m
  HC, i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO, i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox, I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Korak 4: Izračun masne emisije skozi ves cikel z integriranjem trenutnih vrednosti emisij in u vrednosti iz tabele 4 (odstavek 8.3.2.4):

Naslednji izračun se predpostavlja za cikel WHTC (1 800 s), in sicer z enako emisijo v vsaki točki cikla.

| Enačba (25): | m
  HC | = | | = 4,01 g/preskus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/preskus |
| m
  NOx | = | | = 197,72 g/preskus |

Enačba (25):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/preskus

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/preskus

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/preskus

Korak 5: Izračun specifičnih emisij (odstavek 8.5.2.1)

| Enačba (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Enačba (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| A.6.3 | Emisija delcev (dizelsko gorivo)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew, i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | qm

  dw, i

  (kg/s) | qm

  dew, i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.3

Emisija delcev (dizelsko gorivo)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew, i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

qm

  dw, i

(kg/s)

qm

  dew, i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

Korak 1: Izračun m
  edf (odstavek 8.3.3.5.2):

| Enačba (37): | r
  d, i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Enačba (36): | qm

  edf, i | = 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Enačba (35): | m
  edf | | = 1,116 kg/preskus |

Enačba (37):

r
  d, i

Formula

= 4

Enačba (36):

qm

  edf, i

= 0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Enačba (35):

m
  edf

Formula

= 1,116 kg/preskus

Korak 2: Korekcija plovnosti mase delcev (odstavek 9.4.3.5)

| Enačba (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Enačba (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Enačba (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Enačba (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

Korak 3: Izračun emisije mase delcev (odstavek 8.3.3.5.2):

| Enačba (34): | m
  PM | | = 1,253 g/preskus |
| --- | --- | --- | --- |

Enačba (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/preskus

Korak 4: Izračun specifične emisije (odstavek 8.5.2.1):

| Enačba (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Enačba (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

PRILOGA 5

Tehnične značilnosti referenčnega goriva, predpisanega za homologacijske preskuse in za preverjanje skladnosti proizvodnje

1.1.   Dizelsko referenčno gorivo za preskušanje motorjev za mejne vrednosti emisij, podane v vrsti a tabel v odstavku 5.2.1 tega pravilnika
   (1)

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (2) | Preskusni postopek | Objava |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Cetansko število (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Gostota pri 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Destilacija: | | | | | |
| — | Točka 50 % |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (2)

Preskusni postopek

Objava

najmanj

največ

Cetansko število (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Gostota pri 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Destilacija:

—

Točka 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | Točka 95 % |
| --- | --- |

—

Točka 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | Zaključno vrelišče |
| --- | --- |

—

Zaključno vrelišče

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Točka vžiga

oC

55

—

EN 27719

1993

CFPP

oC

—

-5

EN 116

1981

Viskoznost pri 40 oC

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Policiklični aromatični ogljikovodiki

% m/m

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Vsebnost žvepla (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Korozija bakra

—

1

EN-ISO 2160

1995

Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Vsebnost pepela

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Vsebnost vode

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Stabilnost oksidacije (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | Nova in boljša metoda za policiklične aromate v razvoju |
| --- | --- |

*

Nova in boljša metoda za policiklične aromate v razvoju

% m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2   Dizelsko referenčno gorivo za preskušanje motorjev za mejne vrednosti emisij, podane v vrstah b1, b2 ali c tabel v odstavku 5.2.1 tega pravilnika

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (7) | Preskusni postopek |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Cetansko število (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Gostota pri 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilacija: | | | | |
| — | Točka 50 % |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (7)

Preskusni postopek

najmanj

največ

Cetansko število (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Gostota pri 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilacija:

—

Točka 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | Točka 95 % |
| --- | --- |

—

Točka 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | Zaključno vrelišče |
| --- | --- |

—

Zaključno vrelišče

oC

—

370

EN-ISO 3405

Točka vžiga

oC

55

—

EN 22719

CFPP

oC

—

-5

EN 116

Viskoznost pri 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policiklični aromatični ogljikovodiki

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Vsebnost žvepla (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Korozija bakra

—

razred 1

EN-ISO 2160

Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Vsebnost pepela

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vsebnost vode

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Stabilnost oksidacije (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Lubrikativnost (premer pregledovalnika obrabe HFRR pri 60 oC)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

prepovedano

1.3   Etanol za dizelske motorje
   (11)

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (12) | Preskusni postopek (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Alkohol, masa | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Drugi alkohol razen etanola, vsebovani v skupnem alkoholu, masa | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Gostota pri 15 oC | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Vsebnost pepela | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Točka vžiga | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Kislost, izračunana kot ocetna kislina | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Nevtralizacijsko število (močna kislina) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Barva | po lestvici | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Suhi ostanek pri 100 oC | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Vsebnost vode | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehidi, izračunani kot ocetna kislina | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Vsebnost žvepla | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Estri, izračunani kot etilacetat | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (12)

Preskusni postopek (13)

najmanj

največ

Alkohol, masa

% m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Drugi alkohol razen etanola, vsebovani v skupnem alkoholu, masa

% m/m

—

2

ADTM D 5501

Gostota pri 15 oC

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Vsebnost pepela

% m/m

0,001

ISO 6245

Točka vžiga

oC

10

ISO 2719

Kislost, izračunana kot ocetna kislina

% m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

KOH mg/1

—

1

Barva

po lestvici

—

10

ASTM D 1209

Suhi ostanek pri 100 oC

mg/kg

15

ISO 759

Vsebnost vode

% m/m

6,5

ISO 760

Aldehidi, izračunani kot ocetna kislina

% m/m

0,0025

ISO 1388-4

Vsebnost žvepla

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Estri, izračunani kot etilacetat

% m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   ZEMELJSKI PLIN (NG)

Na evropskem trgu sta na voljo dve vrsti goriv:

| (a) | goriva območja H, med katera spadata skrajni referenčni gorivi GR in G23; |
| --- | --- |

(a)

goriva območja H, med katera spadata skrajni referenčni gorivi GR in G23;

| (b) | goriva območja L, med katera spadata skrajni referenčni gorivi G23 in G25. |
| --- | --- |

(b)

goriva območja L, med katera spadata skrajni referenčni gorivi G23 in G25.

Značilnosti referenčnih goriv GR, G23 in G25 so povzete v spodnji tabeli:

| Referenčno gorivo GR |
| --- |
| Značilnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusni postopek |
| najmanj | največ |
| Sestava: | | | | | |
| metan | | 87 | 84 | 89 | |
| etan | | 13 | 11 | 15 | |
| razlika (14) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| vsebnost žvepla | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčno gorivo GR

Značilnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusni postopek

najmanj

največ

Sestava:

metan

87

84

89

etan

13

11

15

razlika (14)

% mol

—

—

1

ISO 6974

vsebnost žvepla

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referenčno gorivo G23 |
| --- |
| Značilnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusni postopek |
| najmanj | največ |
| Sestava: | | | | | |
| metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| razlika (16) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| vsebnost žvepla | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčno gorivo G23

Značilnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusni postopek

najmanj

največ

Sestava:

metan

92,5

91,5

93,5

razlika (16)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

vsebnost žvepla

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referenčno gorivo G25 |
| --- |
| Značilnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusni postopek |
| najmanj | največ |
| Sestava: | | | | | |
| metan | | 86 | 84 | 88 | |
| razlika (18) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| vsebnost žvepla | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčno gorivo G25

Značilnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusni postopek

najmanj

največ

Sestava:

metan

86

84

88

razlika (18)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

vsebnost žvepla

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   TEHNIČNI PODATKI O REFERENČNEM GORIVU IZ TEKOČEGA NAFTNEGA PLINA (LPG)

A.   Tehnični podatki o referenčnem gorivu iz tekočega naftnega plina, ki se uporablja pri preskušanju vozil za mejne vrednosti emisij, podane v vrsti a tabel v odstavku 5.2.1 tega pravilnika

| Parameter | Enota | Gorivo A | Gorivo B | Preskusni postopek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestava: | | | | ISO 7941 |
| Vsebnost C3 | % vol | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Vsebnost C4 | % vol | ravnotežje | ravnotežje | |
| < C3 , >C4 | % vol | maks. 2 | maks. 2 | |
| Nenasičeni ogljikovodiki | % vol | maks. 12 | maks. 14 | |
| Ostanki uparjanja | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 |
| Voda pri 0 oC | | prosto | prosto | vizualni pregled |
| Skupna vsebnost žvepla | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | EN 24260 |
| Vodikov sulfid | | nič | nič | ISO 8819 |
| Korozija bakrenega traku | rating | razred 1 | razred 1 | ISO 6251 (20) |
| Vonj | | značilen | značilen | |
| Oktansko število po motorni metodi | | min. 92,5 | min. 92,5 | EN 589 Priloga B |

Parameter

Enota

Gorivo A

Gorivo B

Preskusni postopek

Sestava:

ISO 7941

Vsebnost C3

% vol

50 ± 2

85 ± 2

Vsebnost C4

% vol

ravnotežje

ravnotežje

< C3 , >C4

% vol

maks. 2

maks. 2

Nenasičeni ogljikovodiki

% vol

maks. 12

maks. 14

Ostanki uparjanja

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757

Voda pri 0 oC

prosto

prosto

vizualni pregled

Skupna vsebnost žvepla

mg/kg

maks. 50

maks. 50

EN 24260

Vodikov sulfid

nič

nič

ISO 8819

Korozija bakrenega traku

rating

razred 1

razred 1

ISO 6251 (20)

Vonj

značilen

značilen

Oktansko število po motorni metodi

min. 92,5

min. 92,5

EN 589 Priloga B

B.   Tehnični podatki o referenčnem gorivu iz tekočega naftnega plina, ki se uporablja pri preskušanju vozil za mejne vrednosti emisij, podane v vrstah b1, b2 ali c tabel v odstavku 5.2.1 tega pravilnika

| Parameter | Enota | Gorivo A | Gorivo B | Preskusni postopek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestava: | | | | ISO 7941 |
| Vsebnost C3 | % vol | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Vsebnost C4 | % vol | ravnotežje | ravnotežje | |
| < C3 , >C4 | % vol | maks. 2 | maks. 2 | |
| Nenasičeni ogljikovodiki | % vol | maks. 12 | maks. 14 | |
| Ostanki uparjanja | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 |
| Voda pri 0 oC | | prosto | prosto | vizualni pregled |
| Skupna vsebnost žvepla | mg/kg | maks. 10 | maks. 10 | EN 24260 |
| Vodikov sulfid | | nič | nič | ISO 8819 |
| Korozija bakrenega traku | rating | razred 1 | razred 1 | ISO 6251 (21) |
| Vonj | | značilen | značilen | |
| Oktansko število po motorni metodi | | min. 92,5 | min. 92,5 | EN 589 Priloga B |

Parameter

Enota

Gorivo A

Gorivo B

Preskusni postopek

Sestava:

ISO 7941

Vsebnost C3

% vol

50 ± 2

85 ± 2

Vsebnost C4

% vol

ravnotežje

ravnotežje

< C3 , >C4

% vol

maks. 2

maks. 2

Nenasičeni ogljikovodiki

% vol

maks. 12

maks. 14

Ostanki uparjanja

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757

Voda pri 0 oC

prosto

prosto

vizualni pregled

Skupna vsebnost žvepla

mg/kg

maks. 10

maks. 10

EN 24260

Vodikov sulfid

nič

nič

ISO 8819

Korozija bakrenega traku

rating

razred 1

razred 1

ISO 6251 (21)

Vonj

značilen

značilen

Oktansko število po motorni metodi

min. 92,5

min. 92,5

EN 589 Priloga B

---

(1)  Če je treba izračunati toplotni izkoristek motorja ali vozila, se lahko kalorična vrednost goriva izračuna takole:

| Specifična energija (kalorična vrednost) (neto) v MJ/kg | = | (46,423 – 8,792d2+3,170d) (1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x |
| --- | --- | --- |

Specifična energija (kalorična vrednost) (neto) v MJ/kg

=

(46,423 – 8,792d2+3,170d) (1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x

kjer je

| d | = | gostota pri 15 oC |
| --- | --- | --- |
| x | = | masni delež vode ( % deljeno s 100) |
| y | = | masni delež pepela ( % deljeno s 100) |
| s | = | masni delež žvepla ( % deljeno s 100). |

d

=

gostota pri 15 oC

x

=

masni delež vode ( % deljeno s 100)

y

=

masni delež pepela ( % deljeno s 100)

s

=

masni delež žvepla ( % deljeno s 100).

(2)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „resnične vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259, Naftni proizvodi – Določanje in uporaba stopenj natančnosti pri preskusnih metodah, pri določanju njihove najmanjše vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = možnost ponovljivosti). Ne glede na ta ukrep, potreben zaradi statistike, mora proizvajalec goriva skušati doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša vrednost. Če je treba razjasniti vprašanje, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe ISO 4259.

(3)  Razpon za cetanski indeks ni v skladu z zahtevo po najmanjšem razponu 4R. Vendar se v primeru spora med dobaviteljem goriva in porabnikom goriva lahko za reševanje takšnih sporov uporabljajo določbe ISO 4259, če je za dosego potrebne natančnosti namesto ene narejenih zadostno število ponovljenih meritev.

(4)  Mesec objave bo dopolnjen pravočasno.

(5)  Zabeleži se dejanska vrednost žvepla v gorivu za preskus tipa I.

(6)  Čeprav je oksidacijska stabilnost nadzirana, bo rok trajanja verjetno omejen. Za navodila o skladiščenju in podatke o trajnosti se je treba posvetovati z dobaviteljem.

(7)  Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „dejanske vrednosti“. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259, „Naftni derivati – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi z metodami preskušanja“, pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = obnovljivost).

Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz tehničnih razlogov, bi moral imeti proizvajalec goriv za cilj ničelno vrednost, če je najvišja vrednost 2R, in povprečno vrednost v primeru najvišje in najnižje mejne vrednosti. Če je treba razjasniti vprašanje, ali gorivo izpolnjuje zahteve po specifikacijah, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(8)  Območje cetanskih števil ni v skladu z zahtevo, da je najmanjše območje 4R. V primeru spora med dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva pa se pri reševanju spora lahko uporabijo določbe standarda ISO 4259, pod pogojem, da se za dosego potrebne natančnosti namesto ene same določitve raje izvede zadostno število ponovnih meritev.

(9)  Sporočiti je treba dejansko vsebnost žvepla v gorivu, uporabljenem za preskus tipa I.

(10)  Tudi če se oksidacijska stabilnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok trajanja omejen. Glede pogojev in dobe skladiščenja se je treba posvetovati z dobaviteljem.

(11)  Etanolskemu gorivu se lahko dodajo snovi za izboljšanje cetanske vrednosti, kot jih določi proizvajalec motorja. Največja dovoljena količina je 10 % m/m.

(12)  Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „dejanske vrednosti“. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259, Naftni derivati – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi z metodami preskušanja, pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju najvišje in najnižje vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = obnovljivost). Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz statističnih razlogov, bi moral imeti proizvajalec goriva za cilj ničelno vrednost, če je najvišja vrednost 2R, in povprečno vrednost v primeru najvišje in najnižje mejne vrednosti. Če je treba razjasniti vprašanje, ali gorivo izpolnjuje zahteve po specifikaciji, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(13)  Za vse zgoraj naštete značilnosti bodo, po njihovi izdaji, sprejete enakovredne metode po standardih ISO.

(14)  Inertni plini + C2+.

(15)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 oC) in 101,3 kPa).

(16)  Inertni plini (ki se razlikujejo od N2) + C2+ + C2+.

(17)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 oC) in 101,3 kPa).

(18)  Inertni plini (ki se razlikujejo od N2) + C2+ + C2+.

(19)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 oC) in 101,3 kPa).

(20)  Ta način lahko nenatančno določi prisotnost korozivnih snovi, če so v vzorcu protikorozijske snovi ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakru. Zato je dodajanje takšnih zmesi za vplivanje na preskusno metodo prepovedano.

(21)  Ta način lahko nenatančno določi prisotnost korozivnih snovi, če so v vzorcu protikorozijske snovi ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakru. Zato je dodajanje takšnih zmesi za vplivanje na preskusno metodo prepovedano.

---

PRILOGA 6

Primer postopka izračunavanja

1.   PRESKUS ESC

1.1   Plinaste emisije

V nadaljevanju so podani merilni podatki za izračunavanje rezultatov v posameznih načinih. V tem primeru se CO in NOx merita na suhi osnovi, HC pa na vlažni osnovi. Koncentracija HC je podana z ekvivalentom propana (C3) in jo je treba pomnožiti s 3, da dobimo ekvivalent C1. Za ostale načine je postopek izračunavanja enak.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | HC
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

HC

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Izračun korekcijskega faktorja iz suhega v vlažnega KW, r (odstavek 45.2 Dodatka 1 Priloge 4A):

Formula

Formula

in

Formula

Izračun vlažnih koncentracij:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

Izračun korekcijskega faktorja zaradi vlažnosti NOx KH, D (odstavek 54.3 Dodatka 1 Priloge 4A):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B = -0,209 × 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

Izračun masnih pretokov emisij (odstavek 54.4 Dodatka 1 Priloge 4A):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Izračun specifičnih emisij (odstavek 54.5 Dodatka 1 Priloge 4A):

Naslednji primer izračuna je za CO; postopek izračunavanja je enak tudi za ostale sestavine.

Masni pretoki emisij za posamezne načine se pomnožijo z ustreznimi vplivnimi (utežnimi) faktorji, kot je nakazano v odstavku 2.7.1 Dodatka 1 Priloge 4A, in seštejejo, rezultat pa je srednja vrednost masnih pretokov emisij skozi ves cikel:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Moč motorja v posameznih načinih se pomnoži z ustreznimi vplivnimi (utežnimi) faktorji, kot je nakazano v odstavku 2.7.1 Dodatka 1 Priloge 4A, in sešteje, rezultat pa je srednja moč v ciklu:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

Izračun specifične emisije NOx v naključni točki (odstavek 54.6.1 Dodatka 1 Priloge 4A):

Predpostavlja se, da so bile v naključni točki določene naslednje vrednosti:

| nZ | 1 600 min-1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass, Z | 487,9 g/h (izračunano po prejšnjih formulah) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx, Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-1

MZ

495 Nm

NOx mass, Z

487,9 g/h (izračunano po prejšnjih formulah)

P(n)Z

83 kW

NOx, Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Določanje vrednosti emisije iz preskusnega cikla (odstavek 45.6.2 Dodatka 1 Priloge 4A):

Predpostavlja se, da so vrednosti v vseh štirih načinih pri ESC naslednje:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 – 5,889) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 – 5,943) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 – 681) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 – 515) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 – 5,732) × (495 - 484,3)/(641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

Primerjava emisijskih vrednosti NOx (odstavek 45.6.3 Dodatka 1 Priloge 4A):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708)/5,708 = 2,98 %

1.2   Emisije delcev

Merjenje delcev temelji na načelu vzorčenja delcev skozi celoten cikel, medtem ko se stopnje vzorca in pretoka (MSAM in GEDF) določajo med posameznimi načini. Izračun GEDF je odvisen od uporabljenega sistema. V nadaljevanju sta kot primera uporabljena sistem z merjenjem CO2 in metodo, s katero se ugotavlja bilanca ogljikovih snovi v izpušnih plinih, ter sistem z merjenjem pretoka. Če se uporabi sistem redčenja s celotnim tokom, se GEDF meri neposredno z opremo CVS.

Izračun GEDF (odstavka 6.2.3 in 6.2.4 Dodatka 1 Priloge 4A):

Predpostavijo se naslednji merilni podatki v načinu 4. Postopek izračunavanja je enak tudi za ostale načine.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (per cent) | (per cent) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(per cent)

(per cent)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| (a) | metoda, s katero se ugotavlja bilanca ogljikovih snovi v izpušnih plinih |
| --- | --- |

(a)

metoda, s katero se ugotavlja bilanca ogljikovih snovi v izpušnih plinih

| (b) | metoda merjenja pretoka |
| --- | --- |

(b)

metoda merjenja pretoka

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Izračun masnega pretoka (odstavek 6.4 Dodatka 1 Priloge 4A):

Stopnje pretoka GEDFW pri posameznih načinih se pomnožijo z ustreznimi vplivnimi (utežnimi) faktorji, kot je nakazano v odstavku 2.7.1 Dodatka 1 Priloge 4A, in seštejejo, rezultat pa je srednja vrednost GEDF skozi ves cikel. Skupna stopnja vzorcev MSAM se sešteje iz stopenj vzorcev v posameznih načinih.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075

= 1,515 kg

Če predpostavljamo, da je masa delcev na filtrih 2,5 mg, potem je

Formula

Korekcija ozadja (ni obvezna)

Predpostavlja se ena meritev ozadja z naslednjimi vrednostmi. Izračun faktorja redčenja DF je enak kot v odstavku 3.1 te priloge in tukaj ni prikazan.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| Vsota DF = | [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

Vsota DF =

[(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Izračun specifične emisije (odstavek 6.5 Dodatka 1 Priloge 4A):

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

če je ozadje korigirano, je

Formula,

Izračun specifičnega vplivnega (utežnega) faktorja (odstavek 6.6 Dodatka 1 Priloge 4A):

Če se predpostavi vrednosti, izračunane za način 4 zgoraj, potem je Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Ta vrednost je v okviru predpisane vrednosti 0,10±0,003.

2.   PRESKUS ELR

Ker je filtriranje po Besselu popolnoma nov postopek povprečenja v evropski zakonodaji o izpušnih plinih, so v nadaljevanju podani obrazložitev Besselovega filtra, primer zasnove Besselovega algoritma in primer izračuna končne stopnje dimljenja. Konstante Besselovega algoritma so odvisne le od konstrukcije merilnika motnosti in od frekvence vzorčenja v sistemu za zajem podatkov. Priporoča se, da proizvajalec navede končne konstante Besselovega filtra za različne frekvence vzorčenja ter da stranka te konstante uporabi za določanje Besselovega algoritma in za izračunavanje stopenj dimljenja.

2.1   Splošne pripombe glede Besselovega filtra

Zaradi popačenj v visokofrekvenčnem področju neobdelan signal po navadi kaže močno razpršeno sled. Da bi ta popačenja v visokofrekvenčnem področju odstranili, se za preskus ELR zahteva Besselov filter. Sam Besselov filter je rekurzivni nizkopasovni filter drugega reda, ki zagotavlja najhitrejši vzpon signala brez prekoračitve.

Če vzamemo snop izpušnih plinov v izpušni cevi v realnem času, vsak merilnik motnosti kaže zakasnjeno in drugače izmerjeno krivuljo motnosti. Zakasnitev in velikost krivulje izmerjene motnosti je odvisna predvsem od geometrije merilne komore merilnika motnosti, vključno s cevmi z vzorci izpušnih plinov, ter od časa, ki ga elektronika merilnika motnosti potrebuje za obdelavo signala. Vrednosti, ki označujeta ta dva učinka, se imenujeta fizični in električni odzivni čas, in označujeta posamezni filter pri vsakem tipu merilnika motnosti.

Namen uporabe Besselovega filtra je zagotoviti enoten splošni filter, značilen za celotni sistem za merjenje motnosti, ki ga sestavljajo:

| (a) | fizični odzivni čas merilnika motnosti (tp) |
| --- | --- |

(a)

fizični odzivni čas merilnika motnosti (tp)

| (b) | električni odzivni čas merilnika motnosti (te) |
| --- | --- |

(b)

električni odzivni čas merilnika motnosti (te)

| (c) | odzivni čas uporabljenega Besselovega filtra (tF) |
| --- | --- |

(c)

odzivni čas uporabljenega Besselovega filtra (tF)

Povprečni odzivni čas sistema tAver je podan z enačbo:

Formula

in mora biti enak za vse vrste merilnikov motnosti, da bo dal isto stopnjo dimljenja. Zato mora biti Besselov filter izdelan tako, da bo odzivni čas filtra (tF) skupaj s fizičnim (tp) in električnim odzivnim časom (te) posameznega merilnika motnosti imel za posledico predpisani povprečni odzivni čas (tAver). Ker sta tp in te vrednosti, podani za vsak merilnik motnosti posebej, tAver pa je po tem pravilniku 1,0 s, je tF mogoče izračunati takole:

Formula

Po definiciji je odzivni čas filtra tF čas vzpona filtriranega izhodnega signala med 10 % in 90 % na stopničastem vhodnem signalu. Zato se mora mejna frekvenca Besselovega filtra določiti s ponovitvami tako, da se njegov odzivni čas ujema s predpisanim časom vzpona.

Slika a

Krivulji stopničastega vhodnega signala in filtriranega izhodnega signala

Image

Slika (a) kaže krivulji stopničastega vhodnega signala in po Besselu filtriranega izhodnega signala ter odzivni čas Besselovega filtra (tF).

Določanje končnega algoritma Besselovega filtra je večstopenjski proces, ki zahteva več ponovitvenih ciklov. Spodaj je podana shema postopka ponovitve.

Image

2.2.   Izračun Besselovega algoritma

V tem primeru se Besselov algoritem določa v več korakih, v skladu z zgornjim postopkom ponovitve, ki temelji na odstavku 7.1 Dodatka 1 Priloge 4A.

Za merilnik motnosti in za sistem za zajem podatkov se predpostavljajo naslednje značilnosti:

| (a) | fizični odzivni čas tp | 0,15 s |
| --- | --- | --- |
| (b) | električni odzivni čas te | 0,05 s |
| (c) | povprečni odzivni čas tAver | 1,00 s (po definiciji v tem pravilnikom) |
| (d) | frekvenca vzorčenja | 150 Hz |

(a)

fizični odzivni čas tp

0,15 s

(b)

električni odzivni čas te

0,05 s

(c)

povprečni odzivni čas tAver

1,00 s (po definiciji v tem pravilnikom)

(d)

frekvenca vzorčenja

150 Hz

Korak 1: Predpisani odzivni čas Besselovega filtra tF:

Formula

Korak 2: Ocena mejne frekvence in izračun Besselovih konstant E, K za prvo ponovitev:

| fc | = |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | = |
| E | = |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Rezultat je Besselov algoritem:

Yi = Yi-1+7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

kjer Si predstavlja vrednosti stopničastega vhodnega signala (bodisi „0“ ali „1“), Yi pa filtrirane vrednosti izhodnega signala.

Korak 3: Uporaba Besselovega filtra na stopničastem vhodu:

Odzivni čas Besselovega filtra tF je definiran kot čas vzpona filtriranega izhodnega signala med 10 % in 90 % na stopničastem vhodnem signalu. Za določanje časov 10 % (t10) in 90 % (t90) izhodnega signala se mora Besselov filter uporabiti na stopničastem vhodu z uporabo zgornjih vrednosti fc, E in K.

Indeksna števila, čas in vrednosti stopničastega vhodnega signala ter vrednosti, ki so rezultat filtriranega izhodnega signala za prvo in drugo ponovitev, so prikazani v tabeli B. Točke tik ob t10 in t90 so označene s številkami v krepkem tisku.

V tabeli B se pri prvi ponovitvi 10-odstotna vrednost pojavi med indeksnima številoma 30 in 31, 90-odstotna vrednost pa med indeksnima številoma 191 in 192. Za izračun tF, iter se točni vrednosti t10 in t90 določita z linearno interpolacijo med sosednjima merilnima točkama, in sicer takole:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

kjer sta outupper in outlower sosednji točki izhodnega signala, filtriranega po Besselu, tlower pa je čas sosednje časovne točke, kot je nakazan v tabeli B.

t10 = 0,200000+0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333+0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

Korak 4: Odzivni čas filtra v prvem ponovitvenem ciklu:

tF, iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

Korak 5: Odklon med predpisanim in dobljenim odzivnim časom filtra v prvem ponovitvenem ciklu:

Δ = (1,075202 – 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Korak 6: Preverjanje meril za ponovitev:

Zahtevana je |Δ| ≤ 0,01. Ker je 0,081641 > 0,01, merila za ponovitev niso izpolnjena in je treba začeti dodaten ponovitveni cikel. Za ta ponovitveni cikel se iz fc in Δ izračuna mejna frekvenca: fc, new = 0,318152 × (1 +0,081641) = 0,344126 Hz

Ta nova mejna frekvenca se uporabi v drugem ponovitvenem ciklu, tako da se ponovno začne s korakom 2. Ponovitev je treba ponavljati, dokler niso izpolnjena merila za ponovitev. Vrednosti, dobljene v prvi in drugi ponovitvi, so povzete v tabeli A.

Tabela A

Vrednosti prve in druge ponovitve

| Parameter | 1. ponovitev | 2. ponovitev |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF, iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc, new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Parameter

1. ponovitev

2. ponovitev

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF, iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc, new

(Hz)

0,344126

0,346417

Korak 7: Končni Besselov algoritem:

Takoj ko so izpolnjena merila za ponovitev, se v skladu s korakom 2 izračunajo končne konstante Besselovega filtra in končni Besselov algoritem. V tem primeru so bila merila za ponovitev izpolnjena po drugi ponovitvi (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Končni algoritem se nato uporabi za določanje povprečnih stopenj dimljenja (glej naslednji odstavek 2.3).

Yi = Yi-1+8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

Tabela B

Vrednosti stopničastega vhodnega signala in izhodnega signala, filtriranega po Besselu, za prvi in drugi ponovitveni cikel

| Index i
  [-] | Čas
  [s] | Stopničast vhodni signal Si

  [-] | Filtriran izhodni signal Yi [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. ponovitev | 2. ponovitev |
| - 2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Index i

[-]

Čas

[s]

Stopničast vhodni signal Si

[-]

Filtriran izhodni signal Yi [-]

1. ponovitev

2. ponovitev

- 2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3   Izračun stopenj dimljenja

Na spodnji shemi je podan splošni postopek za določanje končne stopnje dimljenja.

Image

Na sliki b so prikazane krivulje izmerjenega neobdelanega signala ter nefiltriranih in filtriranih koeficientov absorpcije svetlobe (vrednost k) prve obremenitvene stopnje pri preskusu ELR in nakazana najvišja vrednost Ymax1,A (teme) filtrirane krivulje k. Tabela C tako vsebuje številčne vrednosti indeksa i, časa (frekvenca vzorčenja 150 Hz), neobdelanega signala, nefiltrirane vrednosti k in filtrirane vrednosti k. Filtriranje je bilo izvedeno s pomočjo konstant Besselovega algoritma, določenega v odstavku 2.2 te priloge. Zaradi velikega števila podatkov so v tabeli le odseki krivulje dimljenja, ki so okrog začetka in temena.

Slika b

Krivulje izmerjene motnosti N, nefiltrirane stopnje dimljenja k in filtrirane stopnje dimljenja k

Image

Temenska vrednost (i = 272) se izračuna s predpostavljanjem naslednjih podatkov v tabeli C. Vse ostale posamične stopnje dimljenja se izračunajo na enak način. Za začetek algoritma se vrednosti S-1, S-2, Y-1 in Y-2 nastavijo na nič.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| indeks i | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-1) | 0,427392 |
| S270 (m-1) | 0,427532 |
| Y271 (m-1) | 0,542383 |
| Y270 (m-1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

indeks i

272

N ( %)

16,783

S271 (m-1)

0,427392

S270 (m-1)

0,427532

Y271 (m-1)

0,542383

Y270 (m-1)

0,542337

Izračun vrednosti k (odstavek 7.3.1 Dodatka 1 Priloge 4A):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m-1

Ta vrednost ustreza S272 v naslednji enačbi.

Izračun povprečne vrednosti dimljenja po Besselu (odstavek 7.3.2 Dodatka 1 Priloge 4A):

V naslednji enačbi se uporabijo Besselove konstante iz prejšnjega odstavka 2.2. Dejanska nefiltrirana vrednost k, kot je izračunana zgoraj, ustreza S272 (Si). S271 (Si-1) in S270 (Si-2) sta predhodni nefiltrirani vrednosti k, Y271 (Yi-1) in Y270 (Yi-2) pa sta predhodni filtrirani vrednosti k.

| Y272 = | 0,542383+8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392+0,427532 - 4 × 0,542337) +0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272 =

0,542383+8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392+0,427532 - 4 × 0,542337) +0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

Ta vrednost ustreza Ymax1,A v naslednji enačbi.

Izračun končne stopnje dimljenja (odstavek 7.3.3 Dodatka 1 Priloge 4A):

Od vsake krivulje dimljenja se za nadaljnji izračun vzame največja filtrirana vrednost k. Predpostavijo se naslednje vrednosti:

| Vrt. frekvenca | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| 1. cikel | 2. cikel | 3. cikel |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Vrt. frekvenca

Ymax (m-1)

1. cikel

2. cikel

3. cikel

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482 m-1

SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462 m-1

SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099 m-1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m-1

Validacija cikla (odstavek 3.4 Dodatka 1 Priloge 4A)

Pred izračunavanjem SV je treba cikel validirati z izračunom relativnih standardnih odklonov dimljenja vseh treh ciklov za vsako vrtilno frekvenco.

| Vrt. frekv. | Srednja SV (m-1) | Absolutni standardni odklon (m-1) | Relativni standardni odklon (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Vrt. frekv.

Srednja SV (m-1)

Absolutni standardni odklon (m-1)

Relativni standardni odklon (%)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

V tem primeru je za vsako vrtilno frekvenco izpolnjeno merilo validacije 15 %.

Tabela C

Vrednosti motnosti N, nefiltrirana in filtrirana vrednost k na začetku obremenitvene stopnje

| Indeks i
  [-] | Čas
  [s] | Motnost N
  [%] | Nefiltrirana vrednost k
  [m-1] | Filtrirana vrednost k
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| -2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| -1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeks i

[-]

Čas

[s]

Motnost N

[%]

Nefiltrirana vrednost k

[m-1]

Filtrirana vrednost k

[m-1]

-2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

-1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Vrednosti motnosti N, nefiltrirana in filtrirana vrednost k okrog Ymax1,A (temenska vrednost, nakazana s številko v krepkem tisku)

| Indeks i
  [-] | Čas
  [s] | Motnost N
  [%] | Nefiltrirana vrednost k
  [m-1] | Filtrirana vrednost k
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeks i

[-]

Čas

[s]

Motnost N

[%]

Nefiltrirana vrednost k

[m-1]

Filtrirana vrednost k

[m-1]

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   PRESKUS ETC

3.1   Plinaste emisije (dizelski motor)

Predpostavijo se naslednji rezultati preskusa za sistem PDP-CVS

| V0 (m3/obr.) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (obr.) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce (%) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/obr.)

0,1776

Np (obr.)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce (%)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Izračun pretoka razredčenih izpušnih plinov (odstavek 4.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273/(101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

Izračun korekcijskega faktorja NOx (odstavek 4.2 Dodatka 2 Priloge 4A):

Formula

Izračun koncentracij, korigiranih glede na ozadje (odstavek 4.3.1.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

Predpostavlja se dizelsko gorivo s sestavo C1H1,8

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Izračun masnega pretoka emisij (odstavek 4.3.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Izračun specifičnih emisij (odstavek 4.4 Dodatka 2 Priloge 4A):

Formula= 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula= 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula= 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2   Emisije delcev (dizelski motor)

Predpostavijo se naslednji rezultati preskusa za sistem PDP-CVS z dvojnim redčenjem

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf,p (mg) | 3,030 |
| Mf,b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf,p (mg)

3,030

Mf,b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Izračun masne emisije (odstavek 5.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

Mf = 3,030+0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Izračun masne emisije, korigirane glede na ozadje (odstavek 5.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

Formula

Izračun specifične emisije (odstavek 5.2 Dodatka 2 Priloge 4A):

Formula= 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, če je ozadje korigirano

3.3   Plinaste emisije (motor na CNG)

Predpostavijo se naslednji rezultati preskusa za sistem PDP-CVS z dvojnim redčenjem

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Izračun korekcijskega faktorja NOx (odstavek 4.2 Dodatka 2 Priloge 4A):

Formula

Izračun koncentracije NMHC (odstavek 4.3.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

| (a) | metoda GC
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

(a)

metoda GC

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| (b) | metoda NMC |
| --- | --- |

(b)

metoda NMC

Predpostavita se učinkovitost metana 0,04 in učinkovitost etana 0,98 (glej odstavek 1.8.4 Dodatka 5 Priloge 4A)

Formula

Izračun koncentracij, korigiranih glede na ozadje (odstavek 4.3.1.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

Predpostavi se referenčno gorivo G20 (100-odstotni metan) s sestavo C1H4:

Formula

Formula

Pri NMHC je koncentracija ozadja razlika med HCconcd in CH4concd

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Izračun masnega pretoka emisij (odstavek 4.3.1 Dodatka 2 Priloge 4A):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Izračun specifičnih emisij (odstavek 4.4 Dodatka 2 Priloge 4A):

Formula= 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula= 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula= 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula= 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   FAKTOR λ-PREMIKA (Sλ)

4.1   Izračun faktorja λ-premika (Sλ)
   (1)

Formula

kjer je:

Sλ= faktor λ-premika;

% inert= prostorninski % inertnih plinov (tj. N2, CO2, He itd.) v gorivu;

Formula

n in m= se nanašata na povprečni CnHm, ki predstavlja ogljikovodike v gorivu, to je:

Formula

Formula

kjer je:

| CH4 | = | prostorninski % metana v gorivu; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | prostorninski % vseh C2-ogljikovodikov (npr. C2H6, C2H4 itd.) v gorivu; |
| C3 | = | prostorninski % vseh C3-ogljikovodikov (npr. C3H8, C3H6 itd.) v gorivu; |
| C4 | = | prostorninski % vseh C4-ogljikovodikov (npr. C4H10, C4H8 itd.) v gorivu; |
| C5 | = | prostorninski % vseh C5-ogljikovodikov (npr. C5H12, C5H10 itd.) v gorivu; |
| redčilo | = | prostorninski % plinov za redčenje (tj. O2*, N2, CO2, He itd.) v gorivu. |

CH4

=

prostorninski % metana v gorivu;

C2

=

prostorninski % vseh C2-ogljikovodikov (npr. C2H6, C2H4 itd.) v gorivu;

C3

=

prostorninski % vseh C3-ogljikovodikov (npr. C3H8, C3H6 itd.) v gorivu;

C4

=

prostorninski % vseh C4-ogljikovodikov (npr. C4H10, C4H8 itd.) v gorivu;

C5

=

prostorninski % vseh C5-ogljikovodikov (npr. C5H12, C5H10 itd.) v gorivu;

redčilo

=

prostorninski % plinov za redčenje (tj. O2*, N2, CO2, He itd.) v gorivu.

4.2   Primeri izračuna faktorja λ-premika Sλ:

1. primer: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (prostorninsko)

Formula

Formula

Formula

2. primer: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (prostorninsko)

Formula

Formula

Formula

3. primer: ZDA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 =4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stehiometrična razmerja zrak/gorivo avtomobilskih goriv – SAE J1829, junij 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, poglavje 3.4 „Combustion stoichiometry“ (str. 68 do 72).

---

PRILOGA 7

Postopki za izvajanje preskusa trajnosti sistemov za nadzor emisij

1.   UVOD

V tej prilogi so navedeni postopki za izbiro družine motorjev, ki se jo preskusi po razporedu kopičenja prevozov za ugotavljanje faktorjev poslabšanja. Ti faktorji poslabšanja se uporabljajo za emisije, izmerjene na motorjih, na katerih se izvaja periodična revizija, zato da emisije motorjev v prometu ostanejo v okvirih mejnih vrednosti emisij, ki se uporabljajo, ki so podane v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika, v obdobju trajnosti, ki se uporablja za vozilo, v katerega je motor nameščen.

V tej prilogi so navedena tudi z emisijami povezana in z emisijami nepovezana navodila za vzdrževanje, ki se uporabljajo za motorje, na katerih se izvaja razpored kopičenja prevozov. Takšno vzdrževanje se izvaja na motorjih v prometu in se sporoči lastnikom novih težkih motorjev.

2.   IZBIRA MOTORJEV ZA UGOTAVLJANJE FAKTORJEV POSLABŠANJA ŽIVLJENJSKE DOBE

| 2.1 | Motorji za preskus emisij, da se ugotovijo faktorji poslabšanja življenjske dobe, se izberejo iz družine motorjev, ki je opredeljena v odstavku 7.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.1

Motorji za preskus emisij, da se ugotovijo faktorji poslabšanja življenjske dobe, se izberejo iz družine motorjev, ki je opredeljena v odstavku 7.1 tega pravilnika.

| 2.2 | Motorje iz drugih družin motorjev je mogoče vključiti v družine na podlagi tipa sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki ga motor uporablja. Da je mogoče motorje z različnimi števili valjev in različnimi nastavitvami valjev, vendar z enakimi tehničnimi specifikacijami in enako namestitvijo sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov uvrstiti v enako družino motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora proizvajalec organu za izdajo certifikatov predložiti podatke, ki kažejo, da so emisije teh motorjev podobne. |
| --- | --- |

2.2

Motorje iz drugih družin motorjev je mogoče vključiti v družine na podlagi tipa sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki ga motor uporablja. Da je mogoče motorje z različnimi števili valjev in različnimi nastavitvami valjev, vendar z enakimi tehničnimi specifikacijami in enako namestitvijo sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov uvrstiti v enako družino motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora proizvajalec organu za izdajo certifikatov predložiti podatke, ki kažejo, da so emisije teh motorjev podobne.

| 2.3 | Proizvajalec motorja izbere en motor, ki predstavlja družino motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, za preskušanje po razporedu kopičenja prevozov, ki je opredeljen v odstavku 3.2 te priloge, v skladu z merili za izbor motorjev, ki so podana v odstavku 7.2 tega pravilnika, in to sporoči homologacijskemu organu pred začetkom kakršnih koli preskusov. |
| --- | --- |

2.3

Proizvajalec motorja izbere en motor, ki predstavlja družino motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, za preskušanje po razporedu kopičenja prevozov, ki je opredeljen v odstavku 3.2 te priloge, v skladu z merili za izbor motorjev, ki so podana v odstavku 7.2 tega pravilnika, in to sporoči homologacijskemu organu pred začetkom kakršnih koli preskusov.

| 2.3.1 | Če homologacijski organ sklene, da najslabša raven emisij družine motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov bolje predstavlja kak drug motor, potem preskusni motor izbere homologacijski organ po posvetovanju s proizvajalcem motorjev. |
| --- | --- |

2.3.1

Če homologacijski organ sklene, da najslabša raven emisij družine motorjev s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov bolje predstavlja kak drug motor, potem preskusni motor izbere homologacijski organ po posvetovanju s proizvajalcem motorjev.

3.   UGOTAVLJANJE FAKTORJEV POSLABŠANJA ŽIVLJENJSKE DOBE

3.1   Splošno

Faktorji poslabšanja se za družino sistemov za naknadno obdelavo motorja določijo z izbranimi motorji na podlagi postopka kopičenja razdalje in prevozov, ki vključuje periodične preskuse za plinaste emisije in emisije delcev v preskusih ESC in ETC.

3.2   Razpored kopičenja prevozov

Če proizvajalec tako želi, se razporedi kopičenja prevozov lahko izvajajo tako, da se z vozilom, opremljenim z izbranim motorjem, izvede razpored „kopičenja prevozov“ ali razpored „kopičenja prevozov z dinamometrom“.

| 3.2.1 | Kopičenje prevozov in kopičenje prevozov z dinamometrom |
| --- | --- |

3.2.1

Kopičenje prevozov in kopičenje prevozov z dinamometrom

| 3.2.1.1 | Proizvajalec v skladu z dobro inženirsko prakso določi, v kakšni obliki in v kakšnem obsegu se bo izvajalo kopičenje prevozov za motorje. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Proizvajalec v skladu z dobro inženirsko prakso določi, v kakšni obliki in v kakšnem obsegu se bo izvajalo kopičenje prevozov za motorje.

| 3.2.1.2 | Proizvajalec določi, kdaj se motor preskusi za plinaste emisije in emisije delcev v preskusih ESC in ETC. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Proizvajalec določi, kdaj se motor preskusi za plinaste emisije in emisije delcev v preskusih ESC in ETC.

| 3.2.1.3 | Za vse motorje v družini sistemov za naknadno obdelavo motorja se uporabi enoten razpored delovanja motorja. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Za vse motorje v družini sistemov za naknadno obdelavo motorja se uporabi enoten razpored delovanja motorja.

| 3.2.1.4 | Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (preskus ESC ali preskus ETC), drug preskusni cikel pa se izvede samo na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (preskus ESC ali preskus ETC), drug preskusni cikel pa se izvede samo na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov.

| 3.2.1.5 | Razporedi delovanja so za različne družine sistemov za naknadno obdelavo lahko različni. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Razporedi delovanja so za različne družine sistemov za naknadno obdelavo lahko različni.

| 3.2.1.6 | Razporedi delovanja so lahko krajši od življenjske dobe, če število preskusnih točk omogoča pravilno ekstrapolacijo rezultatov preskusov v skladu z odstavkom 3.5.2. V nobenem primeru pa razpored prevozov ne sme biti krajši od tistega, ki je prikazan v tabeli v odstavku 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Razporedi delovanja so lahko krajši od življenjske dobe, če število preskusnih točk omogoča pravilno ekstrapolacijo rezultatov preskusov v skladu z odstavkom 3.5.2. V nobenem primeru pa razpored prevozov ne sme biti krajši od tistega, ki je prikazan v tabeli v odstavku 3.2.1.8.

| 3.2.1.7 | Proizvajalec mora zagotoviti veljavno povezavo med minimalnim obdobjem kopičenja prevozov (prevožena razdalja) in urami dinamometra motorja, tj. na primer povezava s porabo goriva, povezava hitrosti vozila in obratov motorja itd. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Proizvajalec mora zagotoviti veljavno povezavo med minimalnim obdobjem kopičenja prevozov (prevožena razdalja) in urami dinamometra motorja, tj. na primer povezava s porabo goriva, povezava hitrosti vozila in obratov motorja itd.

| 3.2.1.8 | Minimalno kopičenje prevozov







  Kategorija vozila, v kateri bo motor nameščen | Minimalno obdobje kopičenja prevozov | Življenjska doba (odstavek tega pravilnika) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vozila kategorije N1 | 100 000 km | Odstavek 5.3.1.1 |
| Vozila kategorije N2 | 125 000 km | Odstavek 5.3.1.2 |
| Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton | 125 000 km | Odstavek 5.3.1.2 |
| Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 16 ton | 167 000 km | Odstavek 5.3.1.3 |
| Vozila kategorije M2 | 100 000 km | Odstavek 5.3.1.1 |
| Vozila kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone | 125 000 km | Odstavek 5.3.1.2 |
| Vozila kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone | 167 000 km | Odstavek 5.3.1.3 |

3.2.1.8

Minimalno kopičenje prevozov

Kategorija vozila, v kateri bo motor nameščen

Minimalno obdobje kopičenja prevozov

Življenjska doba (odstavek tega pravilnika)

Vozila kategorije N1

100 000 km

Odstavek 5.3.1.1

Vozila kategorije N2

125 000 km

Odstavek 5.3.1.2

Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton

125 000 km

Odstavek 5.3.1.2

Vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 16 ton

167 000 km

Odstavek 5.3.1.3

Vozila kategorije M2

100 000 km

Odstavek 5.3.1.1

Vozila kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone

125 000 km

Odstavek 5.3.1.2

Vozila kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone

167 000 km

Odstavek 5.3.1.3

| 3.2.1.9 | Razpored kopičenja prevozov mora biti natančno opisan v vlogi za homologacijo, homologacijskemu organu pa ga je treba predložiti pred začetkom kakršnih koli preskusov. |
| --- | --- |

3.2.1.9

Razpored kopičenja prevozov mora biti natančno opisan v vlogi za homologacijo, homologacijskemu organu pa ga je treba predložiti pred začetkom kakršnih koli preskusov.

| 3.2.2 | Če homologacijski organ odloči, da je na preskusih ESC in ETC med točkami, ki jih je izbral proizvajalec, treba izvesti dodatne meritve, o tem obvesti proizvajalca. Proizvajalec pripravi revidiran razpored kopičenja prevozov ali razpored kopičenja prevozov z dinamometrom, ki ga mora homologacijski organ sprejeti. |
| --- | --- |

3.2.2

Če homologacijski organ odloči, da je na preskusih ESC in ETC med točkami, ki jih je izbral proizvajalec, treba izvesti dodatne meritve, o tem obvesti proizvajalca. Proizvajalec pripravi revidiran razpored kopičenja prevozov ali razpored kopičenja prevozov z dinamometrom, ki ga mora homologacijski organ sprejeti.

3.3   Preskušanje motorja

| 3.3.1 | Začetek razporeda kopičenja prevozov |
| --- | --- |

3.3.1

Začetek razporeda kopičenja prevozov

| 3.3.1.1 | Proizvajalec za vsako družino sistemov z naknadno obdelavo motorja določi število ur delovanja motorja, po preteku katerih se delovanje sistema za naknadno obdelavo motorja stabilizira. Če homologacijski organ tako zahteva, mora proizvajalec predložiti podatke in analize, ki jih je uporabil pri tej določitvi. Proizvajalec se lahko odloči tudi, da motor deluje 125 ur, zato da se sistem za naknadno obdelavo motorja stabilizira. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Proizvajalec za vsako družino sistemov z naknadno obdelavo motorja določi število ur delovanja motorja, po preteku katerih se delovanje sistema za naknadno obdelavo motorja stabilizira. Če homologacijski organ tako zahteva, mora proizvajalec predložiti podatke in analize, ki jih je uporabil pri tej določitvi. Proizvajalec se lahko odloči tudi, da motor deluje 125 ur, zato da se sistem za naknadno obdelavo motorja stabilizira.

| 3.3.1.2 | Stabilizacijsko obdobje, določeno v odstavku 3.3.1.1, se šteje kot začetek razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Stabilizacijsko obdobje, določeno v odstavku 3.3.1.1, se šteje kot začetek razporeda kopičenja prevozov.

| 3.3.2 | Preskus kopičenja prevozov |
| --- | --- |

3.3.2

Preskus kopičenja prevozov

| 3.3.2.1 | Po preskusu se motor spusti skozi razpored kopičenja prevozov, ki ga izbere proizvajalec, kot je opisano v odstavku 3.2 zgoraj. Motor se, v periodičnih intervalih v razporedu kopičenja prevozov, ki jih določi proizvajalec, in na mestih, kjer je to primerno, kar določi tudi homologacijski organ, v skladu z odstavkom 3.2.2 preskusi za plinaste emisije in emisije delcev v preskusih ESC in ETC. V skladu z odstavkom 3.2, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (ESC ali ETC), se mora drugi preskusni cikel (ESC ali ETC) izvesti na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Po preskusu se motor spusti skozi razpored kopičenja prevozov, ki ga izbere proizvajalec, kot je opisano v odstavku 3.2 zgoraj. Motor se, v periodičnih intervalih v razporedu kopičenja prevozov, ki jih določi proizvajalec, in na mestih, kjer je to primerno, kar določi tudi homologacijski organ, v skladu z odstavkom 3.2.2 preskusi za plinaste emisije in emisije delcev v preskusih ESC in ETC. V skladu z odstavkom 3.2, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (ESC ali ETC), se mora drugi preskusni cikel (ESC ali ETC) izvesti na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov.

| 3.3.2.2 | Med razporedom kopičenja prevozov se vzdrževanje motorja izvaja v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Med razporedom kopičenja prevozov se vzdrževanje motorja izvaja v skladu z odstavkom 4.

| 3.3.2.3 | Na motorju ali vozilu je med razporedom kopičenja prevozov mogoče opraviti nenačrtovane posege vzdrževanja, na primer, če je sistem OBD odkril napako, ki je povzročila, da se je aktiviral indikator za javljanje napak (MI). |
| --- | --- |

3.3.2.3

Na motorju ali vozilu je med razporedom kopičenja prevozov mogoče opraviti nenačrtovane posege vzdrževanja, na primer, če je sistem OBD odkril napako, ki je povzročila, da se je aktiviral indikator za javljanje napak (MI).

3.4   Poročanje

| 3.4.1 | Rezultati vseh preskusov emisij (ESC in ETC), ki se izvedejo med razporedom kopičenja prevozov, morajo biti na razpolago homologacijskemu organu. Če se kateri koli preskus razveljavi, mora proizvajalec predložiti pojasnilo, zakaj ga je razveljavil. V tem primeru se v roku 100 ur kopičenja prevozov izvede dodatna serija preskusov emisij v preskusih ESC in ETC. |
| --- | --- |

3.4.1

Rezultati vseh preskusov emisij (ESC in ETC), ki se izvedejo med razporedom kopičenja prevozov, morajo biti na razpolago homologacijskemu organu. Če se kateri koli preskus razveljavi, mora proizvajalec predložiti pojasnilo, zakaj ga je razveljavil. V tem primeru se v roku 100 ur kopičenja prevozov izvede dodatna serija preskusov emisij v preskusih ESC in ETC.

| 3.4.2 | Proizvajalec mora imeti pri vsakem preskusu motorja v razporedu kopičenja prevozov za ugotovitev faktorjev poslabšanja v svojih zapisih zabeležene podatke v zvezi z vsemi preskusi emisij in vzdrževanji, ki jih je izvedel na motorju v času razporeda kopičenja prevozov. Te podatke predloži homologacijskemu organu skupaj z rezultati preskusov emisij, ki jih izvede v razporedu kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

3.4.2

Proizvajalec mora imeti pri vsakem preskusu motorja v razporedu kopičenja prevozov za ugotovitev faktorjev poslabšanja v svojih zapisih zabeležene podatke v zvezi z vsemi preskusi emisij in vzdrževanji, ki jih je izvedel na motorju v času razporeda kopičenja prevozov. Te podatke predloži homologacijskemu organu skupaj z rezultati preskusov emisij, ki jih izvede v razporedu kopičenja prevozov.

3.5   Določitev faktorjev poslabšanja

| 3.5.1 | Za vsako onesnaževalo, izmerjeno na preskusih ESC in ETC, ter na vsaki preskusni točki se v razporedu kopičenja prevozov na podlagi vseh rezultatov preskusov izvede najboljša regresijska analiza. Rezultati vsakega preskusa za vsako onesnaževalo se izrazijo na enako število decimalnih mest, kot je mejna vrednost za tisto onesnaževalo, kakor je prikazano v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika, plus eno dodatno decimalno mesto. V skladu z odstavkom 3.2, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (ESC ali ETC) in drugi preskusni cikel na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se regresijska analiza naredi le na podlagi rezultatov preskusov preskusnega cikla, izvedenega na vsaki preskusni točki. |
| --- | --- |

3.5.1

Za vsako onesnaževalo, izmerjeno na preskusih ESC in ETC, ter na vsaki preskusni točki se v razporedu kopičenja prevozov na podlagi vseh rezultatov preskusov izvede najboljša regresijska analiza. Rezultati vsakega preskusa za vsako onesnaževalo se izrazijo na enako število decimalnih mest, kot je mejna vrednost za tisto onesnaževalo, kakor je prikazano v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika, plus eno dodatno decimalno mesto. V skladu z odstavkom 3.2, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (ESC ali ETC) in drugi preskusni cikel na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se regresijska analiza naredi le na podlagi rezultatov preskusov preskusnega cikla, izvedenega na vsaki preskusni točki.

| 3.5.2 | Proizvajalec na podlagi regresijske analize izračuna projekcije emisijskih vrednosti za vsako onesnaževalo na začetku razporeda kopičenja prevozov in življenjsko dobo, če se uporablja za motor na preskusu, z ekstrapolacijo regresijske enačbe, kakor je določeno v odstavku 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2

Proizvajalec na podlagi regresijske analize izračuna projekcije emisijskih vrednosti za vsako onesnaževalo na začetku razporeda kopičenja prevozov in življenjsko dobo, če se uporablja za motor na preskusu, z ekstrapolacijo regresijske enačbe, kakor je določeno v odstavku 3.5.1.

| 3.5.3 | Faktor poslabšanja za vsako onesnaževalo je za motorje, ki niso opremljeni s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, razlika med projekcijo emisijskih vrednosti in življenjsko dobo ter začetkom razporeda kopičenja prevozov.
  Faktor poslabšanja za vsako onesnaževalo je za motorje, ki so opremljeni s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, razmerje projekcije emisijskih vrednosti za življenjsko dobo in na začetku razporeda kopičenja prevozov.
  V skladu z odstavkom 3.2, če je bilo dogovorjeno, da se za vsako preskusno točko izvede samo en preskusni cikel (ESC ali ETC) in drugi preskusni cikel (ESC ali ETC) na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se uporablja faktor poslabšanja, izračunan za preskusni cikel, ki je bil izveden na vsaki preskusni točki, tudi za drugi preskusni cikel, pod pogojem, da se uporablja za oba preskusna cikla, da so razmerja med izmerjenimi vrednostmi na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevoza podobna. |
| --- | --- |

3.5.3

Faktor poslabšanja za vsako onesnaževalo je za motorje, ki niso opremljeni s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, razlika med projekcijo emisijskih vrednosti in življenjsko dobo ter začetkom razporeda kopičenja prevozov.

Faktor poslabšanja za vsako onesnaževalo je za motorje, ki so opremljeni s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, razmerje projekcije emisijskih vrednosti za življenjsko dobo in na začetku razporeda kopičenja prevozov.

V skladu z odstavkom 3.2, če je bilo dogovorjeno, da se za vsako preskusno točko izvede samo en preskusni cikel (ESC ali ETC) in drugi preskusni cikel (ESC ali ETC) na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevozov, se uporablja faktor poslabšanja, izračunan za preskusni cikel, ki je bil izveden na vsaki preskusni točki, tudi za drugi preskusni cikel, pod pogojem, da se uporablja za oba preskusna cikla, da so razmerja med izmerjenimi vrednostmi na začetku in na koncu razporeda kopičenja prevoza podobna.

| 3.5.4 | Faktorji poslabšanja za vsako onesnaževalo na ustreznih preskusnih ciklih se zabeležijo v odstavku 1.4 Dodatka 1 Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.5.4

Faktorji poslabšanja za vsako onesnaževalo na ustreznih preskusnih ciklih se zabeležijo v odstavku 1.4 Dodatka 1 Priloge 6 k temu pravilniku.

| 3.6 | Namesto uporabe razporeda kopičenja prevozov za določitev faktorjev poslabšanja se lahko proizvajalci motorjev odločijo uporabiti naslednje faktorje poslabšanja:












  Tip motorja | Preskusni cikel | CO | HC | NMHC | CH4 | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dizelski motor | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Plinski motor | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6

Namesto uporabe razporeda kopičenja prevozov za določitev faktorjev poslabšanja se lahko proizvajalci motorjev odločijo uporabiti naslednje faktorje poslabšanja:

Tip motorja

Preskusni cikel

CO

HC

NMHC

CH4

NOx

PM

Dizelski motor

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Plinski motor

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1 | Proizvajalec se lahko določi prenesti faktorje poslabšanja, določene za motor ali kombinacijo motor/sistem za naknadno obdelavo na motorje ali kombinacije motorjev/sistemov za naknadno obdelavo, ki ne spadajo v isto kategorijo družine motorjev, kakor je določeno v skladu z odstavkom 2.1. V tem primeru mora proizvajalec homologacijskemu organu dokazati, da imata/imajo osnovni motor ali osnovna kombinacija motor/sistem za naknadno obdelavo in motor ali kombinacija motorja/sistema za naknadno obdelavo, na katerega se faktorji poslabšanja prenašajo, enake tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z namestitvijo na vozilo ter da so emisije takšnega motorja ali kombinacije motorja/sistema za naknadno obdelavo podobne. |
| --- | --- |

3.6.1

Proizvajalec se lahko določi prenesti faktorje poslabšanja, določene za motor ali kombinacijo motor/sistem za naknadno obdelavo na motorje ali kombinacije motorjev/sistemov za naknadno obdelavo, ki ne spadajo v isto kategorijo družine motorjev, kakor je določeno v skladu z odstavkom 2.1. V tem primeru mora proizvajalec homologacijskemu organu dokazati, da imata/imajo osnovni motor ali osnovna kombinacija motor/sistem za naknadno obdelavo in motor ali kombinacija motorja/sistema za naknadno obdelavo, na katerega se faktorji poslabšanja prenašajo, enake tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z namestitvijo na vozilo ter da so emisije takšnega motorja ali kombinacije motorja/sistema za naknadno obdelavo podobne.

3.7   Pregled skladnosti proizvodnje

| 3.7.1 | Skladnost proizvodnje za spoštovanje emisij se pregleduje na podlagi odstavka 8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.7.1

Skladnost proizvodnje za spoštovanje emisij se pregleduje na podlagi odstavka 8 tega pravilnika.

| 3.7.2 | Ob homologaciji lahko proizvajalec po želji hkrati izmeri vse emisije onesnaževal pred sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri tem lahko razvije neformalen faktor poslabšanja, ki je ločen za motor in za sistem za naknadno obdelavo, ki ga lahko uporabi kot pomoč za dokončanje revidiranja proizvodne linije. |
| --- | --- |

3.7.2

Ob homologaciji lahko proizvajalec po želji hkrati izmeri vse emisije onesnaževal pred sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri tem lahko razvije neformalen faktor poslabšanja, ki je ločen za motor in za sistem za naknadno obdelavo, ki ga lahko uporabi kot pomoč za dokončanje revidiranja proizvodne linije.

| 3.7.3 | Za homologacijo se v odstavku 1.4 Dodatka 1 Priloge 6 k temu pravilniku zabeležijo samo faktorji poslabšanja iz odstavka 3.6.1, ki jih sprejme proizvajalec, ali faktorji poslabšanja, pridobljeni v skladu z odstavkom 3.5. |
| --- | --- |

3.7.3

Za homologacijo se v odstavku 1.4 Dodatka 1 Priloge 6 k temu pravilniku zabeležijo samo faktorji poslabšanja iz odstavka 3.6.1, ki jih sprejme proizvajalec, ali faktorji poslabšanja, pridobljeni v skladu z odstavkom 3.5.

4.   VZDRŽEVANJE

Posegi vzdrževanja, izvedeni na motorju, in pravilna poraba vseh zahtevanih reagentov se med razporedom kopičenja prevozov štejejo kot povezani z emisijami ali nepovezani z emisijami in vsak od teh se lahko šteje kot načrtovan ali nenačrtovan. Nekateri posegi vzdrževanja, ki so povezani z emisijami, lahko štejejo tudi kot kritični posegi vzdrževanja, povezani z emisijami.

4.1   Načrtovani posegi vzdrževanja, povezani z emisijami

| 4.1.1 | Ta odstavek določa posege vzdrževanja, povezane z emisijami, za izvajanje razporeda kopičenja prevozov in za vključitev v navodila za vzdrževanje, ki so na voljo lastnikom novih težkih vozil in težkih motorjev. |
| --- | --- |

4.1.1

Ta odstavek določa posege vzdrževanja, povezane z emisijami, za izvajanje razporeda kopičenja prevozov in za vključitev v navodila za vzdrževanje, ki so na voljo lastnikom novih težkih vozil in težkih motorjev.

| 4.1.2 | Vsi načrtovani posegi vzdrževanja za izvajanje razporeda kopičenja prevozov se izvajajo v enakih intervalih ali v intervalih z ekvivalentno oddaljenostjo, ki so navedeni v proizvajalčevih navodilih za vzdrževanje, namenjenih lastnikom težkih vozil ali težkih motorjev. Ta razpored vzdrževanja je mogoče v času razporeda kopičenja prevozov po potrebi posodobiti, pod pogojem, da se iz razporeda vzdrževanja ne izbriše noben del vzdrževanja, po tem ko je ta del vzdrževanja že bil izveden na preskusnem motorju. |
| --- | --- |

4.1.2

Vsi načrtovani posegi vzdrževanja za izvajanje razporeda kopičenja prevozov se izvajajo v enakih intervalih ali v intervalih z ekvivalentno oddaljenostjo, ki so navedeni v proizvajalčevih navodilih za vzdrževanje, namenjenih lastnikom težkih vozil ali težkih motorjev. Ta razpored vzdrževanja je mogoče v času razporeda kopičenja prevozov po potrebi posodobiti, pod pogojem, da se iz razporeda vzdrževanja ne izbriše noben del vzdrževanja, po tem ko je ta del vzdrževanja že bil izveden na preskusnem motorju.

| 4.1.3 | Vsi posegi z emisijami povezani posegi vzdrževanja, ki se izvajajo na motorjih, morajo biti nujni za zagotovitev veljavne skladnosti z ustreznimi emisijskimi standardi. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži podatke, ki dokazujejo, da so vsi deli načrtovanega posega vzdrževanja, povezanega z emisijami, tehnično nujni. |
| --- | --- |

4.1.3

Vsi posegi z emisijami povezani posegi vzdrževanja, ki se izvajajo na motorjih, morajo biti nujni za zagotovitev veljavne skladnosti z ustreznimi emisijskimi standardi. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži podatke, ki dokazujejo, da so vsi deli načrtovanega posega vzdrževanja, povezanega z emisijami, tehnično nujni.

| 4.1.4 | Proizvajalec motorja navede prilagoditev, čiščenje in vzdrževanje (če je to potrebno) naslednjih postavk:






  (a) | filtri in hladilniki v sistemu recirkulacije izpušnih plinov; |
| --- | --- | --- |

4.1.4

Proizvajalec motorja navede prilagoditev, čiščenje in vzdrževanje (če je to potrebno) naslednjih postavk:

(a)

filtri in hladilniki v sistemu recirkulacije izpušnih plinov;

| (b) | prezračevalni ventil pozitivnega bloka motorja; |
| --- | --- |

(b)

prezračevalni ventil pozitivnega bloka motorja;

| (c) | vbrizgalne šobe za gorivo (samo čiščenje); |
| --- | --- |

(c)

vbrizgalne šobe za gorivo (samo čiščenje);

| (d) | injektorji za gorivo; |
| --- | --- |

(d)

injektorji za gorivo;

| (e) | turbopuhalo; |
| --- | --- |

(e)

turbopuhalo;

| (f) | elektronska krmilna enota motorja ter povezani senzorji in stikala; |
| --- | --- |

(f)

elektronska krmilna enota motorja ter povezani senzorji in stikala;

| (g) | sistem filtrov za delce (vključno s povezanimi sestavnimi deli); |
| --- | --- |

(g)

sistem filtrov za delce (vključno s povezanimi sestavnimi deli);

| (h) | sistem recirkulacije izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi nadzornimi ventili in cevmi; |
| --- | --- |

(h)

sistem recirkulacije izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi nadzornimi ventili in cevmi;

| (i) | vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

(i)

vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

| 4.1.5 | Za vzdrževanje se naslednji sestavni deli opredelijo kot kritične postavke, povezane z emisijami:






  (a) | vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov; |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Za vzdrževanje se naslednji sestavni deli opredelijo kot kritične postavke, povezane z emisijami:

(a)

vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

| (b) | elektronska krmilna enota motorja ter povezani senzorji in stikala; |
| --- | --- |

(b)

elektronska krmilna enota motorja ter povezani senzorji in stikala;

| (c) | sistem recirkulacije izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi filtri, hladilniki, nadzornimi ventili in cevmi; |
| --- | --- |

(c)

sistem recirkulacije izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi filtri, hladilniki, nadzornimi ventili in cevmi;

| (d) | prezračevalni ventil pozitivnega bloka motorja. |
| --- | --- |

(d)

prezračevalni ventil pozitivnega bloka motorja.

| 4.1.6 | Vsi kritični načrtovani posegi vzdrževanje, povezani z emisijami, morajo imeti razumno verjetnost, da se izvedejo v prometu. Proizvajalec mora homologacijskemu organu dokazati razumno verjetnost, da se takšen poseg vzdrževanja izvede v prometu, in sicer pred izvedbo vzdrževanja med razporedom kopičenja prevozov. |
| --- | --- |

4.1.6

Vsi kritični načrtovani posegi vzdrževanje, povezani z emisijami, morajo imeti razumno verjetnost, da se izvedejo v prometu. Proizvajalec mora homologacijskemu organu dokazati razumno verjetnost, da se takšen poseg vzdrževanja izvede v prometu, in sicer pred izvedbo vzdrževanja med razporedom kopičenja prevozov.

| 4.1.7 | Kritične postavke načrtovanih posegov vzdrževanja, povezanih z emisijami, ki izpolnjujejo katerega od pogojev, opredeljenih v odstavkih od 4.1.7.1 do 4.1.7.4, bodo sprejete kot razumna verjetnost, da se poseg vzdrževanja te postavke izvede v prometu. |
| --- | --- |

4.1.7

Kritične postavke načrtovanih posegov vzdrževanja, povezanih z emisijami, ki izpolnjujejo katerega od pogojev, opredeljenih v odstavkih od 4.1.7.1 do 4.1.7.4, bodo sprejete kot razumna verjetnost, da se poseg vzdrževanja te postavke izvede v prometu.

| 4.1.7.1 | Predložijo se podatki, ki dokazujejo povezavo med emisijami in zmogljivostjo vozila tako, da če se emisije povečajo zaradi pomanjkanja vzdrževanja, se hkrati s tem zmanjša zmogljivost vozila do takšne stopnje, da vozilo ni več primerno za normalno vožnjo. |
| --- | --- |

4.1.7.1

Predložijo se podatki, ki dokazujejo povezavo med emisijami in zmogljivostjo vozila tako, da če se emisije povečajo zaradi pomanjkanja vzdrževanja, se hkrati s tem zmanjša zmogljivost vozila do takšne stopnje, da vozilo ni več primerno za normalno vožnjo.

| 4.1.7.2 | Predložijo se podatki raziskav, ki pri 80 % stopnji zanesljivosti kažejo, da je na 80 % takšnih motorjev ta kritičen poseg vzdrževanja že bil izveden v prometu v priporočenih intervalih (priporočenem intervalu). |
| --- | --- |

4.1.7.2

Predložijo se podatki raziskav, ki pri 80 % stopnji zanesljivosti kažejo, da je na 80 % takšnih motorjev ta kritičen poseg vzdrževanja že bil izveden v prometu v priporočenih intervalih (priporočenem intervalu).

| 4.1.7.3 | V povezavi z zahtevami odstavka [3.6 ...] Priloge 9A k temu pravilniku se na armaturno ploščo vozila namesti jasno viden kazalec, ki voznika opozarja, kdaj je treba izvesti postopek vzdrževanja. Kazalec se aktivira ob ustrezni razdalji ali ob prenehanju delovanja katerega sestavnega dela. Kazalec mora ostati aktiven, dokler je motor v delovanju, in ne sme se izbrisati, ne da bi se zahtevani poseg vzdrževanja izvedel. Ponastavitev signala je obvezen korak v razporedu posegov vzdrževanja. Sistem ne sme biti izdelan tako, da se deaktivira po koncu ustrezne življenjske dobe motorja ali pozneje. |
| --- | --- |

4.1.7.3

V povezavi z zahtevami odstavka [3.6 ...] Priloge 9A k temu pravilniku se na armaturno ploščo vozila namesti jasno viden kazalec, ki voznika opozarja, kdaj je treba izvesti postopek vzdrževanja. Kazalec se aktivira ob ustrezni razdalji ali ob prenehanju delovanja katerega sestavnega dela. Kazalec mora ostati aktiven, dokler je motor v delovanju, in ne sme se izbrisati, ne da bi se zahtevani poseg vzdrževanja izvedel. Ponastavitev signala je obvezen korak v razporedu posegov vzdrževanja. Sistem ne sme biti izdelan tako, da se deaktivira po koncu ustrezne življenjske dobe motorja ali pozneje.

| 4.1.7.4 | Vse druge metode, za katere homologacijski organ ugotovi, da predstavljajo razumno verjetnost, da se kritični poseg vzdrževanja izvede v prometu. |
| --- | --- |

4.1.7.4

Vse druge metode, za katere homologacijski organ ugotovi, da predstavljajo razumno verjetnost, da se kritični poseg vzdrževanja izvede v prometu.

4.2   Spremembe načrtovanih posegov vzdrževanja

| 4.2.1 | Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti zahtevo za odobritev kakršnih koli novih posegov vzdrževanja, ki jih želi izvesti med razporedom kopičenja prevozov, in o tem obvestiti lastnike težkih vozil in motorjev. V priporočilu mora proizvajalec navesti tudi kategorijo (tj. povezano z emisijami, nepovezano z emisijami, kritično, nekritično) novega načrtovanega posega vzdrževanja, ki ga predlaga, in, če gre za vzdrževanje, povezano z emisijami, največji možen interval posega vzdrževanja. V zahtevku mora predložiti podatke, ki potrjujejo potrebo po novem načrtovanem posegu vzdrževanja in intervalu posega vzdrževanja. |
| --- | --- |

4.2.1

Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti zahtevo za odobritev kakršnih koli novih posegov vzdrževanja, ki jih želi izvesti med razporedom kopičenja prevozov, in o tem obvestiti lastnike težkih vozil in motorjev. V priporočilu mora proizvajalec navesti tudi kategorijo (tj. povezano z emisijami, nepovezano z emisijami, kritično, nekritično) novega načrtovanega posega vzdrževanja, ki ga predlaga, in, če gre za vzdrževanje, povezano z emisijami, največji možen interval posega vzdrževanja. V zahtevku mora predložiti podatke, ki potrjujejo potrebo po novem načrtovanem posegu vzdrževanja in intervalu posega vzdrževanja.

4.3   Načrtovani posegi vzdrževanja, ki niso povezani z emisijami

| 4.3.1 | Razumne in tehnično nujne načrtovane posege vzdrževanja, ki niso povezani z emisijami (npr. zamenjava olja, zamenjava oljnega filtra, zamenjava filtra za gorivo, zamenjava zračnega filtra, vzdrževanje sistema hlajenja, prilagoditev prostega teka, regulator, navor motorja, jermen ventila, jermen injektorja, timing, prilagoditev napetosti kakšnega pogonskega jermena), je na motorjih ali vozilih, izbranih za razpored kopičenja prevozov, mogoče opraviti v najmanj pogostih intervalih, ki jih proizvajalec priporoči lastniku (npr. ne v intervalih, ki so priporočeni za težke prevoze). |
| --- | --- |

4.3.1

Razumne in tehnično nujne načrtovane posege vzdrževanja, ki niso povezani z emisijami (npr. zamenjava olja, zamenjava oljnega filtra, zamenjava filtra za gorivo, zamenjava zračnega filtra, vzdrževanje sistema hlajenja, prilagoditev prostega teka, regulator, navor motorja, jermen ventila, jermen injektorja, timing, prilagoditev napetosti kakšnega pogonskega jermena), je na motorjih ali vozilih, izbranih za razpored kopičenja prevozov, mogoče opraviti v najmanj pogostih intervalih, ki jih proizvajalec priporoči lastniku (npr. ne v intervalih, ki so priporočeni za težke prevoze).

4.4   Vzdrževanje motorjev, izbranih za preskušanje v razporedu kopičenja prevozov

| 4.4.1 | Popravila sestavnih delov izbranega motorja, izbranega za preskušanje v razporedu kopičenja, razen motorja, sistema za nadzor emisij ali sistema za gorivo, se izvajajo le, če pride do prenehanja delovanja kakega dela ali napake v sistemu motorja. |
| --- | --- |

4.4.1

Popravila sestavnih delov izbranega motorja, izbranega za preskušanje v razporedu kopičenja, razen motorja, sistema za nadzor emisij ali sistema za gorivo, se izvajajo le, če pride do prenehanja delovanja kakega dela ali napake v sistemu motorja.

| 4.4.2 | Oprema, instrumenti ali orodja se ne smejo uporabiti za odkrivanje napak, napačno nastavljenih ali nedelujočih sestavnih delov motorja, če niso enaki ali enakovredni oprema, instrumenti ali orodja na razpolago prodajalcem in drugim servisnim službam in






  (a) | se uporabljajo skupaj z načrtovanimi vzdrževalnimi posegi na teh sestavnih delih ter |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Oprema, instrumenti ali orodja se ne smejo uporabiti za odkrivanje napak, napačno nastavljenih ali nedelujočih sestavnih delov motorja, če niso enaki ali enakovredni oprema, instrumenti ali orodja na razpolago prodajalcem in drugim servisnim službam in

(a)

se uporabljajo skupaj z načrtovanimi vzdrževalnimi posegi na teh sestavnih delih ter

| (b) | se uporabljajo po odkritju napake na motorju. |
| --- | --- |

(b)

se uporabljajo po odkritju napake na motorju.

4.5   Kritični nenačrtovani posegi vzdrževanja, ki so povezani z emisijami

| 4.5.1 | Poraba zahtevanega reagenta je določena kot kritičen nenačrtovan poseg vzdrževanja za izvajanje razporeda kopičenja prevozov in za vključitev v navodila za vzdrževanje, ki so na voljo lastnikom novih težkih vozil in težkih motorjev. |
| --- | --- |

4.5.1

Poraba zahtevanega reagenta je določena kot kritičen nenačrtovan poseg vzdrževanja za izvajanje razporeda kopičenja prevozov in za vključitev v navodila za vzdrževanje, ki so na voljo lastnikom novih težkih vozil in težkih motorjev.

---

PRILOGA 8

Skladnost vozil/motorjev v prometu

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Glede na homologacije, podeljene za emisije, morajo biti takšni ukrepi primerni tudi za potrjevanje funkcionalnosti naprav za nadzor emisij med normalno uporabno življenjsko dobo motorja, nameščenega v vozilu, pri normalnih pogojih uporabe (skladnost primerno vzdrževanih in uporabljanih vozil v prometu). |
| --- | --- |

1.1

Glede na homologacije, podeljene za emisije, morajo biti takšni ukrepi primerni tudi za potrjevanje funkcionalnosti naprav za nadzor emisij med normalno uporabno življenjsko dobo motorja, nameščenega v vozilu, pri normalnih pogojih uporabe (skladnost primerno vzdrževanih in uporabljanih vozil v prometu).

| 1.2 | Za namen tega pravilnika se navedeni ukrepi preverjajo v obdobju, ki ustreza primernim obdobjem življenjskih dob, opredeljenih v odstavku 5.3 tega pravilnika za vozila ali motorje, ki so homologirani za vrste B1, B2 ali C tabel v odstavku 5.2.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2

Za namen tega pravilnika se navedeni ukrepi preverjajo v obdobju, ki ustreza primernim obdobjem življenjskih dob, opredeljenih v odstavku 5.3 tega pravilnika za vozila ali motorje, ki so homologirani za vrste B1, B2 ali C tabel v odstavku 5.2.1 tega pravilnika.

| 1.3 | Preverjanje skladnosti vozil/motorjev v prometu se izvaja na podlagi podatkov, ki jih proizvajalci predložijo homologacijskemu organu, ki izvaja revizijo emisij serije reprezentativnih vozil ali motorjev, za katere ima proizvajalec homologacijo.
  Slika 1 v tej prilogi prikazuje postopek za preverjanje skladnosti v prometu. |
| --- | --- |

1.3

Preverjanje skladnosti vozil/motorjev v prometu se izvaja na podlagi podatkov, ki jih proizvajalci predložijo homologacijskemu organu, ki izvaja revizijo emisij serije reprezentativnih vozil ali motorjev, za katere ima proizvajalec homologacijo.

Slika 1 v tej prilogi prikazuje postopek za preverjanje skladnosti v prometu.

2.   POSTOPKI ZA REVIZIJO

| 2.1 | Upravna služba izvaja revizijo skladnosti v prometu na podlagi vseh ustreznih podatkov, ki jih ima proizvajalec na podlagi postopkov, podobnih tistim iz Dodatka 2 Sporazuma iz leta 1958 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Alternative so spremljevalna poročila o uporabi, ki jih predloži proizvajalec, nadzorno preskušanje homologacijskega organa in/ali podatki o nadzornem preskušanju, ki ga izvaja pogodbenica. Postopki, ki se uporabijo, so podani v odstavku 3. |
| --- | --- |

2.1

Upravna služba izvaja revizijo skladnosti v prometu na podlagi vseh ustreznih podatkov, ki jih ima proizvajalec na podlagi postopkov, podobnih tistim iz Dodatka 2 Sporazuma iz leta 1958 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Alternative so spremljevalna poročila o uporabi, ki jih predloži proizvajalec, nadzorno preskušanje homologacijskega organa in/ali podatki o nadzornem preskušanju, ki ga izvaja pogodbenica. Postopki, ki se uporabijo, so podani v odstavku 3.

3.   REVIZIJSKI POSTOPKI

| 3.1 | Homologacijski organ opravi oceno skladnosti vozil v prometu na podlagi podatkov, ki jih predloži proizvajalec. Proizvajalčevo spremljevalno poročilo o uporabi (ISM) temelji na preskusih motorjev ali vozil z uporabo preskušenih in ustreznih preskusnih protokolov. Ti podatki (poročilo ISM) morajo vključevati, vendar se ne smejo omejevati samo na, naslednje (glej odstavke od 3.1.1 do 3.1.13): |
| --- | --- |

3.1

Homologacijski organ opravi oceno skladnosti vozil v prometu na podlagi podatkov, ki jih predloži proizvajalec. Proizvajalčevo spremljevalno poročilo o uporabi (ISM) temelji na preskusih motorjev ali vozil z uporabo preskušenih in ustreznih preskusnih protokolov. Ti podatki (poročilo ISM) morajo vključevati, vendar se ne smejo omejevati samo na, naslednje (glej odstavke od 3.1.1 do 3.1.13):

| 3.1.1 | ime in naslov proizvajalca; |
| --- | --- |

3.1.1

ime in naslov proizvajalca;

| 3.1.2 | ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov pooblaščenega zastopnika na področjih, ki so navedeni v podatkih proizvajalca; |
| --- | --- |

3.1.2

ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov pooblaščenega zastopnika na področjih, ki so navedeni v podatkih proizvajalca;

| 3.1.3 | ime modela motorja (imena modelov motorjev), ki ga (jih) vsebujejo podatki proizvajalca; |
| --- | --- |

3.1.3

ime modela motorja (imena modelov motorjev), ki ga (jih) vsebujejo podatki proizvajalca;

| 3.1.4 | seznam tipov motorjev, ki so vsebovani v podatkih proizvajalca, tj. družina sistemov za naknadno obdelavo motorja; |
| --- | --- |

3.1.4

seznam tipov motorjev, ki so vsebovani v podatkih proizvajalca, tj. družina sistemov za naknadno obdelavo motorja;

| 3.1.5 | kode identifikacijske številke vozila (VIN), ki se uporabljajo za vozila, opremljena z motorjem, ki je del revizije; |
| --- | --- |

3.1.5

kode identifikacijske številke vozila (VIN), ki se uporabljajo za vozila, opremljena z motorjem, ki je del revizije;

| 3.1.6 | številke homologacij, ki se uporabljajo za tipe motorjev znotraj družine v prometu, vključno s številkami, kjer je to ustrezno, vseh razširitev in popravkov (predelav);
  Slika 1.
  Preverjanje skladnosti v prometu – postopek presoje |
| --- | --- |

3.1.6

številke homologacij, ki se uporabljajo za tipe motorjev znotraj družine v prometu, vključno s številkami, kjer je to ustrezno, vseh razširitev in popravkov (predelav);

Slika 1.

Preverjanje skladnosti v prometu – postopek presoje

Image

| 3.1.7 | podatki o razširitvah in popravkih (predelavah) homologacij za motorje, ki jih zajemajo podatki proizvajalca (če to zahteva homologacijski organ); |
| --- | --- |

3.1.7

podatki o razširitvah in popravkih (predelavah) homologacij za motorje, ki jih zajemajo podatki proizvajalca (če to zahteva homologacijski organ);

| 3.1.8 | obdobje, v katerem so se podatki proizvajalca zbirali; |
| --- | --- |

3.1.8

obdobje, v katerem so se podatki proizvajalca zbirali;

| 3.1.9 | obdobje izdelave motorja, ki ga zajemajo podatki proizvajalca (npr. „vozila ali motorji, izdelani v koledarskem letu 2005“); |
| --- | --- |

3.1.9

obdobje izdelave motorja, ki ga zajemajo podatki proizvajalca (npr. „vozila ali motorji, izdelani v koledarskem letu 2005“);

| 3.1.10 | proizvajalčev postopek pregledovanja skladnosti v prometu, vključno z/s: |
| --- | --- |

3.1.10

proizvajalčev postopek pregledovanja skladnosti v prometu, vključno z/s:

| 3.1.10.1 | metodo lociranja vozila ali motorja; |
| --- | --- |

3.1.10.1

metodo lociranja vozila ali motorja;

| 3.1.10.2 | merila izbiranja in zavračanja za vozila ali motorje; |
| --- | --- |

3.1.10.2

merila izbiranja in zavračanja za vozila ali motorje;

| 3.1.10.3 | tipi preskusov in postopki, ki se uporabljajo za program; |
| --- | --- |

3.1.10.3

tipi preskusov in postopki, ki se uporabljajo za program;

| 3.1.10.4 | merila sprejemanja/zavračanja proizvajalca za skupino družin v prometu; |
| --- | --- |

3.1.10.4

merila sprejemanja/zavračanja proizvajalca za skupino družin v prometu;

| 3.1.10.5 | geografskim področjem (geografskimi področji), znotraj katerega (katerih) je proizvajalec zbiral podatke, in |
| --- | --- |

3.1.10.5

geografskim področjem (geografskimi področji), znotraj katerega (katerih) je proizvajalec zbiral podatke, in

| 3.1.10.6 | velikostjo vzorcev in uporabljenim načrtom vzorčenja; |
| --- | --- |

3.1.10.6

velikostjo vzorcev in uporabljenim načrtom vzorčenja;

| 3.1.11. | rezultati proizvajalčevega postopka pregledovanja skladnosti v prometu, vključno z/s: |
| --- | --- |

3.1.11.

rezultati proizvajalčevega postopka pregledovanja skladnosti v prometu, vključno z/s:

| 3.1.11.1 | identifikacijo motorja, uporabljenega v programu (preskušenega ali nepreskušenega). Identifikacija mora vsebovati:






  (a) | ime modela |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1

identifikacijo motorja, uporabljenega v programu (preskušenega ali nepreskušenega). Identifikacija mora vsebovati:

(a)

ime modela

| (b) | identifikacijsko številko vozila (VIN) |
| --- | --- |

(b)

identifikacijsko številko vozila (VIN)

| (c) | identifikacijsko številko motorja |
| --- | --- |

(c)

identifikacijsko številko motorja

| (d) | številko registracije vozila, opremljenega z motorjem, ki je del revizije |
| --- | --- |

(d)

številko registracije vozila, opremljenega z motorjem, ki je del revizije

| (e) | datum proizvodnje |
| --- | --- |

(e)

datum proizvodnje

| (f) | regijo uporabe (če je poznana) |
| --- | --- |

(f)

regijo uporabe (če je poznana)

| (g) | vrsto uporabe vozila (če je poznana), npr. dostava v mestu, vožnja na dolge razdalje itd. |
| --- | --- |

(g)

vrsto uporabe vozila (če je poznana), npr. dostava v mestu, vožnja na dolge razdalje itd.

| 3.1.11.2 | vzroki za izključitev vozila ali motorja iz vzorca (npr. vozilo je bilo v prometu manj kot eno leto, neustrezno vzdrževanje v zvezi z emisijami, dokazi o uporabi goriva, ki ima večjo vsebnost žvepla, kot se zahteva za normalno uporabo, oprema za nadzor emisij ni v skladu s homologacijo). Vzrok za izključitev je treba utemeljiti (npr. način neizpolnjevanja navodil za vzdrževanje itd.). Vozilo ne sme biti izključeno samo zato, ker se je AECS morda preveč uporabljal; |
| --- | --- |

3.1.11.2

vzroki za izključitev vozila ali motorja iz vzorca (npr. vozilo je bilo v prometu manj kot eno leto, neustrezno vzdrževanje v zvezi z emisijami, dokazi o uporabi goriva, ki ima večjo vsebnost žvepla, kot se zahteva za normalno uporabo, oprema za nadzor emisij ni v skladu s homologacijo). Vzrok za izključitev je treba utemeljiti (npr. način neizpolnjevanja navodil za vzdrževanje itd.). Vozilo ne sme biti izključeno samo zato, ker se je AECS morda preveč uporabljal;

| 3.1.11.3 | zgodovino servisiranja in vzdrževanja v zvezi z emisijami za vsak motor v vzorcu (vključno s predelavami); |
| --- | --- |

3.1.11.3

zgodovino servisiranja in vzdrževanja v zvezi z emisijami za vsak motor v vzorcu (vključno s predelavami);

| 3.1.11.4 | zgodovino popravil za vsak motor v vzorcu (kjer je poznana); |
| --- | --- |

3.1.11.4

zgodovino popravil za vsak motor v vzorcu (kjer je poznana);

| 3.1.11.5 | podatki o preskusih, vključno z/s:






  (a) | datumom preskusa, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5

podatki o preskusih, vključno z/s:

(a)

datumom preskusa,

| (b) | mestom preskusa, |
| --- | --- |

(b)

mestom preskusa,

| (c) | števcem kilometrov vozila, opremljenega z motorjem, ki ga zajema presoja, |
| --- | --- |

(c)

števcem kilometrov vozila, opremljenega z motorjem, ki ga zajema presoja,

| (d) | specifikacijami preskusnega goriva (npr. referenčno gorivo preskusa ali gorivo na trgu), |
| --- | --- |

(d)

specifikacijami preskusnega goriva (npr. referenčno gorivo preskusa ali gorivo na trgu),

| (e) | preskusnimi pogoji (temperatura, vlažnost, vztrajnostna masa dinamometra), |
| --- | --- |

(e)

preskusnimi pogoji (temperatura, vlažnost, vztrajnostna masa dinamometra),

| (f) | nastavitvami dinamometra (npr. nastavitev moči), |
| --- | --- |

(f)

nastavitvami dinamometra (npr. nastavitev moči),

| (g) | rezultati preskusov emisij, izvedenih na preskusih ESC, ETC in ELR v skladu z odstavkom 4 te priloge. Preskusi se najmanj pet motorjev, |
| --- | --- |

(g)

rezultati preskusov emisij, izvedenih na preskusih ESC, ETC in ELR v skladu z odstavkom 4 te priloge. Preskusi se najmanj pet motorjev,

| (h) | alternativno je preskuse, namesto v skladu s točko (g) zgoraj, mogoče izvesti tudi z uporabo drugega protokola. Ustreznost za nadzorovanje funkcionalnosti v prometu s takšnim preskusom izrazi in utemelji proizvajalec skupaj s postopkom homologacije (odstavka 3 in 4 v tem pravilniku); |
| --- | --- |

(h)

alternativno je preskuse, namesto v skladu s točko (g) zgoraj, mogoče izvesti tudi z uporabo drugega protokola. Ustreznost za nadzorovanje funkcionalnosti v prometu s takšnim preskusom izrazi in utemelji proizvajalec skupaj s postopkom homologacije (odstavka 3 in 4 v tem pravilniku);

| 3.1.12 | zapisi podatkov iz sistema OBD; |
| --- | --- |

3.1.12

zapisi podatkov iz sistema OBD;

| 3.1.13 | zapisi izkušenj pri uporabi dodajnega reagenta. V poročilih morajo biti navedeni, med drugim, izkušnje upravljavca s polnjenjem, ponovnim polnjenjem in porabo reagenta, izvedba polnjenja in zlasti pogostost aktivacije začasnega omejevalnika zmogljivosti v prometu ter pojavljanje drugih napak, aktivacija MI in beleženje kode o napaki, ki se navezuje na pomanjkanje dodajnega reagenta; |
| --- | --- |

3.1.13

zapisi izkušenj pri uporabi dodajnega reagenta. V poročilih morajo biti navedeni, med drugim, izkušnje upravljavca s polnjenjem, ponovnim polnjenjem in porabo reagenta, izvedba polnjenja in zlasti pogostost aktivacije začasnega omejevalnika zmogljivosti v prometu ter pojavljanje drugih napak, aktivacija MI in beleženje kode o napaki, ki se navezuje na pomanjkanje dodajnega reagenta;

| 3.1.13.1 | proizvajalec predloži poročila o uporabi v prometu in o napakah. Proizvajalec poroča o zahtevkih za garancijo in vrstah teh zahtevkov, pokazateljih aktivacije/deaktivacije MI v prometu, beleženju kode o napaki, ki se navezuje na pomanjkanje dodajnega reagenta ter aktivaciji/deaktivaciji omejevalnika zmogljivosti motorja (glej odstavek 5.5.5 tega pravilnika). |
| --- | --- |

3.1.13.1

proizvajalec predloži poročila o uporabi v prometu in o napakah. Proizvajalec poroča o zahtevkih za garancijo in vrstah teh zahtevkov, pokazateljih aktivacije/deaktivacije MI v prometu, beleženju kode o napaki, ki se navezuje na pomanjkanje dodajnega reagenta ter aktivaciji/deaktivaciji omejevalnika zmogljivosti motorja (glej odstavek 5.5.5 tega pravilnika).

| 3.2 | Podatki, ki jih zbere proizvajalec, morajo biti dovolj izčrpni, da je mogoče oceniti delovanje vozila med obratovanjem pri normalnih pogojih uporabe v primernem obdobju trajanja/življenjski dobi, kakor je opredeljeno v odstavku 6.3 tega pravilnika, in da prikažejo proizvajalčev geografski prodor na trg. |
| --- | --- |

3.2

Podatki, ki jih zbere proizvajalec, morajo biti dovolj izčrpni, da je mogoče oceniti delovanje vozila med obratovanjem pri normalnih pogojih uporabe v primernem obdobju trajanja/življenjski dobi, kakor je opredeljeno v odstavku 6.3 tega pravilnika, in da prikažejo proizvajalčev geografski prodor na trg.

| 3.3 | Proizvajalec lahko zahteva, da se nadzorovanje v prometu izvaja na manj motorjih/vozilih, kot določa točka (g) odstavka 3.1.11.5, in z uporabo postopka, opredeljenega v točki (h) odstavka 3.1.11.5. Vzrok za to je lahko, da je število motorjev v družini (družinah) motorjev, ki ga (jih) zajema poročilo, majhno. O tem se je treba predhodno dogovoriti s homologacijskim organom. |
| --- | --- |

3.3

Proizvajalec lahko zahteva, da se nadzorovanje v prometu izvaja na manj motorjih/vozilih, kot določa točka (g) odstavka 3.1.11.5, in z uporabo postopka, opredeljenega v točki (h) odstavka 3.1.11.5. Vzrok za to je lahko, da je število motorjev v družini (družinah) motorjev, ki ga (jih) zajema poročilo, majhno. O tem se je treba predhodno dogovoriti s homologacijskim organom.

| 3.4 | Na podlagi poročila o nadzorovanju, omenjenega v tem odstavku, mora homologacijski organ:






  (a) | odločiti, da je skladnost tipa motorja ali družine motorjev v uporabi zadovoljiva in prenehati izvajati dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

3.4

Na podlagi poročila o nadzorovanju, omenjenega v tem odstavku, mora homologacijski organ:

(a)

odločiti, da je skladnost tipa motorja ali družine motorjev v uporabi zadovoljiva in prenehati izvajati dejavnosti;

| (b) | odločiti, da podatki, ki jih je predložil proizvajalec, niso zadostni za sprejetje sklepa, in zahtevati, da proizvajalec predloži dodatne podatke in/ali podatke s preskusov. Kjer se to zahteva in odvisno od homologacije motorja, ti dodatni podatki s preskusov zajemajo rezultate s preskusov ESC, ELR in ETC ali z drugih potrjenih postopkov v skladu s točko (h) odstavka 3.1.11.5 ali |
| --- | --- |

(b)

odločiti, da podatki, ki jih je predložil proizvajalec, niso zadostni za sprejetje sklepa, in zahtevati, da proizvajalec predloži dodatne podatke in/ali podatke s preskusov. Kjer se to zahteva in odvisno od homologacije motorja, ti dodatni podatki s preskusov zajemajo rezultate s preskusov ESC, ELR in ETC ali z drugih potrjenih postopkov v skladu s točko (h) odstavka 3.1.11.5 ali

| (c) | odločiti, da je skladnost družine motorjev v prometu nezadovoljiva in na vzorcu motorjev iz družine motorjev izvesti potrdilno preiskavo v skladu z odstavkom 5 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

odločiti, da je skladnost družine motorjev v prometu nezadovoljiva in na vzorcu motorjev iz družine motorjev izvesti potrdilno preiskavo v skladu z odstavkom 5 te priloge.

| 3.5 | Pogodbenica lahko izvede lastno nadzorno preskušanje (in o njem poroča) na podlagi revizijskega postopka, določenega v tem odstavku. Beležijo se lahko podatki o nabavi, vzdrževanju in sodelovanju proizvajalca pri dejavnostih. lahko uporabi tudi alternativne protokole preskusov emisij v skladu s točko (h) odstavka 3.1.11.5. |
| --- | --- |

3.5

Pogodbenica lahko izvede lastno nadzorno preskušanje (in o njem poroča) na podlagi revizijskega postopka, določenega v tem odstavku. Beležijo se lahko podatki o nabavi, vzdrževanju in sodelovanju proizvajalca pri dejavnostih. lahko uporabi tudi alternativne protokole preskusov emisij v skladu s točko (h) odstavka 3.1.11.5.

| 3.6 | Homologacijski organ lahko nadzorno preskušanje, ki ga izvaja (in o njem poroča) pogodbenica, privzame kot podlago za sprejemanje odločitev v skladu z odstavkom 3.4. |
| --- | --- |

3.6

Homologacijski organ lahko nadzorno preskušanje, ki ga izvaja (in o njem poroča) pogodbenica, privzame kot podlago za sprejemanje odločitev v skladu z odstavkom 3.4.

| 3.7 | Proizvajalec sporoči homologacijskemu organu in pogodbenici (pogodbenicam), kje se preskusni motorji/preskusna vozila servisirajo, če namerava izvesti prostovoljno popravilo. Proizvajalec to sporoči skupaj s sprejetjem sklepa o izvedbi dejavnosti, v katerem je dejavnost natančno opisana; opiše skupine motorjev/vozil, ki jih dejavnost zajema, in nato redno poroča o začetku dejavnosti. Uporabi lahko podatke, ki se uporabljajo, iz odstavka 7 v tej prilogi. |
| --- | --- |

3.7

Proizvajalec sporoči homologacijskemu organu in pogodbenici (pogodbenicam), kje se preskusni motorji/preskusna vozila servisirajo, če namerava izvesti prostovoljno popravilo. Proizvajalec to sporoči skupaj s sprejetjem sklepa o izvedbi dejavnosti, v katerem je dejavnost natančno opisana; opiše skupine motorjev/vozil, ki jih dejavnost zajema, in nato redno poroča o začetku dejavnosti. Uporabi lahko podatke, ki se uporabljajo, iz odstavka 7 v tej prilogi.

4.   PRESKUSI EMISIJ

| 4.1 | Motor, izbran iz družine motorjev, se preskusi na preskusnih ciklih ESC in ETC za plinaste emisije in emisije delcev in na preskusnem ciklu ELR za emisije saj. Motor mora biti reprezentativen za način uporabe, ki se pričakuje za ta tip motorja, ter mora priti iz vozila, ki je bilo v normalni uporabi. Nabava, inšpekcijski pregled in obnovitev motorja/vozila se izvede z uporabo protokola, kot je navedeno v odstavku 3, in se zabeleži.
  Na motorju je treba izvesti primeren razpored vzdrževanja, ki je omenjen v odstavku 4 Priloge 7. |
| --- | --- |

4.1

Motor, izbran iz družine motorjev, se preskusi na preskusnih ciklih ESC in ETC za plinaste emisije in emisije delcev in na preskusnem ciklu ELR za emisije saj. Motor mora biti reprezentativen za način uporabe, ki se pričakuje za ta tip motorja, ter mora priti iz vozila, ki je bilo v normalni uporabi. Nabava, inšpekcijski pregled in obnovitev motorja/vozila se izvede z uporabo protokola, kot je navedeno v odstavku 3, in se zabeleži.

Na motorju je treba izvesti primeren razpored vzdrževanja, ki je omenjen v odstavku 4 Priloge 7.

| 4.2 | Vrednosti emisij, določene s preskusi ESC, ETC in ELR, se izrazijo na enako število decimalnih mest, kot je mejna vrednost za tisto onesnaževalo, kakor je prikazano v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika, plus eno dodatno decimalno mesto. |
| --- | --- |

4.2

Vrednosti emisij, določene s preskusi ESC, ETC in ELR, se izrazijo na enako število decimalnih mest, kot je mejna vrednost za tisto onesnaževalo, kakor je prikazano v tabelah v odstavku 5.2.1 tega pravilnika, plus eno dodatno decimalno mesto.

5.   POTRDILNO PRESKUŠANJE

| 5.1 | Potrdilno preskušanje se izvede za potrditev funkcionalnosti emisij v prometu družine motorjev. |
| --- | --- |

5.1

Potrdilno preskušanje se izvede za potrditev funkcionalnosti emisij v prometu družine motorjev.

| 5.1.1 | Če homologacijski organ ni zadovoljen s proizvajalčevim ISM v skladu z odstavkom 3.4 ali na predloženih dokazih nezadovoljive skladnosti v prometu, npr. v skladu z odstavkom 3.5, lahko proizvajalcu naloži, da mora izvesti preskus za potrditev. Homologacijski organ pregleda poročilo o potrdilnem preskusu, ki ga predloži proizvajalec. |
| --- | --- |

5.1.1

Če homologacijski organ ni zadovoljen s proizvajalčevim ISM v skladu z odstavkom 3.4 ali na predloženih dokazih nezadovoljive skladnosti v prometu, npr. v skladu z odstavkom 3.5, lahko proizvajalcu naloži, da mora izvesti preskus za potrditev. Homologacijski organ pregleda poročilo o potrdilnem preskusu, ki ga predloži proizvajalec.

| 5.1.2 | Homologacijski organ lahko izvede potrdilno preskušanje. |
| --- | --- |

5.1.2

Homologacijski organ lahko izvede potrdilno preskušanje.

| 5.2 | Potrdilno preskušanje se uporablja za preskuse motorjev ESC, ETC in ELR, kot je navedeno v odstavku 4. Reprezentativne motorje, ki se preskušajo, je treba vzeti iz vozil v normalni uporabi in jih preskusiti. Alternativno lahko proizvajalec, po predhodnem dogovoru s homologacijskih organom, preskusi sestavne dele nadzora emisij vozil v uporabi, in sicer po odstranitvi, prenosu in namestitvi na pravilno uporabljan in reprezentativen motor (motorje). Za vsako serijo preskusov se izbere enak paket sestavnih delov nadzora emisij. Navesti je treba vzrok za izbiro. |
| --- | --- |

5.2

Potrdilno preskušanje se uporablja za preskuse motorjev ESC, ETC in ELR, kot je navedeno v odstavku 4. Reprezentativne motorje, ki se preskušajo, je treba vzeti iz vozil v normalni uporabi in jih preskusiti. Alternativno lahko proizvajalec, po predhodnem dogovoru s homologacijskih organom, preskusi sestavne dele nadzora emisij vozil v uporabi, in sicer po odstranitvi, prenosu in namestitvi na pravilno uporabljan in reprezentativen motor (motorje). Za vsako serijo preskusov se izbere enak paket sestavnih delov nadzora emisij. Navesti je treba vzrok za izbiro.

| 5.3 | Rezultat preskusa se lahko obravnava kot nezadovoljiv, če na preskusih dva ali več motorjev, ki predstavljajo enako družino motorjev, za katero koli s predpisi urejeno okolju škodljivo snov, občutno presežeta (presežejo) mejno vrednost, navedeno v odstavku 5.2.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.3

Rezultat preskusa se lahko obravnava kot nezadovoljiv, če na preskusih dva ali več motorjev, ki predstavljajo enako družino motorjev, za katero koli s predpisi urejeno okolju škodljivo snov, občutno presežeta (presežejo) mejno vrednost, navedeno v odstavku 5.2.1 tega pravilnika.

6.   POTREBNI UKREPI

| 6.1 | Če homologacijski organ ni zadovoljen s podatki ali podatki s preskusov, ki jih predloži proizvajalec, in je, na podlagi izvedenih potrdilnih preskušanj motorja v skladu z odstavkom 5 ali na podlagi potrdilnih preskušanj, ki jih izvede pogodbenica (odstavek 5.3), prepričan, da tip motorja ni v skladu z zahtevami teh določb, mora od proizvajalca zahtevati, da predloži načrt za popravne ukrepe, da uredi neskladnosti. |
| --- | --- |

6.1

Če homologacijski organ ni zadovoljen s podatki ali podatki s preskusov, ki jih predloži proizvajalec, in je, na podlagi izvedenih potrdilnih preskušanj motorja v skladu z odstavkom 5 ali na podlagi potrdilnih preskušanj, ki jih izvede pogodbenica (odstavek 5.3), prepričan, da tip motorja ni v skladu z zahtevami teh določb, mora od proizvajalca zahtevati, da predloži načrt za popravne ukrepe, da uredi neskladnosti.

| 6.2 | V tem primeru se popravni ukrepi, navedeni v Dodatku 2 v Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), razširijo na motorje v prometu, ki pripadajo istemu tipu vozil in ki bodo verjetno imela enake pomanjkljivosti skladno z odstavkom 8.
  Da je veljaven, mora načrt popravnih ukrepov, ki ga predstavi proizvajalec, odobriti homologacijski organ. Proizvajalec je odgovoren za izvedbo odobrenega načrta popravnih ukrepov.
  Homologacijski organ mora svoj sklep sporočiti vsem pogodbenicam v roku 30 dni. Pogodbenice lahko zahtevajo, da se enak načrt popravnih ukrepov uporablja za vse motorje istega tipa, ki so registrirani na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

6.2

V tem primeru se popravni ukrepi, navedeni v Dodatku 2 v Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), razširijo na motorje v prometu, ki pripadajo istemu tipu vozil in ki bodo verjetno imela enake pomanjkljivosti skladno z odstavkom 8.

Da je veljaven, mora načrt popravnih ukrepov, ki ga predstavi proizvajalec, odobriti homologacijski organ. Proizvajalec je odgovoren za izvedbo odobrenega načrta popravnih ukrepov.

Homologacijski organ mora svoj sklep sporočiti vsem pogodbenicam v roku 30 dni. Pogodbenice lahko zahtevajo, da se enak načrt popravnih ukrepov uporablja za vse motorje istega tipa, ki so registrirani na njihovem ozemlju.

| 6.3 | Če podpisnica Sporazuma ugotovi, da tip vozila ni skladen z ustreznimi zahtevami te priloge, mora o tem nemudoma obvestiti podpisnico Sporazuma, ki je podelila prvotno homologacijo skladno z zahtevami Sporazuma.
  Nato ob upoštevanju določb Sporazuma pristojni organ podpisnice Sporazuma, ki je podelil prvotno homologacijo, sporoči proizvajalcu, da tip vozila ne izpolnjuje zahtev teh določb in da od proizvajalca pričakuje določene ukrepe. Proizvajalec organu v dveh mesecih od tega uradnega obvestila predloži načrt ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, katerega vsebina naj ustreza zahtevam odstavka 7. Pristojni organ, ki je podelil prvotno homologacijo, se v dveh mesecih posvetuje s proizvajalcem in dogovori za načrt ukrepov in za izvedbo načrta. Če pristojni organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ugotovi, da sporazuma ni mogoče doseči, se začnejo ustrezni postopki skladno s Sporazumom. |
| --- | --- |

6.3

Če podpisnica Sporazuma ugotovi, da tip vozila ni skladen z ustreznimi zahtevami te priloge, mora o tem nemudoma obvestiti podpisnico Sporazuma, ki je podelila prvotno homologacijo skladno z zahtevami Sporazuma.

Nato ob upoštevanju določb Sporazuma pristojni organ podpisnice Sporazuma, ki je podelil prvotno homologacijo, sporoči proizvajalcu, da tip vozila ne izpolnjuje zahtev teh določb in da od proizvajalca pričakuje določene ukrepe. Proizvajalec organu v dveh mesecih od tega uradnega obvestila predloži načrt ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, katerega vsebina naj ustreza zahtevam odstavka 7. Pristojni organ, ki je podelil prvotno homologacijo, se v dveh mesecih posvetuje s proizvajalcem in dogovori za načrt ukrepov in za izvedbo načrta. Če pristojni organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ugotovi, da sporazuma ni mogoče doseči, se začnejo ustrezni postopki skladno s Sporazumom.

7.   NAČRT POPRAVNIH UKREPOV

| 7.1 | Načrt popravnih ukrepov, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 6.1, je treba vložiti pri homologacijskem organu najpozneje v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila, navedenega v odstavku 6.1. Homologacijski organ mora v času 30 delovnih dni potrditi ali zavrniti načrt popravnih ukrepov. Če pa lahko proizvajalec na način, ki prepriča pristojni homologacijski organ, dokaže, da potrebuje več časa za preiskavo neskladnosti, da bi lahko predložil načrt popravnih ukrepov, se lahko odobri podaljšanje. |
| --- | --- |

7.1

Načrt popravnih ukrepov, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 6.1, je treba vložiti pri homologacijskem organu najpozneje v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila, navedenega v odstavku 6.1. Homologacijski organ mora v času 30 delovnih dni potrditi ali zavrniti načrt popravnih ukrepov. Če pa lahko proizvajalec na način, ki prepriča pristojni homologacijski organ, dokaže, da potrebuje več časa za preiskavo neskladnosti, da bi lahko predložil načrt popravnih ukrepov, se lahko odobri podaljšanje.

| 7.2 | Popravni ukrepi se morajo uporabljati za vse motorje, ki bodo verjetno imeli enake pomanjkljivosti. Preučiti je treba potrebo po spremembi in dopolnitvi dokumentov o homologaciji. |
| --- | --- |

7.2

Popravni ukrepi se morajo uporabljati za vse motorje, ki bodo verjetno imeli enake pomanjkljivosti. Preučiti je treba potrebo po spremembi in dopolnitvi dokumentov o homologaciji.

| 7.3 | Proizvajalec mora priskrbeti izvod vseh sporočil, povezanih z načrtom popravnih ukrepov, in shraniti zapise pozivov kupcem, naj vrnejo izdelke s serijsko napako, ter dostavljati redna poročila o stanju homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

7.3

Proizvajalec mora priskrbeti izvod vseh sporočil, povezanih z načrtom popravnih ukrepov, in shraniti zapise pozivov kupcem, naj vrnejo izdelke s serijsko napako, ter dostavljati redna poročila o stanju homologacijskemu organu.

| 7.4 | Načrt popravnih ukrepov mora vključevati zahteve, določene v odstavkih 7.4.1. do 7.4.11. Proizvajalec mora določiti posebno identifikacijsko ime ali številko za posamezni načrt popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.4

Načrt popravnih ukrepov mora vključevati zahteve, določene v odstavkih 7.4.1. do 7.4.11. Proizvajalec mora določiti posebno identifikacijsko ime ali številko za posamezni načrt popravnih ukrepov.

| 7.4.1 | Opis vseh tipov motorjev, vključenih v načrt popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.4.1

Opis vseh tipov motorjev, vključenih v načrt popravnih ukrepov.

| 7.4.2 | Opis posebnih modifikacij, predelav večjih in manjših popravil, prilagoditev in drugih sprememb, potrebnih za zagotovitev skladnosti motorjev, skupaj s kratkim povzetkom podatkov in tehničnih študij, ki podpirajo proizvajalčevo odločitev o posebnih ukrepih, potrebnih za odpravo neskladnosti. |
| --- | --- |

7.4.2

Opis posebnih modifikacij, predelav večjih in manjših popravil, prilagoditev in drugih sprememb, potrebnih za zagotovitev skladnosti motorjev, skupaj s kratkim povzetkom podatkov in tehničnih študij, ki podpirajo proizvajalčevo odločitev o posebnih ukrepih, potrebnih za odpravo neskladnosti.

| 7.4.3 | Opis postopka, po katerem proizvajalec obvešča lastnike vozil o načrtih popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.4.3

Opis postopka, po katerem proizvajalec obvešča lastnike vozil o načrtih popravnih ukrepov.

| 7.4.4 | Opis pravilnega vzdrževanja ali uporabe, če obstaja, ki jo proizvajalec postavlja kot pogoj za upravičenost do popravila v okviru načrta popravnih ukrepov, ter razlago proizvajalčevih razlogov za postavljanje takih pogojev. Pogojev za vzdrževanje in uporabo ni mogoče postaviti, če ni mogoče dokazati, da so povezani z neskladnostjo in s popravnimi ukrepi. |
| --- | --- |

7.4.4

Opis pravilnega vzdrževanja ali uporabe, če obstaja, ki jo proizvajalec postavlja kot pogoj za upravičenost do popravila v okviru načrta popravnih ukrepov, ter razlago proizvajalčevih razlogov za postavljanje takih pogojev. Pogojev za vzdrževanje in uporabo ni mogoče postaviti, če ni mogoče dokazati, da so povezani z neskladnostjo in s popravnimi ukrepi.

| 7.4.5 | Opis postopka, po katerem se morajo ravnati lastniki vozil, da dosežejo popravilo neskladnosti. Vključevati mora datum, po katerem se lahko sprejmejo popravni ukrepi, oceno časa, v katerem delavnica lahko opravi popravilo, in kje se to lahko opravi. Popravila je treba opraviti primerno v razumnem času po dostavi vozila. |
| --- | --- |

7.4.5

Opis postopka, po katerem se morajo ravnati lastniki vozil, da dosežejo popravilo neskladnosti. Vključevati mora datum, po katerem se lahko sprejmejo popravni ukrepi, oceno časa, v katerem delavnica lahko opravi popravilo, in kje se to lahko opravi. Popravila je treba opraviti primerno v razumnem času po dostavi vozila.

| 7.4.6 | Izvod podatkov, ki so poslani lastniku vozila. |
| --- | --- |

7.4.6

Izvod podatkov, ki so poslani lastniku vozila.

| 7.4.7 | Kratek opis sistema, ki ga uporablja proizvajalec za zagotovitev primerne oskrbe s sestavnimi deli ali sistemi za izvedbo popravila. Navesti je treba, kdaj bo mogoča primerna oskrba s sestavnimi deli ali sistemi za začetek akcije. |
| --- | --- |

7.4.7

Kratek opis sistema, ki ga uporablja proizvajalec za zagotovitev primerne oskrbe s sestavnimi deli ali sistemi za izvedbo popravila. Navesti je treba, kdaj bo mogoča primerna oskrba s sestavnimi deli ali sistemi za začetek akcije.

| 7.4.8 | Izvod vseh navodil, ki se pošljejo osebam, ki bodo izvajale popravila. |
| --- | --- |

7.4.8

Izvod vseh navodil, ki se pošljejo osebam, ki bodo izvajale popravila.

| 7.4.9 | Opis učinka predlaganih popravnih ukrepov na emisije, porabo goriva, obnašanje vozila v vožnji in varnost vsakega tipa motorja, zajetega v načrt popravnih ukrepov, s podatki, tehničnimi študijami itd., ki so podlaga za te ugotovitve. |
| --- | --- |

7.4.9

Opis učinka predlaganih popravnih ukrepov na emisije, porabo goriva, obnašanje vozila v vožnji in varnost vsakega tipa motorja, zajetega v načrt popravnih ukrepov, s podatki, tehničnimi študijami itd., ki so podlaga za te ugotovitve.

| 7.4.10 | Vse druge informacije, poročila ali podatke, ki jih lahko homologacijski organ določi kot pomembne za presojo načrta popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.4.10

Vse druge informacije, poročila ali podatke, ki jih lahko homologacijski organ določi kot pomembne za presojo načrta popravnih ukrepov.

| 7.4.11 | Če načrt popravnih ukrepov vključuje pozivanje vozil na popravilo, je homologacijskemu organu treba predložiti opis načina, kako se bo zabeležilo popravilo. Če se uporablja nalepka, je treba predložiti vzorec. |
| --- | --- |

7.4.11

Če načrt popravnih ukrepov vključuje pozivanje vozil na popravilo, je homologacijskemu organu treba predložiti opis načina, kako se bo zabeležilo popravilo. Če se uporablja nalepka, je treba predložiti vzorec.

| 7.5 | Od proizvajalca je mogoče zahtevati, da opravlja razumno načrtovane in potrebne preskuse na sestavnih delih in motorjih, za katere je predlagana sprememba, popravilo ali modifikacija, da prikaže učinkovitost spremembe, popravila ali modifikacije. |
| --- | --- |

7.5

Od proizvajalca je mogoče zahtevati, da opravlja razumno načrtovane in potrebne preskuse na sestavnih delih in motorjih, za katere je predlagana sprememba, popravilo ali modifikacija, da prikaže učinkovitost spremembe, popravila ali modifikacije.

| 7.6 | Proizvajalec mora voditi zapise o vsakem motorju, pozvanem na popravilo in popravljenem, ter o delavnici, ki je popravilo opravila. Homologacijski organ mora na zahtevo imeti dostop do zapisov v obdobju 5 let od začetka izvajanja načrta popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.6

Proizvajalec mora voditi zapise o vsakem motorju, pozvanem na popravilo in popravljenem, ter o delavnici, ki je popravilo opravila. Homologacijski organ mora na zahtevo imeti dostop do zapisov v obdobju 5 let od začetka izvajanja načrta popravnih ukrepov.

| 7.7 | Popravilo in/ali modifikacija ali dodatek novega dela opreme se zabeleži v potrdilu, ki ga izda proizvajalec lastniku motorja. |
| --- | --- |

7.7

Popravilo in/ali modifikacija ali dodatek novega dela opreme se zabeleži v potrdilu, ki ga izda proizvajalec lastniku motorja.

---

PRILOGA 9A

Sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD)

1.   UVOD

Ta priloga vsebuje določbe, specifične za sistem OBD za sisteme nadzora emisij motornih vozil.

2.   OPREDELITVE

V tej prilogi se uporabljajo, skupaj z opredelitvami, ki jih vsebuje odstavek 2 tega pravilnika, naslednje opredelitve:

„ogrevalni cikel“ pomeni dovolj dolgo obratovanje motorja, da temperatura hladilne tekočine naraste za vsaj 22 K od zagona motorja in doseže najmanj 343 K (70 oC);

„dostop“ pomeni razpoložljivost vseh podatkov OBD v zvezi z emisijami, vključno s kodami okvar, potrebnimi za pregled, ugotavljanje napak, servisiranje ali popravilo delov vozila, povezanih z emisijami, prek serijskega vmesnika za standardno diagnostično povezavo;

„pomanjkljivost“ pri sistemih OBD motorja pomeni, da imata največ dva posamična sestavna dela ali sistema, ki jih nadzoruje sistem OBD, začasne ali trajne delovne značilnosti, ki škodljivo vplivajo na sicer učinkovit OBD nadzor teh sestavnih delov ali sistemov ali ne izpolnjujejo vseh drugih specificiranih zahtev za sistem OBD. Motorje ali vozila glede na njihov motor je mogoče homologirati, registrirati in prodajati s temi pomanjkljivostmi v skladu z določbami odstavka 4.3 te priloge;

„okvarjen sestavni del/sistem“ pomeni motor ali sestavni del/sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki ga je proizvajalec namenoma in v kontroliranih okoliščinah okvaril, da izvede homologacijski preskus na sistemu OBD;

„preskusni cikel OBD“ pomeni vozni cikel, ki je različica preskusnega cikla ESC in ima enak potek s 13 posameznimi fazami, kakor je opisano v odstavku 2.7.1 Dodatka 1 Priloge 4A k temu pravilniku, le da je dolžina vsake faze skrajšana na 60 sekund;

„zaporedje delovanja“ pomeni zaporedje, ki se uporablja za določanje pogojev za izklapljanje MI. Sestavljeno je iz zagona motorja, obdobja delovanja, zaustavitve motorja in časa do naslednjega zagona motorja, če je nadzorovanje OBD vključeno in bi bila napaka zaznana, če bi se pojavila;

„cikel predkondicioniranja“ pomeni izvedbo vsaj treh zaporednih preskusnih ciklov OBD ali preskusnih ciklov emisij zato, da se doseže stabilnost v delovanju motorja, sistemu nadzora emisij in pripravljenosti nadzora OBD;

„navodilo za vzdrževanje in popravila“ pomeni vsa navodila in informacije, potrebne za diagnozo, servisiranje, pregled, nadzor ali popravilo vozila, ki jih proizvajalec zagotovi svojim pooblaščenim trgovcem/servisnim delavnicam. Po potrebi ta navodila vključujejo servisne priročnike, tehnična navodila, napotke za diagnozo (npr. najmanjše in največje teoretične vrednosti za merjenje), sheme električne povezave, identifikacijsko številko kalibracije programske opreme motorja, podatke, ki omogočajo posodabljanje programske opreme elektronskih sistemov v skladu s specifikacijami proizvajalca vozila, navodila za posamezne in posebne primere, informacije o orodju in opremi, pojasnila o zapisovanju informacij in dvosmernem nadzoru ter informacije o preskušanju. Proizvajalec ni dolžan zagotoviti informacij, ki so varovane s pravicami do intelektualne lastnine ali predstavljajo posebno znanje in izkušnje proizvajalcev ali dobaviteljev originalne opreme; vendar se v tem primeru potrebna tehnična informacija ne sme nedopustno zadržati;

„standardiziran“ pomeni, da so vsi podatki OBD v zvezi z emisijami (npr. podatki o toku, če je uporabljeno orodje za skeniranje), vključno z vsemi uporabljenimi kodami okvar, zapisani samo skladno z industrijskimi standardi, katerih oblika in dovoljene možnosti so jasno določene in zagotavljajo največjo stopnjo usklajenosti v industriji motornih vozil ter je njihova uporaba izrecno dovoljena v tem pravilniku;

„neomejen“ pomeni:

| (a) | dostop, neodvisen od pristopne kode, ki jo je mogoče dobiti le pri proizvajalcu, ali podobno napravo, ali |
| --- | --- |

(a)

dostop, neodvisen od pristopne kode, ki jo je mogoče dobiti le pri proizvajalcu, ali podobno napravo, ali

| (b) | dostop, ki omogoča pregled danih podatkov brez uporabe posebnega dekodirnega sistema, če podatki niso standardizirani. |
| --- | --- |

(b)

dostop, ki omogoča pregled danih podatkov brez uporabe posebnega dekodirnega sistema, če podatki niso standardizirani.

3.   ZAHTEVE IN PRESKUSI

3.1   Splošne zahteve

| 3.1.1 | Sistemi OBD morajo biti načrtovani, izdelani in nameščeni v vozilo tako, da lahko v celotnem obdobju uporabnosti motorja odkrivajo vrste napak. Pri tem homologacijski organ dopušča, da pri motorjih, ki so bili v uporabi dlje, kot je njihovo obdobje uporabnosti, opredeljeno v odstavku 5.3 tega pravilnika, lahko pride do poslabšanja delovanja sistema OBD tako, da so mejne vrednosti OBD iz tabele v odstavku 5.4.4 tega pravilnika prekoračene, preden sistem OBD vozniku javi okvaro. |
| --- | --- |

3.1.1

Sistemi OBD morajo biti načrtovani, izdelani in nameščeni v vozilo tako, da lahko v celotnem obdobju uporabnosti motorja odkrivajo vrste napak. Pri tem homologacijski organ dopušča, da pri motorjih, ki so bili v uporabi dlje, kot je njihovo obdobje uporabnosti, opredeljeno v odstavku 5.3 tega pravilnika, lahko pride do poslabšanja delovanja sistema OBD tako, da so mejne vrednosti OBD iz tabele v odstavku 5.4.4 tega pravilnika prekoračene, preden sistem OBD vozniku javi okvaro.

| 3.1.2 | Ob vsakem zagonu motorja se začne zaporedje pregledov za ugotavljanje napak in zaključi vsaj enkrat, če so izpolnjeni pravilni preskusni pogoji. Preskusni pogoji se izberejo tako, da se vsi pojavijo med normalno vožnjo, kakor je prikazana v preskusu, opredeljenem v odstavku 2 Dodatka 1 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.2

Ob vsakem zagonu motorja se začne zaporedje pregledov za ugotavljanje napak in zaključi vsaj enkrat, če so izpolnjeni pravilni preskusni pogoji. Preskusni pogoji se izberejo tako, da se vsi pojavijo med normalno vožnjo, kakor je prikazana v preskusu, opredeljenem v odstavku 2 Dodatka 1 te priloge.

| 3.1.2.1 | Proizvajalcem ni potrebno aktivirati sestavnega dela/sistema samo za funkcionalen nadzor OBD v okviru pogojev delovanja vozila, če običajno ni aktiviran (npr. aktivacija grelca posode z reagentom sistema za NOx ali kombiniranega filtra za NOx in delce, če tak sistem običajno ni aktiviran). |
| --- | --- |

3.1.2.1

Proizvajalcem ni potrebno aktivirati sestavnega dela/sistema samo za funkcionalen nadzor OBD v okviru pogojev delovanja vozila, če običajno ni aktiviran (npr. aktivacija grelca posode z reagentom sistema za NOx ali kombiniranega filtra za NOx in delce, če tak sistem običajno ni aktiviran).

| 3.1.3 | OBD lahko vključuje naprave, ki merijo, zaznavajo ali se odzivajo na spremenljivke v delovanju (npr. hitrost vozila, število obratov motorja, uporabljena prestava, temperatura, tlak vstopnega zraka ali kakšen drug parameter) za odkrivanje napak in zmanjševanje tveganja, da bi prišlo do napačnega odkrivanja napak. Te naprave niso odklopne naprave. |
| --- | --- |

3.1.3

OBD lahko vključuje naprave, ki merijo, zaznavajo ali se odzivajo na spremenljivke v delovanju (npr. hitrost vozila, število obratov motorja, uporabljena prestava, temperatura, tlak vstopnega zraka ali kakšen drug parameter) za odkrivanje napak in zmanjševanje tveganja, da bi prišlo do napačnega odkrivanja napak. Te naprave niso odklopne naprave.

| 3.1.4 | Dostop do sistema OBD, ki se zahteva za pregled, diagnozo, servisiranje ali popravilo motorja, mora biti neomejen in normiran. Vse kode o napakah v zvezi z emisijami morajo biti skladne s tistimi, ki so opisane v odstavku 6.8.5 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.4

Dostop do sistema OBD, ki se zahteva za pregled, diagnozo, servisiranje ali popravilo motorja, mora biti neomejen in normiran. Vse kode o napakah v zvezi z emisijami morajo biti skladne s tistimi, ki so opisane v odstavku 6.8.5 te priloge.

3.2   Zahteve za OBD – faza 1

| 3.2.1 | Od datumov, podanih v odstavku 5.4.1 tega pravilnika, mora sistem OBD dizelskih motorjev in vozil, opremljenih z dizelskimi motorji, opozarjati na okvare sestavnega dela ali sistema v zvezi z emisijami, če ta okvara povzroči povečanje emisij nad ustreznimi mejnimi vrednostmi OBD, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.1

Od datumov, podanih v odstavku 5.4.1 tega pravilnika, mora sistem OBD dizelskih motorjev in vozil, opremljenih z dizelskimi motorji, opozarjati na okvare sestavnega dela ali sistema v zvezi z emisijami, če ta okvara povzroči povečanje emisij nad ustreznimi mejnimi vrednostmi OBD, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

| 3.2.2 | Za izpolnitev zahtev faze 1 mora sistem OBD nadzorovati: |
| --- | --- |

3.2.2

Za izpolnitev zahtev faze 1 mora sistem OBD nadzorovati:

| 3.2.2.1 | popolno odstranitev katalizatorja, če je nameščen v ločenem ohišju, ki je ali ni del sistema za NOx ali filtra za delce; |
| --- | --- |

3.2.2.1

popolno odstranitev katalizatorja, če je nameščen v ločenem ohišju, ki je ali ni del sistema za NOx ali filtra za delce;

| 3.2.2.2 | zmanjšanje učinkovitosti sistema za NOx, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami NOx; |
| --- | --- |

3.2.2.2

zmanjšanje učinkovitosti sistema za NOx, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami NOx;

| 3.2.2.3 | zmanjšanje učinkovitosti filtra za delce, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami delcev; |
| --- | --- |

3.2.2.3

zmanjšanje učinkovitosti filtra za delce, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami delcev;

| 3.2.2.4 | zmanjšanje učinkovitosti sistema kombiniranega filtra za NOx in delce, če je nameščen, in sicer v zvezi z emisijami NOx in emisijami delcev. |
| --- | --- |

3.2.2.4

zmanjšanje učinkovitosti sistema kombiniranega filtra za NOx in delce, če je nameščen, in sicer v zvezi z emisijami NOx in emisijami delcev.

| 3.2.3 | Večja napaka v delovanju |
| --- | --- |

3.2.3

Večja napaka v delovanju

| 3.2.3.1 | Alternativno lahko sistemi OBD dizelskih motorjev, namesto nadzorovanja ustreznih mejnih vrednosti OBD v zvezi z odstavki od 3.2.2.1 do 3.2.2.4, v skladu z odstavkom 5.4.1.1 tega pravilnika nadzorujejo večjo napako v delovanju naslednjih sestavnih delov:






  (a) | katalizatorja, če je nameščen kot ločena enota, ki je ali ni del sistema za NOx ali filtra za delce, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Alternativno lahko sistemi OBD dizelskih motorjev, namesto nadzorovanja ustreznih mejnih vrednosti OBD v zvezi z odstavki od 3.2.2.1 do 3.2.2.4, v skladu z odstavkom 5.4.1.1 tega pravilnika nadzorujejo večjo napako v delovanju naslednjih sestavnih delov:

(a)

katalizatorja, če je nameščen kot ločena enota, ki je ali ni del sistema za NOx ali filtra za delce,

| (b) | sistema za NOx, če je nameščen, |
| --- | --- |

(b)

sistema za NOx, če je nameščen,

| (c) | filtra za delce, če je nameščen, in |
| --- | --- |

(c)

filtra za delce, če je nameščen, in

| (d) | sistema kombiniranega filtra za NOx in delce. |
| --- | --- |

(d)

sistema kombiniranega filtra za NOx in delce.

| 3.2.3.2 | V primeru motorja, opremljenega s sistemom za NOx, so primeri nadzorovanja večje napake v delovanju popolna odstranitev sistema ali nadomestitev sistema s ponarejenim sistemom (obe sta namerni večji napaki v delovanju), pomanjkanje zahtevanega reagenta za sistem za NOx, napaka katerega koli elektronskega sestavnega dela SCR, kakršna koli elektronska okvara sestavnega dela (npr. senzorjev, stikal in krmilne enote za doziranje) sistema za NOx, vključno s sistemom ogrevanja reagenta, če se uporablja, okvara sistema doziranja reagenta (npr. pomanjkanje dovajanja zraka, zamašena šoba, okvara črpalke za doziranje). |
| --- | --- |

3.2.3.2

V primeru motorja, opremljenega s sistemom za NOx, so primeri nadzorovanja večje napake v delovanju popolna odstranitev sistema ali nadomestitev sistema s ponarejenim sistemom (obe sta namerni večji napaki v delovanju), pomanjkanje zahtevanega reagenta za sistem za NOx, napaka katerega koli elektronskega sestavnega dela SCR, kakršna koli elektronska okvara sestavnega dela (npr. senzorjev, stikal in krmilne enote za doziranje) sistema za NOx, vključno s sistemom ogrevanja reagenta, če se uporablja, okvara sistema doziranja reagenta (npr. pomanjkanje dovajanja zraka, zamašena šoba, okvara črpalke za doziranje).

| 3.2.3.3 | Pri motorjih, opremljenih s filtrom za delce, so primeri nadzorovanja za večje napake v sistemu večje topljenje lovilne posode ali zamašena lovilna posoda, kar povzroči diferenčni tlak izven območja, ki ga navede proizvajalec, kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev, stikal in krmilne enote za doziranje) filtra za delce, kakršna koli okvara sistema doziranja reagenta, če je to ustrezno (npr. zamašena šoba, okvara črpalke za doziranje). |
| --- | --- |

3.2.3.3

Pri motorjih, opremljenih s filtrom za delce, so primeri nadzorovanja za večje napake v sistemu večje topljenje lovilne posode ali zamašena lovilna posoda, kar povzroči diferenčni tlak izven območja, ki ga navede proizvajalec, kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev, stikal in krmilne enote za doziranje) filtra za delce, kakršna koli okvara sistema doziranja reagenta, če je to ustrezno (npr. zamašena šoba, okvara črpalke za doziranje).

| 3.2.4 | Proizvajalci lahko homologacijskemu organu dokažejo, da posamezni sestavni deli ali sistemi ne potrebujejo nadzora, če ob njihovi popolni odpovedi ali odstranitvi emisije ne presežejo mejnih vrednosti za OBD – fazo 1, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, če se merijo v ciklih, prikazanih v odstavku 1.1 Dodatka 1 te priloge. Ta določba se ne uporablja za napravo vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), sistem za NOx, filter za delce ali sistem kombiniranega filtra za NOx in delce, prav tako pa se ne uporablja za sestavni del ali sistem, ki je pod nadzorom za večjo napako v delovanju. |
| --- | --- |

3.2.4

Proizvajalci lahko homologacijskemu organu dokažejo, da posamezni sestavni deli ali sistemi ne potrebujejo nadzora, če ob njihovi popolni odpovedi ali odstranitvi emisije ne presežejo mejnih vrednosti za OBD – fazo 1, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, če se merijo v ciklih, prikazanih v odstavku 1.1 Dodatka 1 te priloge. Ta določba se ne uporablja za napravo vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), sistem za NOx, filter za delce ali sistem kombiniranega filtra za NOx in delce, prav tako pa se ne uporablja za sestavni del ali sistem, ki je pod nadzorom za večjo napako v delovanju.

3.3   Zahteve za OBD – faza 2

| 3.3.1 | Od datumov, podanih v odstavku 5.4.2 tega pravilnika, mora sistem OBD vseh dizelskih ali plinskih motorjev in vozil, opremljenih z dizelskimi ali plinskimi motorji, opozarjati na okvare sestavnega dela ali sistema v zvezi z emisijami motorja, če ta okvara povzroči povečanje emisij nad ustreznimi mejnimi vrednostmi OBD, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.
  Sistem OBD mora upoštevati komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in drugimi prenosi moči ali krmilno enoto vozila, če imajo podatki, ki se izmenjujejo, vpliv na pravilno delovanje sistema za nadzor emisij. sistem OBD mora oceniti integriteto povezave med EECU in medijem, ki predstavlja povezavo med drugimi sestavnimi deli vozila (npr. komunikacijsko vodilo). |
| --- | --- |

3.3.1

Od datumov, podanih v odstavku 5.4.2 tega pravilnika, mora sistem OBD vseh dizelskih ali plinskih motorjev in vozil, opremljenih z dizelskimi ali plinskimi motorji, opozarjati na okvare sestavnega dela ali sistema v zvezi z emisijami motorja, če ta okvara povzroči povečanje emisij nad ustreznimi mejnimi vrednostmi OBD, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

Sistem OBD mora upoštevati komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in drugimi prenosi moči ali krmilno enoto vozila, če imajo podatki, ki se izmenjujejo, vpliv na pravilno delovanje sistema za nadzor emisij. sistem OBD mora oceniti integriteto povezave med EECU in medijem, ki predstavlja povezavo med drugimi sestavnimi deli vozila (npr. komunikacijsko vodilo).

| 3.3.2 | Za izpolnitev zahtev faze 2 mora sistem OBD nadzorovati: |
| --- | --- |

3.3.2

Za izpolnitev zahtev faze 2 mora sistem OBD nadzorovati:

| 3.3.2.1 | zmanjšanje učinkovitosti katalizatorja, če je nameščen v ločenem ohišju, ki je ali ni del sistema za NOx ali filtra za delce; |
| --- | --- |

3.3.2.1

zmanjšanje učinkovitosti katalizatorja, če je nameščen v ločenem ohišju, ki je ali ni del sistema za NOx ali filtra za delce;

| 3.3.2.2 | zmanjšanje učinkovitosti sistema za NOx, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami NOx; |
| --- | --- |

3.3.2.2

zmanjšanje učinkovitosti sistema za NOx, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami NOx;

| 3.3.2.3 | zmanjšanje učinkovitosti filtra za delce, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami delcev; |
| --- | --- |

3.3.2.3

zmanjšanje učinkovitosti filtra za delce, če je nameščen, in sicer samo v zvezi z emisijami delcev;

| 3.3.2.4 | zmanjšanje učinkovitosti kombiniranega sistema filtrov za NOx in delce, če je nameščen, in sicer v zvezi z emisijami NOx in emisijami delcev; |
| --- | --- |

3.3.2.4

zmanjšanje učinkovitosti kombiniranega sistema filtrov za NOx in delce, če je nameščen, in sicer v zvezi z emisijami NOx in emisijami delcev;

| 3.3.2.5 | vmesnik med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in kakršnim koli drugim prenosom moči ali električnim ali elektronskim sistemom vozila (npr. krmilna enota za prenos (TECU)) za prekinitev električne povezave. |
| --- | --- |

3.3.2.5

vmesnik med elektronsko krmilno enoto motorja (EECU) in kakršnim koli drugim prenosom moči ali električnim ali elektronskim sistemom vozila (npr. krmilna enota za prenos (TECU)) za prekinitev električne povezave.

| 3.3.3 | Proizvajalci lahko homologacijskemu organu dokažejo, da posamezni sestavni deli ali sistemi ne potrebujejo nadzora, če ob njihovi popolni odpovedi ali odstranitvi emisije ne presežejo mejnih vrednosti za OBD – fazo 2, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, če se merijo v ciklih, prikazanih v odstavku 1.1 Dodatka 1 te priloge. Ta določba se ne uporablja za napravo vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), sistem za NOx, filter za delce ali kombiniranega sistema filtrov za NOx in delce. |
| --- | --- |

3.3.3

Proizvajalci lahko homologacijskemu organu dokažejo, da posamezni sestavni deli ali sistemi ne potrebujejo nadzora, če ob njihovi popolni odpovedi ali odstranitvi emisije ne presežejo mejnih vrednosti za OBD – fazo 2, ki so podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, če se merijo v ciklih, prikazanih v odstavku 1.1 Dodatka 1 te priloge. Ta določba se ne uporablja za napravo vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), sistem za NOx, filter za delce ali kombiniranega sistema filtrov za NOx in delce.

3.4   Zahteve faze 1 in faze 2

| 3.4.1 | Za izpolnitev zahtev faze 1 ali faze 2 mora sistem OBD nadzorovati: |
| --- | --- |

3.4.1

Za izpolnitev zahtev faze 1 ali faze 2 mora sistem OBD nadzorovati:

| 3.4.1.1 | delovanje elektronskega upravljalnega sistema za količino goriva in čas vbrizga, da se takoj ugotovi, kadar je motnja v vezju (npr. odprto vezje ali kratek stik) in kadar delovanje popolnoma odpove; |
| --- | --- |

3.4.1.1

delovanje elektronskega upravljalnega sistema za količino goriva in čas vbrizga, da se takoj ugotovi, kadar je motnja v vezju (npr. odprto vezje ali kratek stik) in kadar delovanje popolnoma odpove;

| 3.4.1.2 | vse druge sisteme ali sestavne dele, ki so v zvezi z emisijami, motorja ali sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki so povezani na računalnik in katerih okvara bi povzročila, da bi emisije iz izpušne cevi presegle mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. Primeri za to vključujejo najmanj sistem vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), sisteme ali sestavne dele za nadzorovanje in kontrolo masnega pretoka zraka, prostorninski pretok zraka (in temperatura), tlak polnilnega zraka in tlak na vstopu v sesalni razdelilnik (ter ustrezni senzorji za omogočanje teh operacij); senzorje in stikala sistema za NOx, senzorje in stikala elektronsko aktiviranega aktivnega filtra delcev; |
| --- | --- |

3.4.1.2

vse druge sisteme ali sestavne dele, ki so v zvezi z emisijami, motorja ali sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki so povezani na računalnik in katerih okvara bi povzročila, da bi emisije iz izpušne cevi presegle mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. Primeri za to vključujejo najmanj sistem vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), sisteme ali sestavne dele za nadzorovanje in kontrolo masnega pretoka zraka, prostorninski pretok zraka (in temperatura), tlak polnilnega zraka in tlak na vstopu v sesalni razdelilnik (ter ustrezni senzorji za omogočanje teh operacij); senzorje in stikala sistema za NOx, senzorje in stikala elektronsko aktiviranega aktivnega filtra delcev;

| 3.4.1.3 | vsak drug sistem ali sestavni del, ki je v zvezi z emisijami, motorja ali sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, priključen na elektronsko krmilno enoto, je treba nadzorovati za prekinitev električne povezave, razen če se nadzoruje drugače. |
| --- | --- |

3.4.1.3

vsak drug sistem ali sestavni del, ki je v zvezi z emisijami, motorja ali sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, priključen na elektronsko krmilno enoto, je treba nadzorovati za prekinitev električne povezave, razen če se nadzoruje drugače.

| 3.4.1.4 | Za motorje, ki so opremljeni s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki uporablja dodajni reagent, mora sistem OBD nadzorovati:






  (a) | pomanjkanje katerega od zahtevanih reagentov, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4

Za motorje, ki so opremljeni s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki uporablja dodajni reagent, mora sistem OBD nadzorovati:

(a)

pomanjkanje katerega od zahtevanih reagentov,

| (b) | da je kakovost zahtevanega reagenta v okviru specifikacij, ki jih deklarira proizvajalec v Prilogi 1 k temu pravilniku, |
| --- | --- |

(b)

da je kakovost zahtevanega reagenta v okviru specifikacij, ki jih deklarira proizvajalec v Prilogi 1 k temu pravilniku,

| (c) | porabo reagenta in doziranje |
| --- | --- |

(c)

porabo reagenta in doziranje

v skladu z odstavkom 5.5.4 tega pravilnika.

3.5   Delovanje OBD in začasen izklop določenih zmožnosti nadzorovanja OBD

| 3.5.1 | Sistem OBD mora biti načrtovan, izdelan in nameščen v vozilo tako, da ustreza zahtevam te priloge pri pogojih uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 tega pravilnika.
  Izven normalnih pogojev delovanja lahko pride v zmogljivosti sistema OBD do poslabšanja sistema nadzora emisij, in sicer tako, da lahko pride do prekoračitve mejnih vrednosti, podanih v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, preden sistem OBD voznika opozori o okvari.
  Sistem OBD ne sme biti izklopljen, razen če je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev za izklop: |
| --- | --- |

3.5.1

Sistem OBD mora biti načrtovan, izdelan in nameščen v vozilo tako, da ustreza zahtevam te priloge pri pogojih uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 tega pravilnika.

Izven normalnih pogojev delovanja lahko pride v zmogljivosti sistema OBD do poslabšanja sistema nadzora emisij, in sicer tako, da lahko pride do prekoračitve mejnih vrednosti, podanih v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, preden sistem OBD voznika opozori o okvari.

Sistem OBD ne sme biti izklopljen, razen če je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev za izklop:

| 3.5.1.1 | Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče izklopiti, če na njihovo zmožnost nadzorovanja vpliva na nizko raven goriva. Zato je izklop dovoljen, če raven goriva v posodi pade pod 20 % nominalne prostornine posode za gorivo. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče izklopiti, če na njihovo zmožnost nadzorovanja vpliva na nizko raven goriva. Zato je izklop dovoljen, če raven goriva v posodi pade pod 20 % nominalne prostornine posode za gorivo.

| 3.5.1.2 | Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti med delovanjem pomožne strategije za nadzor emisij, kot je opisano v odstavku 5.1.5.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.5.1.2

Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti med delovanjem pomožne strategije za nadzor emisij, kot je opisano v odstavku 5.1.5.1 tega pravilnika.

| 3.5.1.3 | Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti, če so aktivirane strategije varnosti obratovanja in zasilne strategije. |
| --- | --- |

3.5.1.3

Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti, če so aktivirane strategije varnosti obratovanja in zasilne strategije.

| 3.5.1.4 | V vozilih, v katera je mogoče vgraditi odgone, je izklop prizadetega sistema nadzorovanja OBD dovoljen, če do izklopa pride samo med delovanjem odgona in če se vozilo ne premika. |
| --- | --- |

3.5.1.4

V vozilih, v katera je mogoče vgraditi odgone, je izklop prizadetega sistema nadzorovanja OBD dovoljen, če do izklopa pride samo med delovanjem odgona in če se vozilo ne premika.

| 3.5.1.5 | Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti med periodično regeneracijo sistema za nadzor emisij nižje od motorja (npr. filter za delce, sistem za NOx ali kombinirani filter za NOx in delce). |
| --- | --- |

3.5.1.5

Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti med periodično regeneracijo sistema za nadzor emisij nižje od motorja (npr. filter za delce, sistem za NOx ali kombinirani filter za NOx in delce).

| 3.5.1.6 | Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti tudi ob neizpolnjevanju pogojev uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 tega pravilnika, če je to deaktiviranje mogoče upravičiti z omejevanjem zmogljivosti nadzorovanja OBD (vključno z modeliranjem). |
| --- | --- |

3.5.1.6

Sisteme nadzorovanja OBD je mogoče začasno izklopiti tudi ob neizpolnjevanju pogojev uporabe, opredeljenih v odstavku 5.1.5.4 tega pravilnika, če je to deaktiviranje mogoče upravičiti z omejevanjem zmogljivosti nadzorovanja OBD (vključno z modeliranjem).

| 3.5.2 | Sistem nadzorovanja OBD ni namenjen ocenjevanju sestavnih delov med okvaro, če bi takšno ocenjevanje pomenilo tveganje za varnost ali okvaro kakega sestavnega dela. |
| --- | --- |

3.5.2

Sistem nadzorovanja OBD ni namenjen ocenjevanju sestavnih delov med okvaro, če bi takšno ocenjevanje pomenilo tveganje za varnost ali okvaro kakega sestavnega dela.

3.6   Aktiviranje indikatorja za javljanje napak (MI)

| 3.6.1 | V sistem OBD je vgrajen indikator za javljanje napak, ki ga voznik zlahka opazi. Razen v primeru odstavka 3.6.2 te priloge se MI (npr. simbol ali lučka) ne sme uporabiti za noben drug namen razen okvaro v zvezi z emisijami, z izjemo javljanja zasilnih postopkov zagona in pomožnih postopkov vozniku. Sporočilom v zvezi z varnostjo je mogoče pripisati največjo prednost. MI mora biti viden v vseh razumnih pogojih osvetlitve. Ko se aktivira, mora prikazovati simbol, ki je v skladu z ISO 2575 (1) (kot kontrolna lučka na armaturni plošči ali simbol prikazov na armaturni plošči). Vozilo ne sme biti opremljeno z več kot enim splošnim MI, namenjenim težavam v zvezi z emisijami. Prikazovanje ločenih specifičnih informacij je dovoljeno (npr. informacije v zvezi s sistemom zavor, opozorilo za pripenjanje varnostnega pasu, tlak olja, zahteve po servisiranju ali javljanje pomanjkanja potrebnega reagenta za sistem za NOx). Uporaba rdeče barve za MI je prepovedana. |
| --- | --- |

3.6.1

V sistem OBD je vgrajen indikator za javljanje napak, ki ga voznik zlahka opazi. Razen v primeru odstavka 3.6.2 te priloge se MI (npr. simbol ali lučka) ne sme uporabiti za noben drug namen razen okvaro v zvezi z emisijami, z izjemo javljanja zasilnih postopkov zagona in pomožnih postopkov vozniku. Sporočilom v zvezi z varnostjo je mogoče pripisati največjo prednost. MI mora biti viden v vseh razumnih pogojih osvetlitve. Ko se aktivira, mora prikazovati simbol, ki je v skladu z ISO 2575 (1) (kot kontrolna lučka na armaturni plošči ali simbol prikazov na armaturni plošči). Vozilo ne sme biti opremljeno z več kot enim splošnim MI, namenjenim težavam v zvezi z emisijami. Prikazovanje ločenih specifičnih informacij je dovoljeno (npr. informacije v zvezi s sistemom zavor, opozorilo za pripenjanje varnostnega pasu, tlak olja, zahteve po servisiranju ali javljanje pomanjkanja potrebnega reagenta za sistem za NOx). Uporaba rdeče barve za MI je prepovedana.

| 3.6.2 | MI se lahko uporabi za javljanje vozniku, da je treba izvesti nujno popravilo. Takšno opozorilo lahko spremlja tudi ustrezno sporočilo na prikazu armaturne plošče, in sicer da je treba izvesti nujno popravilo. |
| --- | --- |

3.6.2

MI se lahko uporabi za javljanje vozniku, da je treba izvesti nujno popravilo. Takšno opozorilo lahko spremlja tudi ustrezno sporočilo na prikazu armaturne plošče, in sicer da je treba izvesti nujno popravilo.

| 3.6.3 | Za strategije, ki zahtevajo več kot cikel predkondicioniranja za aktivacijo MI, mora proizvajalec predložiti podatke in/ali inženirsko oceno, ki zadovoljivo prikazuje, da je sistem za nadzor enako učinkovit in točen pri odkrivanju okvar sestavnih delov. Strategije, ki v povprečju za aktivacijo MI zahtevajo več kot deset preskusnih ciklov OBD ali preskusnih ciklov emisij, niso dovoljene. |
| --- | --- |

3.6.3

Za strategije, ki zahtevajo več kot cikel predkondicioniranja za aktivacijo MI, mora proizvajalec predložiti podatke in/ali inženirsko oceno, ki zadovoljivo prikazuje, da je sistem za nadzor enako učinkovit in točen pri odkrivanju okvar sestavnih delov. Strategije, ki v povprečju za aktivacijo MI zahtevajo več kot deset preskusnih ciklov OBD ali preskusnih ciklov emisij, niso dovoljene.

| 3.6.4 | MI se mora aktivirati tudi, kadar začne regulator motorja delovati v privzetem načinu emisij, če so presežene mejne vrednosti. MI se mora aktivirati tudi, kadar sistem OBD ni zmožen izpolniti osnovnih zahtev glede nadzora, določenih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

3.6.4

MI se mora aktivirati tudi, kadar začne regulator motorja delovati v privzetem načinu emisij, če so presežene mejne vrednosti. MI se mora aktivirati tudi, kadar sistem OBD ni zmožen izpolniti osnovnih zahtev glede nadzora, določenih v tem pravilniku.

| 3.6.5 | Ob sklicevanju na ta odstavek mora biti MI aktiviran, prav tako pa mora biti aktiviran poseben opozorilni znak, npr. utripanje MI ali aktivacija simbola v skladu z ISO 2575 (2) poleg aktivacije MI. |
| --- | --- |

3.6.5

Ob sklicevanju na ta odstavek mora biti MI aktiviran, prav tako pa mora biti aktiviran poseben opozorilni znak, npr. utripanje MI ali aktivacija simbola v skladu z ISO 2575 (2) poleg aktivacije MI.

| 3.6.6 | MI naj se aktivira, ko je vžig vozila v ustreznem položaju, pred zagonom ali ob zagonu motorja, in deaktivira v 10 sekundah po zagonu motorja, če pri tem ni odkrita nobena napaka. |
| --- | --- |

3.6.6

MI naj se aktivira, ko je vžig vozila v ustreznem položaju, pred zagonom ali ob zagonu motorja, in deaktivira v 10 sekundah po zagonu motorja, če pri tem ni odkrita nobena napaka.

3.7   Shranjevanje kod okvar

Sistem OBD mora shranjevati kode okvar, ki opisujejo stanje sistema za nadzor emisij. Koda okvare se shrani za vsako odkrito in preverjeno napako, ki povzroči aktivacijo MI, in v njej mora biti čim bolj nedvoumno naveden sistem ali sestavni del, ki je v okvari. Shrani se tudi ločena koda, ki kaže pričakovano stanje aktivacije MI (npr. komanda MI „ON“, komanda MI „OFF“).

Za označevanje pravilno delujočih sistemov za nadzor emisij in tistih sistemov za nadzor emisij, ki jih je mogoče v celoti oceniti le ob nadaljnjem delovanju motorja, se uporabijo ločene kode stanja. Če se MI aktivira zaradi okvare ali delovanja v stalnem privzetem načinu emisij, se shrani koda okvare, ki označuje verjetno vrsto okvare. Koda okvare se shrani tudi v primerih, ki so navedeni v odstavkih 3.4.1.1 in 3.4.1.3 te priloge.

| 3.7.1 | Če je bilo nadzorovanje, zaradi neprekinjenega delovanja vozila v okoliščinah, skladnih s tistimi, ki so določene v odstavku 3.5.1.2 te priloge, prekinjeno za 10 voznih ciklov, se lahko pripravljenost tega sistema nadzora nastavi na „ready“ (pripravljen), ne da bi bil nadzor zaključen. |
| --- | --- |

3.7.1

Če je bilo nadzorovanje, zaradi neprekinjenega delovanja vozila v okoliščinah, skladnih s tistimi, ki so določene v odstavku 3.5.1.2 te priloge, prekinjeno za 10 voznih ciklov, se lahko pripravljenost tega sistema nadzora nastavi na „ready“ (pripravljen), ne da bi bil nadzor zaključen.

| 3.7.2 | Vselej mora biti mogoče preko serijskega vhoda na standardnem veznem konektorju za prenos podatkov dobiti število ur delovanja motorja, medtem ko je bil MI aktiviran, in sicer v skladu s specifikacijami, podanimi v odstavku 6.8 te priloge. |
| --- | --- |

3.7.2

Vselej mora biti mogoče preko serijskega vhoda na standardnem veznem konektorju za prenos podatkov dobiti število ur delovanja motorja, medtem ko je bil MI aktiviran, in sicer v skladu s specifikacijami, podanimi v odstavku 6.8 te priloge.

3.8   Izklapljanje MI

| 3.8.1 | MI se lahko deaktivira po treh zaporednih sekvencah delovanja ali 24 urah delovanja motorja, v katerih sistem nadzora, ki je odgovoren za aktivacijo MI, ne odkrije okvare in ne pride do nobene druge okvare, na podlagi katere se MI aktivira samostojno. |
| --- | --- |

3.8.1

MI se lahko deaktivira po treh zaporednih sekvencah delovanja ali 24 urah delovanja motorja, v katerih sistem nadzora, ki je odgovoren za aktivacijo MI, ne odkrije okvare in ne pride do nobene druge okvare, na podlagi katere se MI aktivira samostojno.

| 3.8.2 | V primeru, da se MI aktivira zaradi pomanjkanja reagenta za sistem za NOx, zaradi pomanjkanja regenta za kombinirano napravo za naknadno obdelavo NOx in delcev ali zaradi uporabe reagenta izven specifikacij, ki jih določi proizvajalec, se MI lahko preklopi nazaj v prejšnje stanje delovanja, ko se napolni ali zamenja posoda z reagentom s pravilnimi specifikacijami. |
| --- | --- |

3.8.2

V primeru, da se MI aktivira zaradi pomanjkanja reagenta za sistem za NOx, zaradi pomanjkanja regenta za kombinirano napravo za naknadno obdelavo NOx in delcev ali zaradi uporabe reagenta izven specifikacij, ki jih določi proizvajalec, se MI lahko preklopi nazaj v prejšnje stanje delovanja, ko se napolni ali zamenja posoda z reagentom s pravilnimi specifikacijami.

| 3.8.3 | V primeru, da se MI aktivira zaradi nepravilnega delovanja sistema motorja glede naprav za zmanjševanje NOx ali zaradi nepravilne porabe in doziranja reagenta, se MI lahko preklopi nazaj na prejšnje stanje delovanja, če se pogoji, podani v odstavkih 5.5.3, 5.5.4 in 5.5.7 tega pravilnika, ne uporabljajo več. |
| --- | --- |

3.8.3

V primeru, da se MI aktivira zaradi nepravilnega delovanja sistema motorja glede naprav za zmanjševanje NOx ali zaradi nepravilne porabe in doziranja reagenta, se MI lahko preklopi nazaj na prejšnje stanje delovanja, če se pogoji, podani v odstavkih 5.5.3, 5.5.4 in 5.5.7 tega pravilnika, ne uporabljajo več.

3.9   Izbris kode okvare

| 3.9.1 | Sistem OBD lahko izbriše kodo okvare, ure delovanja motorja ter podatke o pogojih delovanja motorja, če ista napaka ni bila ponovno registrirana po vsaj 40 ciklih ogrevanja motorja ali 100 urah delovanja motorja, kar koli se zgodi prej, razen v primerih, navedenih v odstavku 3.9.2. |
| --- | --- |

3.9.1

Sistem OBD lahko izbriše kodo okvare, ure delovanja motorja ter podatke o pogojih delovanja motorja, če ista napaka ni bila ponovno registrirana po vsaj 40 ciklih ogrevanja motorja ali 100 urah delovanja motorja, kar koli se zgodi prej, razen v primerih, navedenih v odstavku 3.9.2.

| 3.9.2 | Od 9. novembra 2006 za nove homologacije in od 1. oktobra 2007 za vse registracije, v primeru, da koda okvare nastane v skladu z odstavkom 5.5.3 ali 5.5.4 tega pravilnika, sistem OBD ohrani zapis kode okvare in ure delovanja motorja, ko je bil MI aktiviran, vsaj 400 dni ali 9600 ur delovanja motorja.
  Te kode okvar in njim pripadajoče število ur delovanja motorja, medtem ko je bil MI aktiviran, se ne izbrišejo z nobenim zunanjim diagnostičnim ali kakršnim koli drugim orodjem, omenjenim v odstavku 6.8.3 te priloge. |
| --- | --- |

3.9.2

Od 9. novembra 2006 za nove homologacije in od 1. oktobra 2007 za vse registracije, v primeru, da koda okvare nastane v skladu z odstavkom 5.5.3 ali 5.5.4 tega pravilnika, sistem OBD ohrani zapis kode okvare in ure delovanja motorja, ko je bil MI aktiviran, vsaj 400 dni ali 9600 ur delovanja motorja.

Te kode okvar in njim pripadajoče število ur delovanja motorja, medtem ko je bil MI aktiviran, se ne izbrišejo z nobenim zunanjim diagnostičnim ali kakršnim koli drugim orodjem, omenjenim v odstavku 6.8.3 te priloge.

4.   ZAHTEVE ZA HOMOLOGACIJO SISTEMOV OBD

| 4.1 | Za homologacijo se sistem OBD preskusi v skladu s postopki, podanimi v Dodatku 1 te priloge.
  Motor, ki je reprezentativen za svojo družino motorjev (glej odstavek 7 tega pravilnika), se uporabi za demonstracijski preskus OBD ali pa se homologacijskemu organu namesto izvajanja tega preskusa zagotovi poročilo o preskusu osnovnega sistema OBD družine motorjev OBD. |
| --- | --- |

4.1

Za homologacijo se sistem OBD preskusi v skladu s postopki, podanimi v Dodatku 1 te priloge.

Motor, ki je reprezentativen za svojo družino motorjev (glej odstavek 7 tega pravilnika), se uporabi za demonstracijski preskus OBD ali pa se homologacijskemu organu namesto izvajanja tega preskusa zagotovi poročilo o preskusu osnovnega sistema OBD družine motorjev OBD.

| 4.1.1 | V primeru OBD faze 1, navedene v odstavku 3.2, mora sistem OBD: |
| --- | --- |

4.1.1

V primeru OBD faze 1, navedene v odstavku 3.2, mora sistem OBD:

| 4.1.1.1 | pokazati okvaro sestavnega dela ali sistema, ki je povezan z emisijami, če ta okvara povzroči povišanje emisij nad mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, ali, |
| --- | --- |

4.1.1.1

pokazati okvaro sestavnega dela ali sistema, ki je povezan z emisijami, če ta okvara povzroči povišanje emisij nad mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, ali,

| 4.1.1.2 | kjer je to primerno, javljati vse večje napake v delovanju sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

4.1.1.2

kjer je to primerno, javljati vse večje napake v delovanju sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

| 4.1.2 | V primeru OBD faze 2, navedena v odstavku 3.3, mora sistem OBD pokazati okvaro sestavnega dela ali sistema, ki je povezan z emisijami, če ta okvara povzroči povišanje emisij nad mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.2

V primeru OBD faze 2, navedena v odstavku 3.3, mora sistem OBD pokazati okvaro sestavnega dela ali sistema, ki je povezan z emisijami, če ta okvara povzroči povišanje emisij nad mejne vrednosti OBD, podane v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

| 4.1.3 | Tako v primeru OBD 1 kot v primeru OBD 2 mora sistem OBD javljati pomanjkanje katerega koli zahtevanega reagenta, ki je nujno potreben za delovanje sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

4.1.3

Tako v primeru OBD 1 kot v primeru OBD 2 mora sistem OBD javljati pomanjkanje katerega koli zahtevanega reagenta, ki je nujno potreben za delovanje sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

4.2   Zahteve za namestitev

| 4.2.1 | Namestitev motorja, opremljenega s sistemom OBD, v vozilo mora biti skladna z naslednjimi določbami te priloge, ob upoštevanju opreme vozila:






  (a) | določbe odstavkov 3.6.1, 3.6.2 in 3.6.5 v zvezi z MI in, kjer je to ustrezno, dodatnimi opozorilni znaki, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Namestitev motorja, opremljenega s sistemom OBD, v vozilo mora biti skladna z naslednjimi določbami te priloge, ob upoštevanju opreme vozila:

(a)

določbe odstavkov 3.6.1, 3.6.2 in 3.6.5 v zvezi z MI in, kjer je to ustrezno, dodatnimi opozorilni znaki,

| (b) | kjer je to ustrezno, določbe odstavka 6.8.3.1 v zvezi z uporabo diagnostične opreme na vozilu, |
| --- | --- |

(b)

kjer je to ustrezno, določbe odstavka 6.8.3.1 v zvezi z uporabo diagnostične opreme na vozilu,

| (c) | določbe odstavka 6.8.6 v zvezi z vmesnikom za povezavo. |
| --- | --- |

(c)

določbe odstavka 6.8.6 v zvezi z vmesnikom za povezavo.

4.3   Homologacija sistema OBD s pomanjkljivostmi

| 4.3.1 | Proizvajalec lahko od organa zahteva, da se sistem OBD sprejme za homologacijo, četudi ta sistem vsebuje eno ali več pomanjkljivosti, tako da specifične zahteve te priloge niso v celoti izpolnjene. |
| --- | --- |

4.3.1

Proizvajalec lahko od organa zahteva, da se sistem OBD sprejme za homologacijo, četudi ta sistem vsebuje eno ali več pomanjkljivosti, tako da specifične zahteve te priloge niso v celoti izpolnjene.

| 4.3.2 | Pri obravnavavnju tega zahtevka organ ugotovi, ali je skladnost z zahtevami te priloge možna ali nemogoča.
  Pri tem mora homologacijski organ upoštevati navedbe proizvajalca, ki med drugim vsebujejo tudi podatke, kakršni so tehnična izvedljivost, čas zagona proizvodnje in proizvodni cikli, ki vključujejo fazo uvajanja ali fazo izteka proizvodnje motorjev ali konstrukcijo vozila, ter programirane izboljšave računalnikov. Preuči še stopnjo učinkovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zahtev tega pravilnika in ali si je proizvajalec dovolj prizadeval, da bi kar najbolj izpolnil zahteve tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.3.2

Pri obravnavavnju tega zahtevka organ ugotovi, ali je skladnost z zahtevami te priloge možna ali nemogoča.

Pri tem mora homologacijski organ upoštevati navedbe proizvajalca, ki med drugim vsebujejo tudi podatke, kakršni so tehnična izvedljivost, čas zagona proizvodnje in proizvodni cikli, ki vključujejo fazo uvajanja ali fazo izteka proizvodnje motorjev ali konstrukcijo vozila, ter programirane izboljšave računalnikov. Preuči še stopnjo učinkovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zahtev tega pravilnika in ali si je proizvajalec dovolj prizadeval, da bi kar najbolj izpolnil zahteve tega pravilnika.

| 4.3.3 | Homologacijski organ ne bo ugodil zahtevi za podelitev homologacije za sistem s pomanjkljivostmi, če funkcije nadzora sploh ni. |
| --- | --- |

4.3.3

Homologacijski organ ne bo ugodil zahtevi za podelitev homologacije za sistem s pomanjkljivostmi, če funkcije nadzora sploh ni.

| 4.3.4 | Ravno tako homologacijski organ ne bo ugodil zahtevi za podelitev homologacije za sistem OBD, če niso upoštevane mejne vrednosti za sistem OBD iz tabele v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.3.4

Ravno tako homologacijski organ ne bo ugodil zahtevi za podelitev homologacije za sistem OBD, če niso upoštevane mejne vrednosti za sistem OBD iz tabele v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

| 4.3.5 | Pri ugotavljanju pomanjkljivosti je treba najprej preveriti pomanjkljivosti, ki se nanašajo na OBD fazo 1 glede na odstavke 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 in 3.4.1.1 ter OBD fazo 2 glede na odstavke 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 in 3.4.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

4.3.5

Pri ugotavljanju pomanjkljivosti je treba najprej preveriti pomanjkljivosti, ki se nanašajo na OBD fazo 1 glede na odstavke 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 in 3.4.1.1 ter OBD fazo 2 glede na odstavke 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 in 3.4.1.1 te priloge.

| 4.3.6 | Pred podelitvijo homologacije ali ob podelitvi homologacije niso dopustne pomanjkljivosti glede na zahteve odstavka 3.2.3 in odstavka 6, razen pododstavka 6.8.5 te priloge. |
| --- | --- |

4.3.6

Pred podelitvijo homologacije ali ob podelitvi homologacije niso dopustne pomanjkljivosti glede na zahteve odstavka 3.2.3 in odstavka 6, razen pododstavka 6.8.5 te priloge.

| 4.3.7 | Obdobje, v katerem so pomanjkljivosti dopustne |
| --- | --- |

4.3.7

Obdobje, v katerem so pomanjkljivosti dopustne

| 4.3.7.1 | Pomanjkljivost je dopustna še dve leti od datuma podelitve homologacije za tip motorja ali vozila v zvezi s tipom motorja, razen če je mogoče dokazati, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in več kakor dvoletni časovni zamik. V tem primeru je pomanjkljivost dovoljena za obdobje do treh let. |
| --- | --- |

4.3.7.1

Pomanjkljivost je dopustna še dve leti od datuma podelitve homologacije za tip motorja ali vozila v zvezi s tipom motorja, razen če je mogoče dokazati, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in več kakor dvoletni časovni zamik. V tem primeru je pomanjkljivost dovoljena za obdobje do treh let.

| 4.3.7.2 | Proizvajalec lahko od homologacijskega organa, ki je podelil prvotno homologacijo, zahteva sprejetje pomanjkljivosti s povratnim učinkom, če se pomanjkljivost ugotovi, ko je bila homologacija že podeljena. V tem primeru je pomanjkljivost dovoljena za obdobje dveh let po datumu, ko je homologacijski organ o tem obveščen, razen če je mogoče ustrezno dokazati, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in več kakor dvoletni časovni zamik. V tem primeru je pomanjkljivost dopustna za obdobje do treh let. |
| --- | --- |

4.3.7.2

Proizvajalec lahko od homologacijskega organa, ki je podelil prvotno homologacijo, zahteva sprejetje pomanjkljivosti s povratnim učinkom, če se pomanjkljivost ugotovi, ko je bila homologacija že podeljena. V tem primeru je pomanjkljivost dovoljena za obdobje dveh let po datumu, ko je homologacijski organ o tem obveščen, razen če je mogoče ustrezno dokazati, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in več kakor dvoletni časovni zamik. V tem primeru je pomanjkljivost dopustna za obdobje do treh let.

| 4.3.7.3 | O svoji odločitvi o ugoditvi zahtevi za sprejetje pomanjkljivosti homologacijski organ obvesti vse pogodbenice. |
| --- | --- |

4.3.7.3

O svoji odločitvi o ugoditvi zahtevi za sprejetje pomanjkljivosti homologacijski organ obvesti vse pogodbenice.

5.   DOSTOP DO PODATKOV OBD

5.1   Nadomestni deli, diagnostična orodja in preskusna oprema

| 5.1.1 | Vsem zahtevkom za homologacijo ali spremembo homologacije morajo biti priloženi ustrezni podatki v zvezi s sistemom OBD. Ti podatki bodo proizvajalcem nadomestnih delov ali sestavnih delov za nadomestno vgradnjo omogočili, da bodo izdelovali dele, ki bodo združljivi s sistemom OBD tako, da bo delovanje vozniku zagotavljalo upravljanje brez okvar. Ti podatki bodo tudi proizvajalcem diagnostičnih orodij in preskusne opreme omogočili izdelavo orodij ali opreme, ki zagotavljajo učinkovito in točno diagnozo sistemov za nadzor emisij. |
| --- | --- |

5.1.1

Vsem zahtevkom za homologacijo ali spremembo homologacije morajo biti priloženi ustrezni podatki v zvezi s sistemom OBD. Ti podatki bodo proizvajalcem nadomestnih delov ali sestavnih delov za nadomestno vgradnjo omogočili, da bodo izdelovali dele, ki bodo združljivi s sistemom OBD tako, da bo delovanje vozniku zagotavljalo upravljanje brez okvar. Ti podatki bodo tudi proizvajalcem diagnostičnih orodij in preskusne opreme omogočili izdelavo orodij ali opreme, ki zagotavljajo učinkovito in točno diagnozo sistemov za nadzor emisij.

| 5.1.2 | Na zahtevo bodo homologacijski organi omogočili, da bo Dodatek 1 Priloge 2A, ki vsebuje ustrezne podatke o sistemu OBD iz Dodatka 2 Priloge 6 k temu pravilniku, na voljo vsem proizvajalcem sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preskusne opreme, in sicer brez diskriminacije. |
| --- | --- |

5.1.2

Na zahtevo bodo homologacijski organi omogočili, da bo Dodatek 1 Priloge 2A, ki vsebuje ustrezne podatke o sistemu OBD iz Dodatka 2 Priloge 6 k temu pravilniku, na voljo vsem proizvajalcem sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preskusne opreme, in sicer brez diskriminacije.

| 5.1.2.1 | V primeru nadomestnih delov ali servisnih delov je podatke mogoče zahtevati samo za tiste sestavne dele, ki so predmet homologacije, ali sestavnih delov, ki tvorijo del sistema, ki je predmet homologacije. |
| --- | --- |

5.1.2.1

V primeru nadomestnih delov ali servisnih delov je podatke mogoče zahtevati samo za tiste sestavne dele, ki so predmet homologacije, ali sestavnih delov, ki tvorijo del sistema, ki je predmet homologacije.

| 5.1.2.2 | V zahtevku za podatke morajo biti navedene točne specifikacije tipa modela motorja/tipa modela motorja znotraj družine motorjev, za katerega se informacije zahtevajo. V njem mora biti navedeneno tudi, da se podatki zahtevajo v zvezi z razvojem nadomestnih delov, delov za nadomestno vgradnjo, sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preskusne opreme. |
| --- | --- |

5.1.2.2

V zahtevku za podatke morajo biti navedene točne specifikacije tipa modela motorja/tipa modela motorja znotraj družine motorjev, za katerega se informacije zahtevajo. V njem mora biti navedeneno tudi, da se podatki zahtevajo v zvezi z razvojem nadomestnih delov, delov za nadomestno vgradnjo, sestavnih delov, diagnostičnih orodij ali preskusne opreme.

5.2   Navodilo za vzdrževanje in popravila

| 5.2.1 | Najpozneje tri mesece po tem, ko je proizvajalec kateremu koli svojemu pooblaščenemu trgovcu ali mehanični delavnici v pogodbenicah predložil podatke o popravilu, mora proizvajalec te podatke (vključno z vsemi poznejšimi spremembami in dopolnitvami) dati na voljo po zmerni nediskriminatorni ceni brez razlik. |
| --- | --- |

5.2.1

Najpozneje tri mesece po tem, ko je proizvajalec kateremu koli svojemu pooblaščenemu trgovcu ali mehanični delavnici v pogodbenicah predložil podatke o popravilu, mora proizvajalec te podatke (vključno z vsemi poznejšimi spremembami in dopolnitvami) dati na voljo po zmerni nediskriminatorni ceni brez razlik.

| 5.2.2 | Proizvajalec mora tudi poskrbeti za dostop do tehničnih specifikacij za popravilo ali vzdrževanje motornih vozil, če je primerno, tudi proti plačilu, razen če so takšne informacije varovane s pravico do intelektualne lastnine ali predstavljajo pomembno, zaupno znanje in izkušnje, opredeljene v ustrezni obliki; v tem primeru se potrebna tehnična informacija ne sme nedopustno zadržati.
  Pravico dostopa do takih informacij imajo osebe, ki se poklicno ukvarjajo s servisiranjem ali popravilom, pomočjo na cesti, nadzorom ali preskušanjem vozil ali s prodajo nadomestnih sestavnih delov ali delov za naknadno vgradnjo, diagnostičnih naprav in preskusne opreme. |
| --- | --- |

5.2.2

Proizvajalec mora tudi poskrbeti za dostop do tehničnih specifikacij za popravilo ali vzdrževanje motornih vozil, če je primerno, tudi proti plačilu, razen če so takšne informacije varovane s pravico do intelektualne lastnine ali predstavljajo pomembno, zaupno znanje in izkušnje, opredeljene v ustrezni obliki; v tem primeru se potrebna tehnična informacija ne sme nedopustno zadržati.

Pravico dostopa do takih informacij imajo osebe, ki se poklicno ukvarjajo s servisiranjem ali popravilom, pomočjo na cesti, nadzorom ali preskušanjem vozil ali s prodajo nadomestnih sestavnih delov ali delov za naknadno vgradnjo, diagnostičnih naprav in preskusne opreme.

| 5.2.3 | V primeru neizpolnjevanja teh določb homologacijski organ skladno s postopki, določenimi za homologacijo in preglede vozil v prometu, ustrezno ukrepa, da zagotovi razpoložljivost teh informacij o popravilu. |
| --- | --- |

5.2.3

V primeru neizpolnjevanja teh določb homologacijski organ skladno s postopki, določenimi za homologacijo in preglede vozil v prometu, ustrezno ukrepa, da zagotovi razpoložljivost teh informacij o popravilu.

6.   DIAGNOSTIČNI SIGNALI

| 6.1 | Ob ugotovitvi prve napake na sestavnem delu ali sistemu se „zamrznjeni niz“ stanja motorja v tistem trenutku shrani v spomin računalnika. Shranjena stanja motorja morajo vključevati med drugim izračunano vrednost obremenitve, vrtilno frekvenco motorja, temperaturo hladilne tekočine, tlak na vstopu v sesalni razdelilnik (če je to mogoče) in kodo okvare, zaradi katere se podatki shranjujejo. Za shranjevanje „zamrznjenega niza“ proizvajalec izbere najprimernejše pogoje, ki olajšajo učinkovito popravilo vozila. |
| --- | --- |

6.1

Ob ugotovitvi prve napake na sestavnem delu ali sistemu se „zamrznjeni niz“ stanja motorja v tistem trenutku shrani v spomin računalnika. Shranjena stanja motorja morajo vključevati med drugim izračunano vrednost obremenitve, vrtilno frekvenco motorja, temperaturo hladilne tekočine, tlak na vstopu v sesalni razdelilnik (če je to mogoče) in kodo okvare, zaradi katere se podatki shranjujejo. Za shranjevanje „zamrznjenega niza“ proizvajalec izbere najprimernejše pogoje, ki olajšajo učinkovito popravilo vozila.

| 6.2 | Potreben je le en niz podatkov. Proizvajalci lahko shranjujejo dodatne nize, če se vsaj zahtevani niz lahko bere s splošnim pregledovalnikom, ki ustreza specifikacijam odstavkov 6.8.3 in 6.8.4. Če se koda okvare, zaradi katere je bilo stanje zapisano, izbriše skladno z odstavkom 3.9 te priloge, se lahko izbriše tudi shranjeno stanje motorja. |
| --- | --- |

6.2

Potreben je le en niz podatkov. Proizvajalci lahko shranjujejo dodatne nize, če se vsaj zahtevani niz lahko bere s splošnim pregledovalnikom, ki ustreza specifikacijam odstavkov 6.8.3 in 6.8.4. Če se koda okvare, zaradi katere je bilo stanje zapisano, izbriše skladno z odstavkom 3.9 te priloge, se lahko izbriše tudi shranjeno stanje motorja.

| 6.3 | Če je mogoče, se poleg zahtevanih podatkov iz „zamrznjenih nizov“ na zahtevo prek serijskega vmesnika standardnega konektorja podatkovne zveze pošljejo tudi naslednji signali, če so informacije na voljo računalniku v vozilu ali se lahko določijo s podatki, ki jih ima računalnik v vozilu: diagnostične kode težav, temperatura hladilne tekočine motorja, krmiljenje začetka vbrizgavanja, temperatura vstopnega zraka, tlak zraka v sesalnem razdelilniku, količina pretoka zraka, vrtilna frekvenca motorja, izhodna vrednost senzorja za položaj pedala, izračunana vrednost obremenitve, hitrost vozila in tlak goriva.
  Signali morajo biti podani v standardnih enotah, ki temeljijo na specifikacijah, podanih v odstavku 6.8. Dejanski signali morajo biti jasno ločeni od privzetih vrednosti ali signalov, ki javljajo zasilne postopke. |
| --- | --- |

6.3

Če je mogoče, se poleg zahtevanih podatkov iz „zamrznjenih nizov“ na zahtevo prek serijskega vmesnika standardnega konektorja podatkovne zveze pošljejo tudi naslednji signali, če so informacije na voljo računalniku v vozilu ali se lahko določijo s podatki, ki jih ima računalnik v vozilu: diagnostične kode težav, temperatura hladilne tekočine motorja, krmiljenje začetka vbrizgavanja, temperatura vstopnega zraka, tlak zraka v sesalnem razdelilniku, količina pretoka zraka, vrtilna frekvenca motorja, izhodna vrednost senzorja za položaj pedala, izračunana vrednost obremenitve, hitrost vozila in tlak goriva.

Signali morajo biti podani v standardnih enotah, ki temeljijo na specifikacijah, podanih v odstavku 6.8. Dejanski signali morajo biti jasno ločeni od privzetih vrednosti ali signalov, ki javljajo zasilne postopke.

| 6.4 | Za vse sisteme za nadzor emisij, za katere se opravijo posebni preskusi na vozilu, se ločene kode stanj ali kode pripravljenosti shranijo v spominu računalnika, da se opredelijo pravilno delujoči sistemi za nadzor emisij in tisti sistemi za nadzor emisij, ki zahtevajo nadaljnje delovanje vozila, da se ustrezna diagnostična ocena zaključi. Kode pripravljenosti ni treba shranjevati za tiste nadzornike, ki jih je mogoče obravnavati kot stalno delujoče nadzornike. Kode pripravljenosti po „key-on“ ali „key-off“ nikoli ne smejo biti stanje „not ready“ (ni pripravljen). Namerna nastavitev kod pripravljenosti na stanje „not ready“ s postopki servisiranja se mora uporabljati za vse takšne kode, ne le za nekatere. |
| --- | --- |

6.4

Za vse sisteme za nadzor emisij, za katere se opravijo posebni preskusi na vozilu, se ločene kode stanj ali kode pripravljenosti shranijo v spominu računalnika, da se opredelijo pravilno delujoči sistemi za nadzor emisij in tisti sistemi za nadzor emisij, ki zahtevajo nadaljnje delovanje vozila, da se ustrezna diagnostična ocena zaključi. Kode pripravljenosti ni treba shranjevati za tiste nadzornike, ki jih je mogoče obravnavati kot stalno delujoče nadzornike. Kode pripravljenosti po „key-on“ ali „key-off“ nikoli ne smejo biti stanje „not ready“ (ni pripravljen). Namerna nastavitev kod pripravljenosti na stanje „not ready“ s postopki servisiranja se mora uporabljati za vse takšne kode, ne le za nekatere.

| 6.5 | Zahteve OBD, za katere ima vozilo certifikat (npr. OBD faza 1 ali OBD faza 2), in večji sistemi za nadzor emisij, ki jih nadzoruje sistem OBD skladno z odstavkom 6.8.4, morajo biti dostopni prek serijskega vmesnika na standardnem konektorju podatkovne zveze skladno s specifikacijami iz odstavka 6.8. |
| --- | --- |

6.5

Zahteve OBD, za katere ima vozilo certifikat (npr. OBD faza 1 ali OBD faza 2), in večji sistemi za nadzor emisij, ki jih nadzoruje sistem OBD skladno z odstavkom 6.8.4, morajo biti dostopni prek serijskega vmesnika na standardnem konektorju podatkovne zveze skladno s specifikacijami iz odstavka 6.8.

| 6.6 | Identifikacijska številka kalibracije programske opreme, kot je opredeljena v prilogah 1 in 2A k temu pravilniku, mora biti na voljo preko serijskega vhoda na standardnem diagnostičnem konektorju. Identifikacijska številka kalibracije programske opreme mora biti pripravljena v normiranem formatu. |
| --- | --- |

6.6

Identifikacijska številka kalibracije programske opreme, kot je opredeljena v prilogah 1 in 2A k temu pravilniku, mora biti na voljo preko serijskega vhoda na standardnem diagnostičnem konektorju. Identifikacijska številka kalibracije programske opreme mora biti pripravljena v normiranem formatu.

| 6.7 | Identifikacijska številka vozila (VIN) mora biti na voljo preko serijskega vhoda standardnega diagnostičnega konektorja. Številka VIN mora biti pripravljena v normiranem formatu. |
| --- | --- |

6.7

Identifikacijska številka vozila (VIN) mora biti na voljo preko serijskega vhoda standardnega diagnostičnega konektorja. Številka VIN mora biti pripravljena v normiranem formatu.

| 6.8 | Diagnostični sistem za nadzor emisij mora predvideti standarden in neomejen dostop in biti skladen z ISO 15765 ali SAE J1939, kakor je določeno v naslednjih odstavkih (3). |
| --- | --- |

6.8

Diagnostični sistem za nadzor emisij mora predvideti standarden in neomejen dostop in biti skladen z ISO 15765 ali SAE J1939, kakor je določeno v naslednjih odstavkih (3).

| 6.8.1 | Uporaba ISO 15765 ali SAE J1939 mora biti konsistentna v odstavkih od 6.8.2 do 6.8.5. |
| --- | --- |

6.8.1

Uporaba ISO 15765 ali SAE J1939 mora biti konsistentna v odstavkih od 6.8.2 do 6.8.5.

| 6.8.2 | Uporaba komunikacijske vezi na vozilu ali z vozila mora biti skladna z ISO 15765-4 ali podobnimi klavzulami znotraj serije standardov SAE J1939. |
| --- | --- |

6.8.2

Uporaba komunikacijske vezi na vozilu ali z vozila mora biti skladna z ISO 15765-4 ali podobnimi klavzulami znotraj serije standardov SAE J1939.

| 6.8.3 | Preskusna oprema in diagnostično orodje, potrebno za komunikacijo s sistemi OBD, morajo ustrezati funkcijskemu opisu, navedenemu v standardu ISO 15031-4 ali SAE J1939-73, odstavek 5.2.2.1, ali ga presegati. |
| --- | --- |

6.8.3

Preskusna oprema in diagnostično orodje, potrebno za komunikacijo s sistemi OBD, morajo ustrezati funkcijskemu opisu, navedenemu v standardu ISO 15031-4 ali SAE J1939-73, odstavek 5.2.2.1, ali ga presegati.

| 6.8.3.1 | Dovoljena je uporaba diagnostičnih orodij na vozilu, na primer monitorja, pritrjenega na armaturno ploščo, ki omogoča dostop do podatkov OBD, vendar so to le dodatki za omogočanje dostopa do podatkov OBD s standardnim diagnostičnim konektorjem. |
| --- | --- |

6.8.3.1

Dovoljena je uporaba diagnostičnih orodij na vozilu, na primer monitorja, pritrjenega na armaturno ploščo, ki omogoča dostop do podatkov OBD, vendar so to le dodatki za omogočanje dostopa do podatkov OBD s standardnim diagnostičnim konektorjem.

| 6.8.4 | Diagnostični podatki (kot so določeni v tem odstavku) in dvosmerne nadzorne infromacije je treba zagotoviti z uporabo formata in enot, opisanih v standardih ISO 15031-5 ali SAE J1939-73, odstavek 5.2.2.1, in morajo biti dosegljive z uporabo diagnostičnega orodja, ki ustreza zahtevam standardov ISO 15031-4 ali SAE J1939-73, odstavek 5.2.2.1.
  Proizvajalec mora nacionalnemu organu za standardizacijo predložiti diagnostične podatke v zvezi z emisijami, npr. PID-e, identifikacije OBD nadzornikov, identifikacije preskusov, ki niso določeni v standardu ISO 15031-5, vendar so povezani s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

6.8.4

Diagnostični podatki (kot so določeni v tem odstavku) in dvosmerne nadzorne infromacije je treba zagotoviti z uporabo formata in enot, opisanih v standardih ISO 15031-5 ali SAE J1939-73, odstavek 5.2.2.1, in morajo biti dosegljive z uporabo diagnostičnega orodja, ki ustreza zahtevam standardov ISO 15031-4 ali SAE J1939-73, odstavek 5.2.2.1.

Proizvajalec mora nacionalnemu organu za standardizacijo predložiti diagnostične podatke v zvezi z emisijami, npr. PID-e, identifikacije OBD nadzornikov, identifikacije preskusov, ki niso določeni v standardu ISO 15031-5, vendar so povezani s tem pravilnikom.

| 6.8.5 | Ko se zazna okvara, jo mora proizvajalec opredeliti z uporabo primerne kode okvare, ki je v skladu s tistimi, navedenimi v odstavku 6.3 standarda ISO 15031-6, v zvezi s kodami težav diagnostične sistema, povezanega z emisijami. Če taka opredelitev ni mogoča, proizvajalec lahko uporabi diagnostične kode okvar skladno z odstavkoma 5.3 in 5.6 standarda ISO 15031-6. Kode okvar morajo biti v celoti dostopne s standardno diagnostično opremo, ki ustreza določilom iz odstavka 6.8.3 te priloge.
  Proizvajalec mora nacionalnemu organu za standardizacijo predložiti diagnostične podatke v zvezi z emisijami, npr. PID-e, identifikacije OBD nadzornikov, identifikacije preskusov, ki niso določeni v standardu ISO 15031-5, vendar so povezani s tem pravilnikom.
  Alternativno lahko proizvajalec okvaro opredeli z najprimernejšo kodo okvare, skladno s tistimi, ki so podane v standardu SAE J2012 ali SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.5

Ko se zazna okvara, jo mora proizvajalec opredeliti z uporabo primerne kode okvare, ki je v skladu s tistimi, navedenimi v odstavku 6.3 standarda ISO 15031-6, v zvezi s kodami težav diagnostične sistema, povezanega z emisijami. Če taka opredelitev ni mogoča, proizvajalec lahko uporabi diagnostične kode okvar skladno z odstavkoma 5.3 in 5.6 standarda ISO 15031-6. Kode okvar morajo biti v celoti dostopne s standardno diagnostično opremo, ki ustreza določilom iz odstavka 6.8.3 te priloge.

Proizvajalec mora nacionalnemu organu za standardizacijo predložiti diagnostične podatke v zvezi z emisijami, npr. PID-e, identifikacije OBD nadzornikov, identifikacije preskusov, ki niso določeni v standardu ISO 15031-5, vendar so povezani s tem pravilnikom.

Alternativno lahko proizvajalec okvaro opredeli z najprimernejšo kodo okvare, skladno s tistimi, ki so podane v standardu SAE J2012 ali SAE J1939-73.

| 6.8.6 | Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnostično preskusno napravo mora biti standardiziran in mora ustrezati vsem zahtevam standarda ISO 15031-3 ali SAE J1939-13.
  V primeru vozil kategorij N2, N3, M2, in M3 se lahko alternativno, namesto mesta konektorja, opisanega v zgornjih standardih, in pod pogojem, da so izpolnjene vse druge zahteve standarda ISO 15031-3, konektor namesti na ustrezno mesto na strani voznikovega sedeža, vključno z dnom kabine. V tem primeru mora biti konektor dostopen osebi, ki stoji zunaj kabine vozila, in ne sme omejevati dostopa do voznikovega sedeža.
  Mesto namestitve mora biti po dogovoru s homologacijskim organom hitro dostopen servisnemu osebju, vendar zaščiten pred naključno poškodbo ob običajnih pogojih uporabe. |
| --- | --- |

6.8.6

Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnostično preskusno napravo mora biti standardiziran in mora ustrezati vsem zahtevam standarda ISO 15031-3 ali SAE J1939-13.

V primeru vozil kategorij N2, N3, M2, in M3 se lahko alternativno, namesto mesta konektorja, opisanega v zgornjih standardih, in pod pogojem, da so izpolnjene vse druge zahteve standarda ISO 15031-3, konektor namesti na ustrezno mesto na strani voznikovega sedeža, vključno z dnom kabine. V tem primeru mora biti konektor dostopen osebi, ki stoji zunaj kabine vozila, in ne sme omejevati dostopa do voznikovega sedeža.

Mesto namestitve mora biti po dogovoru s homologacijskim organom hitro dostopen servisnemu osebju, vendar zaščiten pred naključno poškodbo ob običajnih pogojih uporabe.

---

(1)  Številke simbolov F01 ali F22.

(2)  Številka simbola F24.

(3)  Uporaba enotnega standarda protokola ISO (ISO/PAS 27145), ki je bil pripravljen za globalni tehnični predpis o sistemu OBD za težka vozila, bo obravnavana z namenom izpolnitve ustreznih zahtev odstavka 6.

Dodatek 1

Homologacijski preskusi za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD)

1.   UVOD

V tem dodatku je opisan postopek za preverjanje delovanja vgrajenega sistema za diagnostiko na vozilu (OBD), nameščenega na motor, s simuliranjem okvar ustreznih sistemov, povezanih z emisijami, v sistemu upravljanja motorja ali sistemu za uravnavanje emisij. Določeni pa so tudi postopki za ugotavljanje trajnosti sistemov OBD.

1.1   Okvarjeni sestavni deli/sistemi

Da bi prikazal učinkovit nadzor sistema ali sestavnega dela za uravnavanje emisij, katerega okvara bi lahko povzročila, da bi emisije iz izpušne cevi presegle ustrezne mejne vrednosti OBD, mora proizvajalec zagotoviti okvarjene sestavne dele in/ali električne naprave, ki se bodo uporabljali za simuliranje okvar.

Ti okvarjeni sestavni deli ali naprave ne smejo povzročiti, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD iz tabele v odstavku 5.4.4 tega pravilnika za več kot 20 %.

V primeru homologacije sistema OBD v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika se emisije merijo v preskusnem ciklu ESC (glej Dodatek 1 Priloge 4A k temu pravilniku). V primeru homologacije sistema OBD v skladu z odstavkom 5.4.2 tega pravilnika se emisije merijo v preskusnem ciklu ETC (glej Dodatek 2 Priloge 4A k temu pravilniku).

| 1.1.1 | Če se ugotovi, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da primerjava z mejnimi vrednostmi OBD ni mogoča (npr. zato, ker niso izpolnjeni statistični pogoji za validacijo preskusnega cikla ETC), je okvaro tega sestavnega dela ali naprave ob soglasju homologacijskega organa mogoče šteti kot kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezno tehnično razlago. |
| --- | --- |

1.1.1

Če se ugotovi, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da primerjava z mejnimi vrednostmi OBD ni mogoča (npr. zato, ker niso izpolnjeni statistični pogoji za validacijo preskusnega cikla ETC), je okvaro tega sestavnega dela ali naprave ob soglasju homologacijskega organa mogoče šteti kot kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezno tehnično razlago.

| 1.1.2 | V primeru, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da med preskusom ni mogoče (niti delno) doseči krivulje polne obremenitve (kot je določena s pravilno delujočim motorjem), se okvarjeni sestavni del ali napravo ob soglasju homologacijskega organa šteje kot kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezno tehnično razlago. |
| --- | --- |

1.1.2

V primeru, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da med preskusom ni mogoče (niti delno) doseči krivulje polne obremenitve (kot je določena s pravilno delujočim motorjem), se okvarjeni sestavni del ali napravo ob soglasju homologacijskega organa šteje kot kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezno tehnično razlago.

| 1.1.3 | Uporaba okvarjenih sestavnih delov ali naprav, ki povzročijo, da emisije motorja presežejo mejne vrednosti OBD, navedene v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, za največ 20 %, v nekaterih zelo specifičnih primerih ni potrebna (na primer, če je aktivirana strategija za zasilne postopke, če na motorju ni mogoče izvesti nobenega preskusa ali v primeru, da so pri EGR zlepljeni ventili, itd.). Proizvajalec tako izjemo dokumentira. Taka izjema je tudi predmet soglasja tehnične službe. |
| --- | --- |

1.1.3

Uporaba okvarjenih sestavnih delov ali naprav, ki povzročijo, da emisije motorja presežejo mejne vrednosti OBD, navedene v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, za največ 20 %, v nekaterih zelo specifičnih primerih ni potrebna (na primer, če je aktivirana strategija za zasilne postopke, če na motorju ni mogoče izvesti nobenega preskusa ali v primeru, da so pri EGR zlepljeni ventili, itd.). Proizvajalec tako izjemo dokumentira. Taka izjema je tudi predmet soglasja tehnične službe.

1.2   Princip preskusa

Sistem OBD se homologira, če se pri preskušanju z nameščenim okvarjenim sestavnim delom ali napravo MI aktivira. Sistem OBD je homologiran tudi, če se MI aktivira pod mejnimi vrednostmi OBD.

Uporaba okvarjenih sestavnih delov ali naprav, ki povzročijo, da emisije motorja presežejo mejne vrednosti OBD, navedene v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, za največ 20 %, ni potrebna v specifičnem primeru vrst okvar, opisanih v odstavkih 6.3.1.6 in 6.3.1.7 tega dodatka, kot tudi pri nadzoru velike napake v delovanju.

| 1.2.1 | Uporaba okvarjenih sestavnih delov ali naprav, ki povzročijo, da emisije motorja presežejo mejne vrednosti OBD, navedene v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, za največ 20 %, v nekaterih zelo specifičnih primerih ni potrebna (na primer, če je aktivirana strategija za zasilne postopke, če na motorju ni mogoče izvesti nobenega preskusa ali v primeru, da so pri EGR zlepljeni ventili, itd.). Proizvajalec tako izjemo dokumentira. Taka izjema je tudi predmet soglasja tehnične službe. |
| --- | --- |

1.2.1

Uporaba okvarjenih sestavnih delov ali naprav, ki povzročijo, da emisije motorja presežejo mejne vrednosti OBD, navedene v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika, za največ 20 %, v nekaterih zelo specifičnih primerih ni potrebna (na primer, če je aktivirana strategija za zasilne postopke, če na motorju ni mogoče izvesti nobenega preskusa ali v primeru, da so pri EGR zlepljeni ventili, itd.). Proizvajalec tako izjemo dokumentira. Taka izjema je tudi predmet soglasja tehnične službe.

2.   OPIS PRESKUSA

| 2.1 | Preskušanje sistemov OBD je sestavljeno iz naslednjih faz:






  (a) | simuliranje napake sestavnega dela sistema upravljanja motorja ali sistema za uravnavanje emisij, kot je opisano v odstavku 1.1 tega dodatka; |
| --- | --- | --- |

2.1

Preskušanje sistemov OBD je sestavljeno iz naslednjih faz:

(a)

simuliranje napake sestavnega dela sistema upravljanja motorja ali sistema za uravnavanje emisij, kot je opisano v odstavku 1.1 tega dodatka;

| (b) | predkondicioniranje sistema OBD s simulirano napako v ciklu predkondicioniranja iz odstavka 6.2; |
| --- | --- |

(b)

predkondicioniranje sistema OBD s simulirano napako v ciklu predkondicioniranja iz odstavka 6.2;

| (c) | delovanje motorja s simulirano napako v preskusnem ciklu OBD, navedenem v odstavku 6.1; |
| --- | --- |

(c)

delovanje motorja s simulirano napako v preskusnem ciklu OBD, navedenem v odstavku 6.1;

| (d) | ugotavljanje, ali se sistem OBD odzove na simulirano napako in nanjo opozori na ustrezen način. |
| --- | --- |

(d)

ugotavljanje, ali se sistem OBD odzove na simulirano napako in nanjo opozori na ustrezen način.

| 2.1.1 | Če napaka vpliva na zmogljivost motorja (npr. krivuljo moči), velja kot preskusni cikel OBD skrajšana različica preskusnega cikla ESC, ki se uporablja za določanje emisij izpušnih plinov motorja brez te napake. |
| --- | --- |

2.1.1

Če napaka vpliva na zmogljivost motorja (npr. krivuljo moči), velja kot preskusni cikel OBD skrajšana različica preskusnega cikla ESC, ki se uporablja za določanje emisij izpušnih plinov motorja brez te napake.

| 2.2 | Namesto tega se lahko, na zahtevo proizvajalca, napaka enega ali več sestavnih delov elektronsko simulira tudi v skladu z zahtevami odstavka 6. |
| --- | --- |

2.2

Namesto tega se lahko, na zahtevo proizvajalca, napaka enega ali več sestavnih delov elektronsko simulira tudi v skladu z zahtevami odstavka 6.

| 2.3 | Proizvajalci lahko zahtevajo, da nadzor poteka izven preskusnega cikla OBD, navedenega v odstavku 6.1, če je mogoče organu dokazati, da bi nadzor v pogojih med preskusnim ciklom OBD omejil možnosti nadzora, ko se vozilo uporablja v prometu. |
| --- | --- |

2.3

Proizvajalci lahko zahtevajo, da nadzor poteka izven preskusnega cikla OBD, navedenega v odstavku 6.1, če je mogoče organu dokazati, da bi nadzor v pogojih med preskusnim ciklom OBD omejil možnosti nadzora, ko se vozilo uporablja v prometu.

3.   PRESKUSNI MOTOR IN GORIVO

3.1   Motor

Preskusni motor mora biti skladen s specifikacijami, določenimi v Prilogi 1 k temu pravilniku.

3.2   Gorivo

Za preskušanje se uporabi ustrezno referenčno gorivo, kot je opisano v Prilogi 5 k temu pravilniku.

4.   PRESKUSNI POGOJI

Preskusni pogoji morajo izpolnjevati zahteve preskusa glede emisij, opisanega v tem pravilniku.

5.   PRESKUSNA OPREMA

Dinamometer mora izpolnjevati zahteve Priloge 4A k temu pravilniku.

6.   PRESKUSNI CIKEL OBD

| 6.1 | Preskusni cikel OBD je en sam skrajšani preskusni cikel ESC. Posamezne faze se izvajajo v enakem vrstnem redu kot pri preskusnem ciklu ESC, kot je določeno v odstavku 2.7.1 Dodatka 1 Priloge 4A k temu pravilniku.
  V vsaki fazi motor deluje največ 60 sekund, pri čemer se sprememba vrtilne frekvence motorja in obremenitve izvede v prvih 20 sekundah. Predpisana vrtilna frekvenca se vzdržuje v območju ± 50 min-1, predpisani navor pa v območju ± 2 % največjega navora pri posamezni vrtilni frekvenci.
  Med preskusnim ciklom OBD ni treba meriti emisij izpušnih plinov. |
| --- | --- |

6.1

Preskusni cikel OBD je en sam skrajšani preskusni cikel ESC. Posamezne faze se izvajajo v enakem vrstnem redu kot pri preskusnem ciklu ESC, kot je določeno v odstavku 2.7.1 Dodatka 1 Priloge 4A k temu pravilniku.

V vsaki fazi motor deluje največ 60 sekund, pri čemer se sprememba vrtilne frekvence motorja in obremenitve izvede v prvih 20 sekundah. Predpisana vrtilna frekvenca se vzdržuje v območju ± 50 min-1, predpisani navor pa v območju ± 2 % največjega navora pri posamezni vrtilni frekvenci.

Med preskusnim ciklom OBD ni treba meriti emisij izpušnih plinov.

6.2   Cikel predkondicioniranja

| 6.2.1 | Po vnosu ene od vrst okvar, podanih v odstavku 6.3, se motor in njegov sistem OBD predkondicionirata z izvedbo cikla predkondicioniranja. |
| --- | --- |

6.2.1

Po vnosu ene od vrst okvar, podanih v odstavku 6.3, se motor in njegov sistem OBD predkondicionirata z izvedbo cikla predkondicioniranja.

| 6.2.2 | Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se alternativno lahko uporabi največ devet zaporednih preskusnih ciklov OBD. |
| --- | --- |

6.2.2

Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se alternativno lahko uporabi največ devet zaporednih preskusnih ciklov OBD.

6.3   Preskus sistema OBD

| 6.3.1 | Dizelski motorji in vozila, opremljena z dizelskim motorjem |
| --- | --- |

6.3.1

Dizelski motorji in vozila, opremljena z dizelskim motorjem

| 6.3.1.1 | Po predkondicioniranju v skladu z odstavkom 6.2 preskusni motor opravi preskusni cikel OBD, opisan v odstavku 6.1 tega dodatka. MI se mora aktivirati pred koncem tega preskusa pod katerimi koli izmed pogojev, podanih v odstavkih od 6.3.1.2 do 6.3.1.7. Tehnična služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v skladu z odstavkom 6.3.1.7. Za potrebe homologacije skupno število okvar, ki so predmet preskušanja, v primeru različnih sistemov ali sestavnih delov, ne sme biti večje od štiri.
  Če se preskus izvaja za homologacijo družine motorjev OBD, ki jo sestavljajo motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, homologacijski organ poveča število okvar, ki so predmet preskušanja, do največ štirikrat toliko, kolikor je družin motorjev v družini motorjev OBD. Homologacijski organ se lahko kadar koli odloči skrajšati preskus, preden je doseženo to največje število preskusov okvar. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Po predkondicioniranju v skladu z odstavkom 6.2 preskusni motor opravi preskusni cikel OBD, opisan v odstavku 6.1 tega dodatka. MI se mora aktivirati pred koncem tega preskusa pod katerimi koli izmed pogojev, podanih v odstavkih od 6.3.1.2 do 6.3.1.7. Tehnična služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v skladu z odstavkom 6.3.1.7. Za potrebe homologacije skupno število okvar, ki so predmet preskušanja, v primeru različnih sistemov ali sestavnih delov, ne sme biti večje od štiri.

Če se preskus izvaja za homologacijo družine motorjev OBD, ki jo sestavljajo motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, homologacijski organ poveča število okvar, ki so predmet preskušanja, do največ štirikrat toliko, kolikor je družin motorjev v družini motorjev OBD. Homologacijski organ se lahko kadar koli odloči skrajšati preskus, preden je doseženo to največje število preskusov okvar.

| 6.3.1.2 | Pri katalizatorju, nameščenem v ločenem ohišju, ki je ali ni del sistema za NOx ali dizelskega filtra za delce, se le-tega zamenja s katalizatorjem v okvari ali z napako ali izvede elektronska simulacija take okvare. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Pri katalizatorju, nameščenem v ločenem ohišju, ki je ali ni del sistema za NOx ali dizelskega filtra za delce, se le-tega zamenja s katalizatorjem v okvari ali z napako ali izvede elektronska simulacija take okvare.

| 6.3.1.3 | Če je vgrajen sistem za NOx, se le-tega (vključno z vsemi senzorji, ki so sestavni del sistema) zamenja s sistemom za NOx v okvari ali z napako ali izvede elektronska simulacija sistema za NOx v okvari ali z napako, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD za NOx, navedene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.
  Če se motor homologira v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika glede nadzora velike napake v delovanju, se pri preskusu sistema za NOx ugotavlja, če se MI prižge pri katerem koli od naslednjih pogojev:






  (a) | popolna odstranitev sistema ali nadomestitev sistema z lažnim sistemom; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3

Če je vgrajen sistem za NOx, se le-tega (vključno z vsemi senzorji, ki so sestavni del sistema) zamenja s sistemom za NOx v okvari ali z napako ali izvede elektronska simulacija sistema za NOx v okvari ali z napako, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD za NOx, navedene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

Če se motor homologira v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika glede nadzora velike napake v delovanju, se pri preskusu sistema za NOx ugotavlja, če se MI prižge pri katerem koli od naslednjih pogojev:

(a)

popolna odstranitev sistema ali nadomestitev sistema z lažnim sistemom;

| (b) | pomanjkanje katerega koli zahtevanega reagenta za sistem za NOx; |
| --- | --- |

(b)

pomanjkanje katerega koli zahtevanega reagenta za sistem za NOx;

| (c) | kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev in aktivatorjev, krmilne enote za doziranje) sistema za NOx, vključno s sistemom za ogrevanje reagenta, kadar se ta uporablja; |
| --- | --- |

(c)

kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev in aktivatorjev, krmilne enote za doziranje) sistema za NOx, vključno s sistemom za ogrevanje reagenta, kadar se ta uporablja;

| (d) | okvara sistema za doziranje reagenta (npr. manjkajoča oskrba z zrakom, zamašena šoba, okvara dozirne črpalke) sistema za NOx; |
| --- | --- |

(d)

okvara sistema za doziranje reagenta (npr. manjkajoča oskrba z zrakom, zamašena šoba, okvara dozirne črpalke) sistema za NOx;

| (e) | večja okvara sistema. |
| --- | --- |

(e)

večja okvara sistema.

| 6.3.1.4 | Če je nameščen filter za delce, se ga odstrani ali nadomesti z okvarjenim filtrom za delce, ki povzroči, da emisije presežejo mejno vrednost OBD za delce, podano v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.
  Če se motor homologira v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika glede nadzora velike napake v delovanju, se pri preskusu filtra za delce ugotavlja, če se MI prižge pri katerem koli od naslednjih pogojev:






  (a) | popolna odstranitev filtra za delce ali nadomestitev sistema z lažnim sistemom; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4

Če je nameščen filter za delce, se ga odstrani ali nadomesti z okvarjenim filtrom za delce, ki povzroči, da emisije presežejo mejno vrednost OBD za delce, podano v tabeli v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

Če se motor homologira v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika glede nadzora velike napake v delovanju, se pri preskusu filtra za delce ugotavlja, če se MI prižge pri katerem koli od naslednjih pogojev:

(a)

popolna odstranitev filtra za delce ali nadomestitev sistema z lažnim sistemom;

| (b) | večje topljenje substrata filtra za delce; |
| --- | --- |

(b)

večje topljenje substrata filtra za delce;

| (c) | večja razpoka na substratu filtra za delce; |
| --- | --- |

(c)

večja razpoka na substratu filtra za delce;

| (d) | kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev in aktivatorjev, krmilne enote za doziranje) filtra za delce; |
| --- | --- |

(d)

kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev in aktivatorjev, krmilne enote za doziranje) filtra za delce;

| (e) | kakršna koli okvara sistema za doziranje reagenta, kadar se ta uporablja (npr. zamašena šoba, okvara dozirne črpalke), filtra za delce; |
| --- | --- |

(e)

kakršna koli okvara sistema za doziranje reagenta, kadar se ta uporablja (npr. zamašena šoba, okvara dozirne črpalke), filtra za delce;

| (f) | zamašen filter za delce, kar povzroča diferenčni tlak izven območja, ki ga navede proizvajalec. |
| --- | --- |

(f)

zamašen filter za delce, kar povzroča diferenčni tlak izven območja, ki ga navede proizvajalec.

| 6.3.1.5 | Če je vgrajen sistem kombiniranega filtra za NOx in delce, se le-tega (vključno z vsemi senzorji, ki so sestavni del sistema) zamenja s sistemom v okvari ali z napako ali izvede elektronska simulacija sistema v okvari ali z napako, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD za NOx in delce, navedene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.
  Če se motor homologira v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika glede nadzora velike napake v delovanju, se pri preskusu sistema kombiniranega filtra za NOx in delce ugotavlja, če se MI prižge pri katerem koli od naslednjih pogojev:






  (a) | popolna odstranitev sistema ali nadomestitev sistema z lažnim sistemom; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5

Če je vgrajen sistem kombiniranega filtra za NOx in delce, se le-tega (vključno z vsemi senzorji, ki so sestavni del sistema) zamenja s sistemom v okvari ali z napako ali izvede elektronska simulacija sistema v okvari ali z napako, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD za NOx in delce, navedene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

Če se motor homologira v skladu z odstavkom 5.4.1 tega pravilnika glede nadzora velike napake v delovanju, se pri preskusu sistema kombiniranega filtra za NOx in delce ugotavlja, če se MI prižge pri katerem koli od naslednjih pogojev:

(a)

popolna odstranitev sistema ali nadomestitev sistema z lažnim sistemom;

| (b) | pomanjkanje katerega koli zahtevanega reagenta za sistem kombiniranega filtra za NOx in delce; |
| --- | --- |

(b)

pomanjkanje katerega koli zahtevanega reagenta za sistem kombiniranega filtra za NOx in delce;

| (c) | kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev in aktivatorjev, krmilne enote za doziranje) sistema kombiniranega filtra za NOx in delce, vključno s sistemom za ogrevanje reagenta, kadar se ta uporablja; |
| --- | --- |

(c)

kakršna koli električna okvara sestavnega dela (npr. senzorjev in aktivatorjev, krmilne enote za doziranje) sistema kombiniranega filtra za NOx in delce, vključno s sistemom za ogrevanje reagenta, kadar se ta uporablja;

| (d) | okvara sistema za doziranje reagenta (npr. manjkajoča oskrba z zrakom, zamašena šoba, okvara dozirne črpalke) sistema kombiniranega filtra za NOx in delce; |
| --- | --- |

(d)

okvara sistema za doziranje reagenta (npr. manjkajoča oskrba z zrakom, zamašena šoba, okvara dozirne črpalke) sistema kombiniranega filtra za NOx in delce;

| (e) | večja okvara sistema lovilnikov za NOx; |
| --- | --- |

(e)

večja okvara sistema lovilnikov za NOx;

| (f) | večje topljenje substrata filtra za delce; |
| --- | --- |

(f)

večje topljenje substrata filtra za delce;

| (g) | večja razpoka na substratu filtra za delce; |
| --- | --- |

(g)

večja razpoka na substratu filtra za delce;

| (h) | zamašen filter za delce, kar povzroča diferenčni tlak izven območja, ki ga navede proizvajalec. |
| --- | --- |

(h)

zamašen filter za delce, kar povzroča diferenčni tlak izven območja, ki ga navede proizvajalec.

| 6.3.1.6 | Prekinitev povezave z elektronskim aktivatorjem za upravljanje količine goriva in časa vbrizga v sistemu za dovajanje goriva, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, omenjene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.3.1.6

Prekinitev povezave z elektronskim aktivatorjem za upravljanje količine goriva in časa vbrizga v sistemu za dovajanje goriva, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, omenjene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

| 6.3.1.7 | Prekinitev povezave s katerim koli drugim na računalnik priključenim sestavnim delom motorja, povezanim z emisijami, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti, omenjene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.3.1.7

Prekinitev povezave s katerim koli drugim na računalnik priključenim sestavnim delom motorja, povezanim z emisijami, ki povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti, omenjene v tabeli, podani v odstavku 5.4.4 tega pravilnika.

| 6.3.1.8 | Proizvajalec lahko pri dokazovanju skladnosti z zahtevami odstavkov 6.3.1.6 in 6.3.1.7 in s soglasjem homologacijskega organa sprejme ustrezne ukrepe z namenom dokazati, da bo sistem OBD opozoril na okvaro, če pride do prekinitve povezave. |
| --- | --- |

6.3.1.8

Proizvajalec lahko pri dokazovanju skladnosti z zahtevami odstavkov 6.3.1.6 in 6.3.1.7 in s soglasjem homologacijskega organa sprejme ustrezne ukrepe z namenom dokazati, da bo sistem OBD opozoril na okvaro, če pride do prekinitve povezave.

---

PRILOGA 9B

Tehnične zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD) za dizelske motorje cestnih vozil (WWH-OBD, gtp št. 5)

1.   UPORABA

Ta priloga se za zdaj ne uporablja za homologacijo v skladu s tem pravilnikom. Uporabljati se bo začela v prihodnosti.

| 2. | Rezervirano (1). |
| --- | --- |

2.

Rezervirano (1).

3.   OPREDELITVE

| 3.1 | „Sistem opozarjanja“ pomeni sistem v samem vozilu, ki voznika ali katero koli drugo zainteresirano osebo obvesti, da je sistem OBD zaznal napako. |
| --- | --- |

3.1

„Sistem opozarjanja“ pomeni sistem v samem vozilu, ki voznika ali katero koli drugo zainteresirano osebo obvesti, da je sistem OBD zaznal napako.

| 3.2 | „Homologacijski organ“ pomeni organ, ki izda odobritev skladnosti sistema OBD, obravnavanega v tej prilogi. Posledično pomeni tudi tehnično službo, ki je bila pooblaščena za ocenjevanje tehnične skladnosti sistema OBD. |
| --- | --- |

3.2

„Homologacijski organ“ pomeni organ, ki izda odobritev skladnosti sistema OBD, obravnavanega v tej prilogi. Posledično pomeni tudi tehnično službo, ki je bila pooblaščena za ocenjevanje tehnične skladnosti sistema OBD.

| 3.3 | „Številka preverjanja kalibracije“ pomeni številko, ki jo izračuna in sporoči sistem motorja za namen potrditve integritete kalibracije/programske opreme. |
| --- | --- |

3.3

„Številka preverjanja kalibracije“ pomeni številko, ki jo izračuna in sporoči sistem motorja za namen potrditve integritete kalibracije/programske opreme.

| 3.4 | „Nadzor komponent“ pomeni nadzor vhodnih komponent glede napak v tokokrogu in razumnostnih napak ter nadzor izhodnih komponent glede napak v tokokrogu in funkcionalnostnih napak. Nanaša se na komponente, ki so električno povezane s krmilnikom(-i) sistema motorja. |
| --- | --- |

3.4

„Nadzor komponent“ pomeni nadzor vhodnih komponent glede napak v tokokrogu in razumnostnih napak ter nadzor izhodnih komponent glede napak v tokokrogu in funkcionalnostnih napak. Nanaša se na komponente, ki so električno povezane s krmilnikom(-i) sistema motorja.

| 3.5 | „Potrjena in aktivna DTC“ pomeni DTC, ki se shrani v času, ko sistem OBD ugotovi, da obstaja napaka. |
| --- | --- |

3.5

„Potrjena in aktivna DTC“ pomeni DTC, ki se shrani v času, ko sistem OBD ugotovi, da obstaja napaka.

| 3.6 | „Stalni MI“ pomeni indikator za javljanje napak, ki vedno kaže nespremenljivo vrednost, medtem ko je ključ pri delujočem motorju v položaju „on“ (stikalo za vžig vklopljeno – motor prižgan). |
| --- | --- |

3.6

„Stalni MI“ pomeni indikator za javljanje napak, ki vedno kaže nespremenljivo vrednost, medtem ko je ključ pri delujočem motorju v položaju „on“ (stikalo za vžig vklopljeno – motor prižgan).

| 3.7 | „Pomanjkljivost“ pomeni strategijo OBD-nadzora ali drugo funkcijo OBD, ki ne izpolnjuje vseh podrobnih zahtev te priloge. |
| --- | --- |

3.7

„Pomanjkljivost“ pomeni strategijo OBD-nadzora ali drugo funkcijo OBD, ki ne izpolnjuje vseh podrobnih zahtev te priloge.

| 3.8 | „Diagnostična koda težave (DTC)“ pomeni numerični ali alfanumerični identifikator, ki opredeljuje ali označuje napako. |
| --- | --- |

3.8

„Diagnostična koda težave (DTC)“ pomeni numerični ali alfanumerični identifikator, ki opredeljuje ali označuje napako.

| 3.9 | „Napaka v tokokrogu“ pomeni napako (npr. odprto vezje ali kratek stik), ki povzroči, da je izmerjeni signal (tj. napetosti, tokovi, frekvence itd.) zunaj območja, v katerem naj bi delovala prenosna funkcija senzorja. |
| --- | --- |

3.9

„Napaka v tokokrogu“ pomeni napako (npr. odprto vezje ali kratek stik), ki povzroči, da je izmerjeni signal (tj. napetosti, tokovi, frekvence itd.) zunaj območja, v katerem naj bi delovala prenosna funkcija senzorja.

| 3.10 | „Družina sistemov OBD glede na emisije“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode nadzora/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami. |
| --- | --- |

3.10

„Družina sistemov OBD glede na emisije“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode nadzora/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami.

| 3.11 | „Nadzor mejnih vrednosti emisij“ pomeni nadzor napake, ki povzroči prekoračitev mejnih vrednosti OBD. Sestavljajo ga:






  (a) | merjenje neposrednih emisij s senzorjem(-i) emisij iz izpušne cevi in modelom za povezavo neposrednih emisij ter specifičnih emisij preskusnega cikla in/ali |
| --- | --- | --- |

3.11

„Nadzor mejnih vrednosti emisij“ pomeni nadzor napake, ki povzroči prekoračitev mejnih vrednosti OBD. Sestavljajo ga:

(a)

merjenje neposrednih emisij s senzorjem(-i) emisij iz izpušne cevi in modelom za povezavo neposrednih emisij ter specifičnih emisij preskusnega cikla in/ali

| (b) | opozorilo na povečanje emisij prek korelacije med vhodnimi/izhodnimi informacijami računalnika in specifičnimi emisijami preskusnega cikla. |
| --- | --- |

(b)

opozorilo na povečanje emisij prek korelacije med vhodnimi/izhodnimi informacijami računalnika in specifičnimi emisijami preskusnega cikla.

| 3.12 | „Sistem motorja“ pomeni motor, kot bi bil konfiguriran med preskušanjem emisij izpušnih plinov na preskusni napravi za homologacijo, vključno s:






  (a) | krmilnik(-i) za elektronsko upravljanje motorja, |
| --- | --- | --- |

3.12

„Sistem motorja“ pomeni motor, kot bi bil konfiguriran med preskušanjem emisij izpušnih plinov na preskusni napravi za homologacijo, vključno s:

(a)

krmilnik(-i) za elektronsko upravljanje motorja,

| (b) | sistem(-i) za naknadno obdelavo izpušnih plinov, |
| --- | --- |

(b)

sistem(-i) za naknadno obdelavo izpušnih plinov,

| (c) | katerim koli sestavnim delom motorja ali izpušnega sistema, povezanim z emisijami, ki posreduje podatke v krmilnik(-e) za elektronsko upravljanje motorja ali jih iz njega (njih) prejema, in |
| --- | --- |

(c)

katerim koli sestavnim delom motorja ali izpušnega sistema, povezanim z emisijami, ki posreduje podatke v krmilnik(-e) za elektronsko upravljanje motorja ali jih iz njega (njih) prejema, in

| (d) | komunikacijskim vmesnikom (strojne opreme in sporočil) med krmilnikom(-i) za elektronsko upravljanje motorja in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila, če podatki, ki se izmenjujejo, vplivajo na uravnavanje emisij. |
| --- | --- |

(d)

komunikacijskim vmesnikom (strojne opreme in sporočil) med krmilnikom(-i) za elektronsko upravljanje motorja in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila, če podatki, ki se izmenjujejo, vplivajo na uravnavanje emisij.

| 3.13 | „Funkcionalnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se izhodna komponenta na računalniški ukaz ne odziva na pričakovan način. |
| --- | --- |

3.13

„Funkcionalnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se izhodna komponenta na računalniški ukaz ne odziva na pričakovan način.

| 3.14 | „Okvarna strategija za nadzor emisij (MECS)“ pomeni strategijo v sistemu motorja, ki se aktivira kot posledica napake, povezane z emisijami. |
| --- | --- |

3.14

„Okvarna strategija za nadzor emisij (MECS)“ pomeni strategijo v sistemu motorja, ki se aktivira kot posledica napake, povezane z emisijami.

| 3.15 | „Indikator za javljanje napak (MI)“ je indikator, ki v primeru, da pride do napake, o tem nedvoumno obvesti voznika. MI je del sistema opozarjanja (glej „stalni MI“, „MI na zahtevo“ in „kratki MI“). |
| --- | --- |

3.15

„Indikator za javljanje napak (MI)“ je indikator, ki v primeru, da pride do napake, o tem nedvoumno obvesti voznika. MI je del sistema opozarjanja (glej „stalni MI“, „MI na zahtevo“ in „kratki MI“).

| 3.16 | „Napaka“ pomeni okvaro ali poslabšanje sistema motorja, vključno s sistemom OBD, ki lahko povzroči bodisi povečanje emisij katerega koli od s predpisi urejenih onesnaževal iz sistema motorja ali zmanjšanje učinkovitosti sistema OBD. |
| --- | --- |

3.16

„Napaka“ pomeni okvaro ali poslabšanje sistema motorja, vključno s sistemom OBD, ki lahko povzroči bodisi povečanje emisij katerega koli od s predpisi urejenih onesnaževal iz sistema motorja ali zmanjšanje učinkovitosti sistema OBD.

| 3.17 | „Status MI“ pomeni ukazni status MI, ki je bodisi stalni MI, kratki MI, MI na zahtevo ali „off“ (izklopljeni). |
| --- | --- |

3.17

„Status MI“ pomeni ukazni status MI, ki je bodisi stalni MI, kratki MI, MI na zahtevo ali „off“ (izklopljeni).

| 3.18 | „Nadzor“ (glej „nadzor mejnih vrednosti emisij“, „nadzor delovanja“ in „nadzor popolne odpovedi delovanja“) |
| --- | --- |

3.18

„Nadzor“ (glej „nadzor mejnih vrednosti emisij“, „nadzor delovanja“ in „nadzor popolne odpovedi delovanja“)

| 3.19 | „Preskusni cikel OBD“ pomeni cikel, v katerem sistem motorja deluje na napravi za preskus motorja z namenom ovrednotenja odziva sistema OBD na navzočnost kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela. |
| --- | --- |

3.19

„Preskusni cikel OBD“ pomeni cikel, v katerem sistem motorja deluje na napravi za preskus motorja z namenom ovrednotenja odziva sistema OBD na navzočnost kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela.

| 3.20 | „Osnovni sistem motorja sistema OBD“ pomeni sistem motorja, ki je bil izbran iz družine sistemov OBD glede na emisije, pri katerem je večina njegovih elementov konstrukcije sistema OBD reprezentativna za to družino. |
| --- | --- |

3.20

„Osnovni sistem motorja sistema OBD“ pomeni sistem motorja, ki je bil izbran iz družine sistemov OBD glede na emisije, pri katerem je večina njegovih elementov konstrukcije sistema OBD reprezentativna za to družino.

| 3.21 | „Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)“ pomeni sistem v samem vozilu ali motorju, ki lahko:






  (a) | zaznava napake, ki vplivajo na emisijske vrednosti sistema motorja, |
| --- | --- | --- |

3.21

„Vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)“ pomeni sistem v samem vozilu ali motorju, ki lahko:

(a)

zaznava napake, ki vplivajo na emisijske vrednosti sistema motorja,

| (b) | opozarja na njihov pojav s pomočjo sistema opozarjanja ter |
| --- | --- |

(b)

opozarja na njihov pojav s pomočjo sistema opozarjanja ter

| (c) | ugotavlja verjetno območje napak s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali te podatke sporoča izven vozila. |
| --- | --- |

(c)

ugotavlja verjetno območje napak s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali te podatke sporoča izven vozila.

| 3.22 | „MI na zahtevo“ pomeni indikator za javljanje napak, ki kaže nespremenljivo vrednost kot odziv na ročno zahtevo z vozniškega položaja, ko je ključ pri ugasnjenem motorju v položaju „on“ (stikalo za vžig vklopljeno – motor ugasnjen). |
| --- | --- |

3.22

„MI na zahtevo“ pomeni indikator za javljanje napak, ki kaže nespremenljivo vrednost kot odziv na ročno zahtevo z vozniškega položaja, ko je ključ pri ugasnjenem motorju v položaju „on“ (stikalo za vžig vklopljeno – motor ugasnjen).

| 3.23 | „Zaporedje delovanja“ pomeni zaporedje, sestavljeno iz zagona motorja, obdobja delovanja, zaustavitve motorja in časa do naslednjega zagona, če specifični OBD-monitor deluje do zaključka in bi bila morebitna napaka zaznana. |
| --- | --- |

3.23

„Zaporedje delovanja“ pomeni zaporedje, sestavljeno iz zagona motorja, obdobja delovanja, zaustavitve motorja in časa do naslednjega zagona, če specifični OBD-monitor deluje do zaključka in bi bila morebitna napaka zaznana.

| 3.24 | „Nerešena DTC“ pomeni DTC, ki jo shrani sistem OBD, ker je monitor zaznal situacijo, v kateri je lahko med trenutnim ali zadnjim dokončanim zaporedjem delovanja prisotna napaka. |
| --- | --- |

3.24

„Nerešena DTC“ pomeni DTC, ki jo shrani sistem OBD, ker je monitor zaznal situacijo, v kateri je lahko med trenutnim ali zadnjim dokončanim zaporedjem delovanja prisotna napaka.

| 3.25 | „Nadzor delovanja“ pomeni nadzor napak, sestavljen iz preverjanja funkcionalnosti in parametrov nadzora, ki niso povezani z mejnimi vrednostmi emisij. Tak nadzor se običajno izvaja na sestavnih delih ali sistemih, da se preveri, da delujejo v pravilnem območju (npr. diferenčni tlak v primeru DPF). |
| --- | --- |

3.25

„Nadzor delovanja“ pomeni nadzor napak, sestavljen iz preverjanja funkcionalnosti in parametrov nadzora, ki niso povezani z mejnimi vrednostmi emisij. Tak nadzor se običajno izvaja na sestavnih delih ali sistemih, da se preveri, da delujejo v pravilnem območju (npr. diferenčni tlak v primeru DPF).

| 3.26 | „Potencialna DTC“ pomeni DTC, ki jo shrani sistem OBD, ker je monitor zaznal situacijo, v kateri je lahko prisotna napaka, vendar pa je za potrditev potrebna dodatna ocena. Potencialna DTC je nerešena DTC, ki ni potrjena in aktivna DTC. |
| --- | --- |

3.26

„Potencialna DTC“ pomeni DTC, ki jo shrani sistem OBD, ker je monitor zaznal situacijo, v kateri je lahko prisotna napaka, vendar pa je za potrditev potrebna dodatna ocena. Potencialna DTC je nerešena DTC, ki ni potrjena in aktivna DTC.

| 3.27 | „Predhodno aktivna DTC“ pomeni prej potrjena in aktivna DTC, ki ostane shranjena tudi po tem, ko sistem OBD ugotovi, da napake, ki je povzročila DTC, ni več. |
| --- | --- |

3.27

„Predhodno aktivna DTC“ pomeni prej potrjena in aktivna DTC, ki ostane shranjena tudi po tem, ko sistem OBD ugotovi, da napake, ki je povzročila DTC, ni več.

| 3.28 | „Kvalificiran okvarjen sestavni del ali sistem (QDC)“ pomeni sestavni del ali sistem, ki je bil namenoma okvarjen (npr. pospešeno staranje) in/ali prirejen na kontroliran način in ki so ga pristojni organi sprejeli v skladu z določbami iz te priloge. |
| --- | --- |

3.28

„Kvalificiran okvarjen sestavni del ali sistem (QDC)“ pomeni sestavni del ali sistem, ki je bil namenoma okvarjen (npr. pospešeno staranje) in/ali prirejen na kontroliran način in ki so ga pristojni organi sprejeli v skladu z določbami iz te priloge.

| 3.29 | „Razumnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se signal s posameznega senzorja ali sestavnega dela razlikuje od signala, ki se pričakuje, če se ga ocenjuje v primerjavi s signali z drugih senzorjev ali sestavnih delov v nadzornem sistemu. Razumnostne napake vključujejo napake, ki povzročijo, da je izmerjeni signal (tj. napetosti, tokovi, frekvence itd.) znotraj območja, v katerem naj bi delovala prenosna funkcija senzorja. |
| --- | --- |

3.29

„Razumnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se signal s posameznega senzorja ali sestavnega dela razlikuje od signala, ki se pričakuje, če se ga ocenjuje v primerjavi s signali z drugih senzorjev ali sestavnih delov v nadzornem sistemu. Razumnostne napake vključujejo napake, ki povzročijo, da je izmerjeni signal (tj. napetosti, tokovi, frekvence itd.) znotraj območja, v katerem naj bi delovala prenosna funkcija senzorja.

| 3.30 | „Pripravljenost“ pomeni stanje, ki kaže, ali je monitor ali skupina monitorjev delovala od zadnjega izbrisa na zahtevo zunanjega pregledovalnika OBD. |
| --- | --- |

3.30

„Pripravljenost“ pomeni stanje, ki kaže, ali je monitor ali skupina monitorjev delovala od zadnjega izbrisa na zahtevo zunanjega pregledovalnika OBD.

| 3.31 | „Pregledovalnik“ pomeni zunanjo preskusno opremo, ki se uporablja za standardno zunanjo komunikacijo s sistemom OBD skladno z zahtevami te priloge. |
| --- | --- |

3.31

„Pregledovalnik“ pomeni zunanjo preskusno opremo, ki se uporablja za standardno zunanjo komunikacijo s sistemom OBD skladno z zahtevami te priloge.

| 3.32 | „Kratki MI“ pomeni indikator za javljanje napak, ki kaže nespremenljivo vrednost od takrat, ko se ključ premakne v položaj „on“ in se motor zažene (stikalo za vžig vklopljeno – motor prižgan), in ugasne po 15 sekundah ali takrat, ko se ključ premakne v položaj „off“, kar koli nastopi prej. |
| --- | --- |

3.32

„Kratki MI“ pomeni indikator za javljanje napak, ki kaže nespremenljivo vrednost od takrat, ko se ključ premakne v položaj „on“ in se motor zažene (stikalo za vžig vklopljeno – motor prižgan), in ugasne po 15 sekundah ali takrat, ko se ključ premakne v položaj „off“, kar koli nastopi prej.

| 3.33 | „Identifikacija kalibracije programske opreme“ pomeni niz alfanumeričnih znakov, ki označuje različico(-e) z emisijami povezane kalibracije/programske opreme, nameščeno(-e) v sistemu motorja. |
| --- | --- |

3.33

„Identifikacija kalibracije programske opreme“ pomeni niz alfanumeričnih znakov, ki označuje različico(-e) z emisijami povezane kalibracije/programske opreme, nameščeno(-e) v sistemu motorja.

| 3.34 | „Nadzor popolne odpovedi delovanja“ pomeni nadzor napake, ki povzroči popolno izgubo želene funkcije sistema. |
| --- | --- |

3.34

„Nadzor popolne odpovedi delovanja“ pomeni nadzor napake, ki povzroči popolno izgubo želene funkcije sistema.

| 3.35 | „Ogrevalni cikel“ pomeni dovolj dolgo delovanje motorja, da temperatura hladilne tekočine naraste za vsaj 295 K (22 oC/40 oF) od zagona motorja in doseže minimalno temperaturo 333 K (60 oC/140 oF) (2). |
| --- | --- |

3.35

„Ogrevalni cikel“ pomeni dovolj dolgo delovanje motorja, da temperatura hladilne tekočine naraste za vsaj 295 K (22 oC/40 oF) od zagona motorja in doseže minimalno temperaturo 333 K (60 oC/140 oF) (2).

| 3.36 | Okrajšave






  CV | odzračevanje ohišja motorja |
| --- | --- | --- |
| DOC | dizelski oksidacijski katalizator |
| DPF | dizelski filter za delce ali lovilnik delcev, vključno s kataliziranimi DPF-i in stalno regenerirajočimi se lovilniki (CRT-ji) |
| DTC | diagnostična koda težave |
| EGR | vračanje izpušnih plinov v valj |
| HC | ogljikovodik |
| LNT | lovilnik NOx (ali absorber NOx) |
| MECS | okvarna strategija za nadzor emisij |
| NOx | dušikovi oksidi |
| OTL | mejna vrednost OBD |
| PM | delec |
| SCR | selektivna katalitična redukcija |
| TFF | nadzor popolne odpovedi delovanja |
| VGT | turbopuhalo s spremenljivo geometrijo |
| VVT | spremenljivi krmilni časi ventilov |

3.36

CV

odzračevanje ohišja motorja

DOC

dizelski oksidacijski katalizator

DPF

dizelski filter za delce ali lovilnik delcev, vključno s kataliziranimi DPF-i in stalno regenerirajočimi se lovilniki (CRT-ji)

DTC

diagnostična koda težave

EGR

vračanje izpušnih plinov v valj

HC

ogljikovodik

LNT

lovilnik NOx (ali absorber NOx)

MECS

okvarna strategija za nadzor emisij

NOx

dušikovi oksidi

OTL

mejna vrednost OBD

PM

delec

SCR

selektivna katalitična redukcija

TFF

nadzor popolne odpovedi delovanja

VGT

turbopuhalo s spremenljivo geometrijo

VVT

spremenljivi krmilni časi ventilov

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE

V okviru te priloge ima sistem OBD sposobnost zaznavanja napak, opozarjanja na njihov pojav s pomočjo indikatorja za javljanje napak, ugotavljanja verjetnega območja napak s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali sporočanja teh podatkov izven vozila.

Sistem OBD mora biti načrtovan in izdelan tako, da lahko v celotni življenjski dobi vozila/motorja identificira vrste napak. Pri doseganju tega cilja upravna služba priznava, da pri motorjih, ki so bili v uporabi dlje, kot je njihova s predpisi določena življenjska doba, lahko pride do poslabšanja delovanja in občutljivosti sistema OBD, tako da so lahko mejne vrednosti OBD presežene, preden sistem OBD voznika opozori na napako.

Zgornji odstavek ne pomeni razširitve odgovornosti proizvajalca motorja za skladnost motorja prek njegove s predpisi določene življenjske dobe (tj. števila prevoženih kilometrov ali časa delovanja, v katerem veljajo emisijski standardi ali mejne vrednosti emisij).

4.1   Vloga za homologacijo sistema OBD

| 4.1.1 | Osnovna homologacija
  Proizvajalec sistema motorja lahko zaprosi za homologacijo sistema OBD na enega od naslednjih treh načinov:






  (a) | proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo posameznega sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje vse določbe te priloge; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Osnovna homologacija

Proizvajalec sistema motorja lahko zaprosi za homologacijo sistema OBD na enega od naslednjih treh načinov:

(a)

proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo posameznega sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje vse določbe te priloge;

| (b) | proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo družine sistemov OBD glede na emisije, tako da dokaže, da osnovni sistem motorja sistema OBD izpolnjuje vse določbe te priloge; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo družine sistemov OBD glede na emisije, tako da dokaže, da osnovni sistem motorja sistema OBD izpolnjuje vse določbe te priloge;

| (c) | proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje merila za pripadnost družini sistemov OBD glede na emisije, ki je že bila certificirana. |
| --- | --- |

(c)

proizvajalec sistema motorja zaprosi za homologacijo sistema OBD, tako da dokaže, da sistem OBD izpolnjuje merila za pripadnost družini sistemov OBD glede na emisije, ki je že bila certificirana.

| 4.1.2 | Razširitev/sprememba veljavnega certifikata |
| --- | --- |

4.1.2

Razširitev/sprememba veljavnega certifikata

| 4.1.2.1 | Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja
  Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi upravne službe se lahko kot član certificirane družine sistemov OBD glede na emisije vključi nov sistem motorja, če imajo vsi sistemi motorjev v tako razširjeni družini sistemov OBD glede na emisije še vedno skupne metode nadzora/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami.
  Če so za elemente konstrukcije sistema OBD novega sistema motorja reprezentativni vsi elementi konstrukcije sistema OBD osnovnega sistema motorja sistema OBD, potem mora osnovni sistem motorja sistema OBD ostati nespremenjen, proizvajalec pa mora spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.
  Če novi sistem motorja vključuje elemente konstrukcije, ki jih osnovni sistem motorja sistema OBD ne predstavlja, sam pa bi predstavljal celotno družino, potem mora novi sistem motorja postati novi osnovni sistem motorja sistema OBD. V tem primeru je treba dokazati, da novi elementi konstrukcije sistema OBD izpolnjujejo določbe te priloge, in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi upravne službe se lahko kot član certificirane družine sistemov OBD glede na emisije vključi nov sistem motorja, če imajo vsi sistemi motorjev v tako razširjeni družini sistemov OBD glede na emisije še vedno skupne metode nadzora/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami.

Če so za elemente konstrukcije sistema OBD novega sistema motorja reprezentativni vsi elementi konstrukcije sistema OBD osnovnega sistema motorja sistema OBD, potem mora osnovni sistem motorja sistema OBD ostati nespremenjen, proizvajalec pa mora spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.

Če novi sistem motorja vključuje elemente konstrukcije, ki jih osnovni sistem motorja sistema OBD ne predstavlja, sam pa bi predstavljal celotno družino, potem mora novi sistem motorja postati novi osnovni sistem motorja sistema OBD. V tem primeru je treba dokazati, da novi elementi konstrukcije sistema OBD izpolnjujejo določbe te priloge, in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.

| 4.1.2.2 | Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD
  Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi upravne službe se lahko razširitev veljavnega certifikata odobri v primeru spremembe načrta sistema OBD, če proizvajalec dokaže, da so spremembe načrta skladne z določbami te priloge.
  Sveženj dokumentacije se spremeni skladno z odstavkom 8 te priloge.
  Če veljavni certifikat velja za družino sistemov OBD glede na emisije, mora proizvajalec upravni službi utemeljiti, da so metode nadzora/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami, še vedno pogoste v družini in da je osnovni sistem motorja sistema OBD še vedno reprezentativen za družino. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi upravne službe se lahko razširitev veljavnega certifikata odobri v primeru spremembe načrta sistema OBD, če proizvajalec dokaže, da so spremembe načrta skladne z določbami te priloge.

Sveženj dokumentacije se spremeni skladno z odstavkom 8 te priloge.

Če veljavni certifikat velja za družino sistemov OBD glede na emisije, mora proizvajalec upravni službi utemeljiti, da so metode nadzora/diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami, še vedno pogoste v družini in da je osnovni sistem motorja sistema OBD še vedno reprezentativen za družino.

| 4.1.2.3 | Sprememba certifikata v zvezi s prerazvrstitvijo napake
  Ta odstavek se uporablja, kadar proizvajalec na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo, ali na svojo lastno pobudo zaprosi za spremembo veljavnega certifikata z namenom prerazvrstitve ene ali več napak.
  Nato je treba dokazati ustreznost nove razvrstitve v skladu z določbami te priloge in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Sprememba certifikata v zvezi s prerazvrstitvijo napake

Ta odstavek se uporablja, kadar proizvajalec na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo, ali na svojo lastno pobudo zaprosi za spremembo veljavnega certifikata z namenom prerazvrstitve ene ali več napak.

Nato je treba dokazati ustreznost nove razvrstitve v skladu z določbami te priloge in spremeniti sveženj dokumentacije skladno z odstavkom 8 te priloge.

4.2   Zahteve za nadzor

Vse z emisijami povezane sestavne dele in sisteme, vključene v sistem motorja, mora nadzirati sistem OBD v skladu z zahtevami iz dodatka 3. Vendar pa ni potrebno, da sistem OBD za zaznavanje posamezne napake, navedene v dodatku 3, uporablja poseben monitor.

Sistem OBD mora nadzirati tudi lastne sestavne dele.

V točkah dodatka 3 so našteti sistemi ali sestavni deli, ki jih mora sistem OBD nadzirati, in opisane vrste nadzora, ki se za vsakega od teh sestavnih delov ali sistemov pričakujejo (tj. nadzor mejnih vrednosti emisij, nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent).

Proizvajalec se lahko odloči za nadzor dodatnih sistemov in sestavnih delov.

| 4.2.1 | Izbira tehnike nadzora
  Homologacijski organi lahko odobrijo proizvajalčevo uporabo druge vrste tehnike nadzora, kot je tista, omenjena v dodatku 3. Za izbrano vrsto nadzora mora proizvajalec dokazati, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. bodisi s tehničnimi ocenami, rezultati preskusov, predhodnimi soglasji ipd.).
  Če dodatek 3 ne zajema sistema in/ali sestavnega dela, mora proizvajalec upravni službi v odobritev predložiti pristop k nadzoru. Upravna služba bo izbrano vrsto nadzora in tehnike nadzora (tj. nadzor mejnih vrednosti emisij, nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent) odobrila, če je proizvajalec, s sklicevanjem na tiste, naštete v dodatku 3, dokazal, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. s tehničnimi ocenami, rezultati preskusov, predhodnimi soglasji ipd.). |
| --- | --- |

4.2.1

Izbira tehnike nadzora

Homologacijski organi lahko odobrijo proizvajalčevo uporabo druge vrste tehnike nadzora, kot je tista, omenjena v dodatku 3. Za izbrano vrsto nadzora mora proizvajalec dokazati, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. bodisi s tehničnimi ocenami, rezultati preskusov, predhodnimi soglasji ipd.).

Če dodatek 3 ne zajema sistema in/ali sestavnega dela, mora proizvajalec upravni službi v odobritev predložiti pristop k nadzoru. Upravna služba bo izbrano vrsto nadzora in tehnike nadzora (tj. nadzor mejnih vrednosti emisij, nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent) odobrila, če je proizvajalec, s sklicevanjem na tiste, naštete v dodatku 3, dokazal, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. s tehničnimi ocenami, rezultati preskusov, predhodnimi soglasji ipd.).

| 4.2.1.1 | Korelacija z dejanskimi emisijami
  V primeru nadzora mejnih vrednosti emisij se zahteva korelacija s specifičnimi emisijami preskusnega cikla. Ta korelacija se običajno dokazuje na preskusnem motorju v laboratorijskem okolju.
  V vseh drugih primerih nadzora (tj. nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent) korelacija z dejanskimi emisijami ni potrebna. Vendar pa upravna služba lahko zahteva podatke o preskusih za namen preveritve razvrstitve učinkov napak, kot so opisani v odstavku 6.2 te priloge.
  Primeri:
  Električna okvara ne zahteva nujno korelacije, saj gre za da/ne napako. Napaka DPF, ki se nadzira z delta tlakom, ne zahteva nujno korelacije, saj predpostavlja napako.
  Če proizvajalec v skladu z zahtevami za dokazovanje iz te priloge dokaže, da emisije ob popolni odpovedi ali odstranitvi sestavnega dela ali sistema ne bi presegle mejnih vrednosti OBD, se nadzor delovanja tega sestavnega dela ali sistema sprejme.
  Kadar se za nadzor emisij specifičnega onesnaževala uporablja senzor emisij iz izpušne cevi, se vse druge monitorje lahko izvzame iz nadaljnje korelacije z dejanskimi emisijami tega onesnaževala. Kljub temu pa táko izvzetje ne izključuje potrebe po vključitvi teh monitorjev, z uporabo drugih tehnik nadzora, v sklop sistema OBD, saj so monitorji še vedno potrebni za osamitev napake.
  Napako je treba vedno razvrstiti v skladu z odstavkom 4.5 glede na njen vpliv na emisije, ne glede na vrsto nadzora, ki se uporablja za zaznavanje napake. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Korelacija z dejanskimi emisijami

V primeru nadzora mejnih vrednosti emisij se zahteva korelacija s specifičnimi emisijami preskusnega cikla. Ta korelacija se običajno dokazuje na preskusnem motorju v laboratorijskem okolju.

V vseh drugih primerih nadzora (tj. nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent) korelacija z dejanskimi emisijami ni potrebna. Vendar pa upravna služba lahko zahteva podatke o preskusih za namen preveritve razvrstitve učinkov napak, kot so opisani v odstavku 6.2 te priloge.

Primeri:

Električna okvara ne zahteva nujno korelacije, saj gre za da/ne napako. Napaka DPF, ki se nadzira z delta tlakom, ne zahteva nujno korelacije, saj predpostavlja napako.

Če proizvajalec v skladu z zahtevami za dokazovanje iz te priloge dokaže, da emisije ob popolni odpovedi ali odstranitvi sestavnega dela ali sistema ne bi presegle mejnih vrednosti OBD, se nadzor delovanja tega sestavnega dela ali sistema sprejme.

Kadar se za nadzor emisij specifičnega onesnaževala uporablja senzor emisij iz izpušne cevi, se vse druge monitorje lahko izvzame iz nadaljnje korelacije z dejanskimi emisijami tega onesnaževala. Kljub temu pa táko izvzetje ne izključuje potrebe po vključitvi teh monitorjev, z uporabo drugih tehnik nadzora, v sklop sistema OBD, saj so monitorji še vedno potrebni za osamitev napake.

Napako je treba vedno razvrstiti v skladu z odstavkom 4.5 glede na njen vpliv na emisije, ne glede na vrsto nadzora, ki se uporablja za zaznavanje napake.

| 4.2.2 | Nadzor komponent (vhodne/izhodne komponente/sistemi)
  V primeru vhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, razumnostne napake.
  Diagnostika razumnostnih napak mora nato potrditi, da izhodna vrednost senzorja ni niti neprimerno visoka niti neprimerno nizka (tj. diagnostika mora biti „dvostranska“).
  Kolikor je izvedljivo in s soglasjem upravne službe, mora sistem OBD ločeno zaznati razumnostne napake (npr. neprimerno visok in neprimerno nizek) in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek). Poleg tega se morajo shraniti tudi posebni DTC-ji za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok in razumnostna napaka).
  V primeru izhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, če ne nastopi primerni funkcionalni odziv na računalniške ukaze.
  Kolikor je izvedljivo in s soglasjem upravne službe, mora sistem OBD ločeno zaznati funkcionalnostne napake in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek) ter shraniti posebne DTC-je za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok, funkcionalnostna napaka).
  Sistem OBD mora izvajati tudi razumnostni nadzor podatkov, ki bodisi prihajajo iz sestavnih delov, ki ne spadajo k sistemu motorja, ali pa se le-tem posredujejo, kadar ti podatki ogrožajo pravilno delovanje sistema za uravnavanje emisij in/ali sistema motorja. |
| --- | --- |

4.2.2

Nadzor komponent (vhodne/izhodne komponente/sistemi)

V primeru vhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, razumnostne napake.

Diagnostika razumnostnih napak mora nato potrditi, da izhodna vrednost senzorja ni niti neprimerno visoka niti neprimerno nizka (tj. diagnostika mora biti „dvostranska“).

Kolikor je izvedljivo in s soglasjem upravne službe, mora sistem OBD ločeno zaznati razumnostne napake (npr. neprimerno visok in neprimerno nizek) in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek). Poleg tega se morajo shraniti tudi posebni DTC-ji za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok in razumnostna napaka).

V primeru izhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, če ne nastopi primerni funkcionalni odziv na računalniške ukaze.

Kolikor je izvedljivo in s soglasjem upravne službe, mora sistem OBD ločeno zaznati funkcionalnostne napake in napake v tokokrogu (npr. čezmerno visok in čezmerno nizek) ter shraniti posebne DTC-je za vsako ločeno napako (npr. čezmerno nizek, čezmerno visok, funkcionalnostna napaka).

Sistem OBD mora izvajati tudi razumnostni nadzor podatkov, ki bodisi prihajajo iz sestavnih delov, ki ne spadajo k sistemu motorja, ali pa se le-tem posredujejo, kadar ti podatki ogrožajo pravilno delovanje sistema za uravnavanje emisij in/ali sistema motorja.

| 4.2.2.1 | Izjema k nadzoru komponent
  Nadzor napak v tokokrogu in, kolikor je izvedljivo, funkcionalnostnih in razumnostnih napak sistema motorja ni potrebno, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | napaka povzroči povečanje emisij katerega koli onesnaževala za manj kot 50 % s predpisi urejene mejne vrednosti emisije in |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Izjema k nadzoru komponent

Nadzor napak v tokokrogu in, kolikor je izvedljivo, funkcionalnostnih in razumnostnih napak sistema motorja ni potrebno, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

napaka povzroči povečanje emisij katerega koli onesnaževala za manj kot 50 % s predpisi urejene mejne vrednosti emisije in

| (b) | napaka ne povzroči, da bi katera koli emisija presegla s predpisi urejeno mejno vrednost emisije (3), ter |
| --- | --- |

(b)

napaka ne povzroči, da bi katera koli emisija presegla s predpisi urejeno mejno vrednost emisije (3), ter

| (c) | napaka ne vpliva na sestavni del ali sistem, ki omogoča pravilno delovanje sistema OBD. |
| --- | --- |

(c)

napaka ne vpliva na sestavni del ali sistem, ki omogoča pravilno delovanje sistema OBD.

Ugotavljanje vpliva emisij se izvaja na stabiliziranem sistemu motorja v prostoru za preskus z dinamometrom, v skladu s postopki dokazovanja iz te priloge.

| 4.2.3 | Pogostost nadzora
  Monitorji morajo delovati neprekinjeno, kadar koli so izpolnjeni pogoji za nadzor ali enkrat na zaporedje delovanja (npr. monitorji, ki med delovanjem povzročajo povečanje emisije).
  Če monitor ne deluje neprekinjeno, mora proizvajalec o tem nedvoumno obvestiti upravno službo in opisati pogoje, v katerih monitor deluje.
  Monitorji morajo delovati v ustreznem preskusnem ciklu OBD, kot je določeno v odstavku 7.2.2.
  Šteje se, da monitor deluje neprekinjeno, če deluje s frekvenco najmanj enkrat na sekundo. Če je vhodna ali izhodna komponenta računalnika za namen krmiljenja motorja vzorčena manj pogosto kot en vzorec na sekundo, se šteje, da monitor deluje neprekinjeno tudi, če je signal komponente ovrednoten vsakič, ko nastopi vzorčenje.
  Pri sestavnih delih ali sistemih, ki se nadzirajo neprekinjeno, ni treba aktivirati izhodne komponente/sistema z izključnim namenom nadzora te izhodne komponente/sistema. |
| --- | --- |

4.2.3

Pogostost nadzora

Monitorji morajo delovati neprekinjeno, kadar koli so izpolnjeni pogoji za nadzor ali enkrat na zaporedje delovanja (npr. monitorji, ki med delovanjem povzročajo povečanje emisije).

Če monitor ne deluje neprekinjeno, mora proizvajalec o tem nedvoumno obvestiti upravno službo in opisati pogoje, v katerih monitor deluje.

Monitorji morajo delovati v ustreznem preskusnem ciklu OBD, kot je določeno v odstavku 7.2.2.

Šteje se, da monitor deluje neprekinjeno, če deluje s frekvenco najmanj enkrat na sekundo. Če je vhodna ali izhodna komponenta računalnika za namen krmiljenja motorja vzorčena manj pogosto kot en vzorec na sekundo, se šteje, da monitor deluje neprekinjeno tudi, če je signal komponente ovrednoten vsakič, ko nastopi vzorčenje.

Pri sestavnih delih ali sistemih, ki se nadzirajo neprekinjeno, ni treba aktivirati izhodne komponente/sistema z izključnim namenom nadzora te izhodne komponente/sistema.

4.3   Zahteve za zapis podatkov OBD

Če je bila zaznana napaka, ki pa še ni potrjena, se možna napaka šteje kot „potencialna DTC“, skladno s tem pa se zapiše status „potencialne DTC“. „Potencialna DTC“ ne sme povzročiti aktiviranja sistema opozarjanja v skladu z odstavkom 4.6.

V prvem zaporedju delovanja se lahko napaka takoj šteje kot „potrjena in aktivna“, ne da bi se štela kot „potencialna DTC“. Dobiti mora status „nerešene DTC“ ter „potrjene in aktivne DTC“.

Če se ponovno pojavi napaka s predhodno aktivnim statusom, potem se tej napaki po izbiri proizvajalca lahko takoj podeli status „nerešene DTC“ ter „potrjene in aktivne DTC“, ne da bi dobila status „potencialne DTC“. Če se tej napaki podeli potencialni status, potem mora v času, ko še ni potrjena ali aktivna, obdržati tudi predhodno aktivni status.

Sistem nadzora ugotovi, ali je napaka prisotna pred koncem naslednjega zaporedja delovanja po njeni prvi zaznavi. Takrat se shrani „potrjena in aktivna“ DTC in aktivira sistem opozarjanja skladno z odstavkom 4.6.

V primeru povračljive MECS (tj. delovanje se samodejno vrne v normalno stanje in MECS se ob naslednjem zagonu motorja deaktivira) shranitev „potrjene in aktivne“ DTC ni potrebna, razen če se MECS ponovno aktivira pred koncem naslednjega zaporedja delovanja. V primeru nepovračljive MECS se „potrjena in aktivna“ DTC shrani takoj, ko se MECS aktivira.

V nekaterih specifičnih primerih, v katerih monitorji za pravilno zaznavo in potrditev napake potrebujejo več kot dve zaporedji delovanja (npr. monitorji, ki uporabljajo statistične modele, ali v zvezi s porabo tekočine v vozilu), lahko upravna služba za nadzor dovoli uporabo več kot dveh zaporedij delovanja, pod pogojem, da proizvajalec utemelji potrebo po daljšem obdobju (npr. s tehničnimi razlogi, eksperimentalnimi rezultati, internimi izkušnjami ipd.).

Ko sistem potrjene in aktivne napake v celotnem zaporedju delovanja ne zazna več, se ji do začetka naslednjega zaporedja delovanja podeli predhodno aktivni status, ki ga obdrži, dokler se ne izbriše s pregledovalnikom ali ni izbrisana iz računalniškega pomnilnika skladno z odstavkom 4.4.

| Opomba | : | Zahteve, predpisane v tem odstavku, so pojasnjene v dodatku 2. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Zahteve, predpisane v tem odstavku, so pojasnjene v dodatku 2.

4.4   Zahteve za izbris podatkov OBD

DTC in ustreznih podatkov (vključujoč s tem povezanega zamrznjenega niza) sam sistem OBD ne sme izbrisati iz računalniškega pomnilnika, dokler ima ta DTC že vsaj 40 ogrevalnih ciklov ali 200 ur delovanja motorja, kar koli nastopi prej, predhodno aktivni status. Sistem OBD vse DTC-je in ustrezne podatke (vključujoč s tem povezani zamrznjeni niz) izbriše na zahtevo pregledovalnika ali orodja za vzdrževanje.

4.5   Zahteve za razvrstitev napake

Razvrstitev napake določa kategorijo, ki ji je, ko je zaznana, skladno z zahtevami odstavka 4.2 te priloge dodeljena napaka.

Napaka je dodeljena eni kategoriji za čas dejanske življenjske dobe vozila, razen če organ, ki je podelil certifikat, ali proizvajalec presodi, da je to napako treba prerazvrstiti.

Če bi napaka povzročila različno razvrstitev za različne s predpisi urejene emisije onesnaževal ali za njen vpliv na druge funkcije nadzora, se napaka dodeli kategoriji, ki ima prednost v strategiji razločevalnega prikaza.

Če se MECS aktivira kot posledica zaznave napake, se slednja razvrsti na podlagi vpliva emisij aktivirane MECS ali na podlagi njenega vpliva na druge funkcije nadzora. Nato se napaka dodeli kategoriji, ki ima prednost v strategiji razločevalnega prikaza.

| 4.5.1 | Napaka kategorije A
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije A, kadar se predpostavlja, da so ustrezne mejne vrednosti OBD presežene.
  Sprejeto je, da kadar nastopi ta kategorija napak, emisije ne smejo presegati mejnih vrednosti OBD. |
| --- | --- |

4.5.1

Napaka kategorije A

Napaka se opredeli kot napaka kategorije A, kadar se predpostavlja, da so ustrezne mejne vrednosti OBD presežene.

Sprejeto je, da kadar nastopi ta kategorija napak, emisije ne smejo presegati mejnih vrednosti OBD.

| 4.5.2 | Napaka kategorije B1
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije B1, kadar obstajajo okoliščine, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, vendar pa zanje natančnega vpliva na emisije ni mogoče oceniti, tako da so lahko dejanske emisije glede na okoliščine večje ali manjše od mejnih vrednosti OBD.
  Primeri napak kategorije B1 lahko vključujejo napake, ki jih zaznajo monitorji, ki sklepajo na ravní emisij na podlagi odčitkov senzorjev ali omejene zmogljivosti nadzora.
  Napake kategorije B1 vključujejo napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje nadzora napak kategorije A ali B1. |
| --- | --- |

4.5.2

Napaka kategorije B1

Napaka se opredeli kot napaka kategorije B1, kadar obstajajo okoliščine, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo mejne vrednosti OBD, vendar pa zanje natančnega vpliva na emisije ni mogoče oceniti, tako da so lahko dejanske emisije glede na okoliščine večje ali manjše od mejnih vrednosti OBD.

Primeri napak kategorije B1 lahko vključujejo napake, ki jih zaznajo monitorji, ki sklepajo na ravní emisij na podlagi odčitkov senzorjev ali omejene zmogljivosti nadzora.

Napake kategorije B1 vključujejo napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje nadzora napak kategorije A ali B1.

| 4.5.3 | Napaka kategorije B2
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije B2, kadar obstajajo okoliščine, za katere se predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar ne v obsegu, ki presega OTL.
  Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje nadzora napak kategorije B2, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2. |
| --- | --- |

4.5.3

Napaka kategorije B2

Napaka se opredeli kot napaka kategorije B2, kadar obstajajo okoliščine, za katere se predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar ne v obsegu, ki presega OTL.

Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje nadzora napak kategorije B2, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2.

| 4.5.4 | Napaka kategorije C
  Napaka se opredeli kot napaka kategorije C, kadar obstajajo okoliščine, za katere se, če se nadzirajo, predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar v obsegu, ki ne bi presegel s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.
  Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje nadzora napak kategorije C, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2. |
| --- | --- |

4.5.4

Napaka kategorije C

Napaka se opredeli kot napaka kategorije C, kadar obstajajo okoliščine, za katere se, če se nadzirajo, predpostavlja, da vplivajo na emisije, vendar v obsegu, ki ne bi presegel s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.

Napake, ki omejujejo sposobnost sistema OBD za izvajanje nadzora napak kategorije C, se uvrstijo v kategorijo B1 ali B2.

4.6   Sistem opozarjanja

Okvara sestavnega dela sistema opozarjanja ne sme povzročiti prenehanja delovanja sistema OBD.

| 4.6.1 | Specifikacija MI
  Indikator napak mora biti vozniku viden z voznikovega sedeža v vseh pogojih osvetlitve. Indikator napak mora vključevati rumen (kot je opredeljeno v Prilogi 5 k UNECE pravilniku št. 7) ali rumeno rjav (kot je opredeljeno v Prilogi 5 k UNECE pravilniku št. 6) opozorilni signal, kot ga določa simbol F01 v skladu s standardom ISO 2575:2004. |
| --- | --- |

4.6.1

Specifikacija MI

Indikator napak mora biti vozniku viden z voznikovega sedeža v vseh pogojih osvetlitve. Indikator napak mora vključevati rumen (kot je opredeljeno v Prilogi 5 k UNECE pravilniku št. 7) ali rumeno rjav (kot je opredeljeno v Prilogi 5 k UNECE pravilniku št. 6) opozorilni signal, kot ga določa simbol F01 v skladu s standardom ISO 2575:2004.

| 4.6.2 | Načrti osvetlitve MI
  Odvisno od napak(e), ki jo/jih zazna sistem OBD, se MI osvetli v skladu z enim od načinov aktiviranja, opisanih v naslednji tabeli. | Način aktiviranja 1 | Način aktiviranja 2 | Način aktiviranja 3 | Način aktiviranja 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pogoji aktiviranja | ni napake | napaka kategorije C | napaka kategorije B in števci B1 < 200 ur | napaka kategorije A ali števec B1 > 200 ur |
| Stikalo vklopljeno – motor prižgan | ni prikaza | strategija razločevalnega prikaza | strategija razločevalnega prikaza | strategija razločevalnega prikaza |
| Stikalo vklopljeno – motor ugasnjen | strategija usklajenega prikaza | strategija usklajenega prikaza | strategija usklajenega prikaza | strategija usklajenega prikaza |

4.6.2

Načrti osvetlitve MI

Odvisno od napak(e), ki jo/jih zazna sistem OBD, se MI osvetli v skladu z enim od načinov aktiviranja, opisanih v naslednji tabeli.

Način aktiviranja 1

Način aktiviranja 2

Način aktiviranja 3

Način aktiviranja 4

Pogoji aktiviranja

ni napake

napaka kategorije C

napaka kategorije B in števci B1 < 200 ur

napaka kategorije A ali števec B1 > 200 ur

Stikalo vklopljeno – motor prižgan

ni prikaza

strategija razločevalnega prikaza

strategija razločevalnega prikaza

strategija razločevalnega prikaza

Stikalo vklopljeno – motor ugasnjen

strategija usklajenega prikaza

strategija usklajenega prikaza

strategija usklajenega prikaza

strategija usklajenega prikaza

Strategija prikaza zahteva, da se MI aktivira glede na kategorijo, v katero je napaka razvrščena. Ta strategija mora biti zaklenjena s programsko šifro, ki ne sme biti rutinsko dostopna prek pregledovalnika.

Strategija aktiviranja MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja je opisana v odstavku 4.6.4.

Sliki B1 in B2 prikazujeta predpisane strategije aktiviranja ob vklopu stikala in zagonu ali ugasnitvi motorja.

Slika B1

Preskus žarnice in prikaz pripravljenosti

Image

Slika B2

Strategija prikaza napake: uporablja se izključno razločevalna strategija

Image

| 4.6.3. | Aktiviranje MI ob zagonu motorja
  Ko je ključ obrnjen v položaj „on“ (stikalo vklopljeno) in se motor zažene (motor prižgan), mora biti zahtevan izklop („off“) MI, razen če so izpolnjene določbe odstavka 4.6.3.1 in/ali odstavka 4.6.3.2. |
| --- | --- |

4.6.3.

Aktiviranje MI ob zagonu motorja

Ko je ključ obrnjen v položaj „on“ (stikalo vklopljeno) in se motor zažene (motor prižgan), mora biti zahtevan izklop („off“) MI, razen če so izpolnjene določbe odstavka 4.6.3.1 in/ali odstavka 4.6.3.2.

| 4.6.3.1 | Strategija prikaza MI
  Za namen aktiviranja MI naj ima stalni MI prednost pred kratkim MI in MI na zahtevo. Za namen aktiviranja MI naj ima kratki MI prednost pred MI na zahtevo. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Strategija prikaza MI

Za namen aktiviranja MI naj ima stalni MI prednost pred kratkim MI in MI na zahtevo. Za namen aktiviranja MI naj ima kratki MI prednost pred MI na zahtevo.

| 4.6.3.1.1 | Napake kategorije A
  Sistem OBD mora zahtevati stalni MI ob shranitvi potrjene DTC, povezane z napako kategorije A. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

Napake kategorije A

Sistem OBD mora zahtevati stalni MI ob shranitvi potrjene DTC, povezane z napako kategorije A.

| 4.6.3.1.2 | Napake kategorije B
  Sistem OBD mora zahtevati „kratki MI“ ob naslednjem vklopu stikala („key-on“) po shranitvi potrjene in aktivne DTC, povezane z napako kategorije B.
  Kadar koli števec B1 doseže 200 ur, mora sistem OBD zahtevati stalni MI. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2

Napake kategorije B

Sistem OBD mora zahtevati „kratki MI“ ob naslednjem vklopu stikala („key-on“) po shranitvi potrjene in aktivne DTC, povezane z napako kategorije B.

Kadar koli števec B1 doseže 200 ur, mora sistem OBD zahtevati stalni MI.

| 4.6.3.1.3 | Napake kategorije C
  Proizvajalec lahko dá na voljo podatke o napakah kategorije C z uporabo MI na zahtevo, na voljo pa morajo biti, dokler se motor ne zažene. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3

Napake kategorije C

Proizvajalec lahko dá na voljo podatke o napakah kategorije C z uporabo MI na zahtevo, na voljo pa morajo biti, dokler se motor ne zažene.

| 4.6.3.1.4 | Načrt deaktiviranja MI
  „Stalni MI“ se mora preklopiti v „kratki MI“, če nastopi en sam primer nadzora, medtem ko napaka, ki je prvotno aktivirala stalni MI, ni zaznana v trenutnem nizu delovanja in stalni MI ni aktiviran zaradi druge napake.
  „Kratki MI“ je treba deaktivirati, če napaka ni zaznana v 3 naknadnih zaporednih nizih delovanja in MI ni aktiviran zaradi druge napake kategorije A ali B. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4

Načrt deaktiviranja MI

„Stalni MI“ se mora preklopiti v „kratki MI“, če nastopi en sam primer nadzora, medtem ko napaka, ki je prvotno aktivirala stalni MI, ni zaznana v trenutnem nizu delovanja in stalni MI ni aktiviran zaradi druge napake.

„Kratki MI“ je treba deaktivirati, če napaka ni zaznana v 3 naknadnih zaporednih nizih delovanja in MI ni aktiviran zaradi druge napake kategorije A ali B.

| 4.6.4 | Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja
  Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja sestavljata dve zaporedji, ločeni s 5-sekundnim izklopljenim MI:






  (a) | prvo zaporedje naj bi dalo indikacijo funkcionalnosti MI in pripravljenosti nadziranih sestavnih delov; |
| --- | --- | --- |

4.6.4

Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja

Aktiviranje MI ob vklopu stikala/ugasnitvi motorja sestavljata dve zaporedji, ločeni s 5-sekundnim izklopljenim MI:

(a)

prvo zaporedje naj bi dalo indikacijo funkcionalnosti MI in pripravljenosti nadziranih sestavnih delov;

| (b) | drugo zaporedje naj bi dalo indikacijo prisotnosti napake. |
| --- | --- |

(b)

drugo zaporedje naj bi dalo indikacijo prisotnosti napake.

Drugo zaporedje se ponavlja, dokler se ne zažene motor (motor prižgan) ali ključ obrne v položaj „off“ (stikalo izklopljeno).

| 4.6.4.1 | Funkcionalnost/pripravljenost MI
  MI 5 sekund kaže nespremenljivo vrednost, s čimer nakaže, da MI deluje.
  MI 10 sekund ostane v položaju „off“ (izklopljen).
  Zatem MI 5 sekund ostane v položaju „on“ (vklopljen), s čimer označi, da je pripravljenost za vse nadzirane sestavne dele zaključena.
  MI 5 sekund utripa enkrat na sekundo, s čimer opozori, da pripravljenost za enega ali več nadziranih sestavnih delov ni zaključena.
  Nato MI 5 sekund ostane izklopljen. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Funkcionalnost/pripravljenost MI

MI 5 sekund kaže nespremenljivo vrednost, s čimer nakaže, da MI deluje.

MI 10 sekund ostane v položaju „off“ (izklopljen).

Zatem MI 5 sekund ostane v položaju „on“ (vklopljen), s čimer označi, da je pripravljenost za vse nadzirane sestavne dele zaključena.

MI 5 sekund utripa enkrat na sekundo, s čimer opozori, da pripravljenost za enega ali več nadziranih sestavnih delov ni zaključena.

Nato MI 5 sekund ostane izklopljen.

| 4.6.4.2 | Prisotnost/odsotnost napake
  Po zaporedju, opisanem v odstavku 4.6.4.1, MI opozori na prisotnost napake z nizom utripov ali stalno osvetlitvijo, odvisno od ustreznega načina aktiviranja, kot je opisano v naslednjih odstavkih, ali na odsotnost napake z nizom enojnih utripov. Kadar je primerno, vsak utrip sestavlja enosekundni vklop MI, ki mu sledi enosekundni izklop MI, nizu utripov pa sledi obdobje 5 sekund, ko je MI izklopljen.
  Upoštevajo se štirje načini aktiviranja, kjer ima način aktiviranja 4 prednost pred načini aktiviranja 1, 2 in 3, način aktiviranja 3 prednost pred načinoma aktiviranja 1 in 2 ter način aktiviranja 2 prednost pred načinom aktiviranja 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2

Prisotnost/odsotnost napake

Po zaporedju, opisanem v odstavku 4.6.4.1, MI opozori na prisotnost napake z nizom utripov ali stalno osvetlitvijo, odvisno od ustreznega načina aktiviranja, kot je opisano v naslednjih odstavkih, ali na odsotnost napake z nizom enojnih utripov. Kadar je primerno, vsak utrip sestavlja enosekundni vklop MI, ki mu sledi enosekundni izklop MI, nizu utripov pa sledi obdobje 5 sekund, ko je MI izklopljen.

Upoštevajo se štirje načini aktiviranja, kjer ima način aktiviranja 4 prednost pred načini aktiviranja 1, 2 in 3, način aktiviranja 3 prednost pred načinoma aktiviranja 1 in 2 ter način aktiviranja 2 prednost pred načinom aktiviranja 1.

| 4.6.4.2.1 | Način aktiviranja 1 – odsotnost napake
  MI utripne enkrat. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1

Način aktiviranja 1 – odsotnost napake

MI utripne enkrat.

| 4.6.4.2.2 | Način aktiviranja 2 – „MI na zahtevo“
  MI utripne dvakrat, če bi sistem OBD zahteval MI na zahtevo skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2

Način aktiviranja 2 – „MI na zahtevo“

MI utripne dvakrat, če bi sistem OBD zahteval MI na zahtevo skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3 | Način aktiviranja 3 – „kratki MI“
  MI utripne trikrat, če bi sistem OBD zahteval kratki MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3

Način aktiviranja 3 – „kratki MI“

MI utripne trikrat, če bi sistem OBD zahteval kratki MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4 | Način aktiviranja 4 – „stalni MI“
  MI ostane neprekinjeno vklopljen („stalni MI“), če bi sistem OBD zahteval stalni MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4

Način aktiviranja 4 – „stalni MI“

MI ostane neprekinjeno vklopljen („stalni MI“), če bi sistem OBD zahteval stalni MI skladno s strategijo razločevalnega prikaza, opisano v odstavku 4.6.3.1.

| 4.6.5 | Števci, povezani z napakami |
| --- | --- |

4.6.5

Števci, povezani z napakami

| 4.6.5.1 | Števci MI |
| --- | --- |

4.6.5.1

Števci MI

| 4.6.5.1.1 | Števec stalnega MI
  Sistem OBD mora vključevati števec stalnega MI za beleženje števila ur delovanja motorja med aktivnostjo stalnega MI.
  Števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z enourno ločljivostjo, in to vrednost obdrži, razen če so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo ponastavitev števca na nič.
  Števec stalnega MI deluje takole:






  (a) | če začenja od nič, števec stalnega MI začne šteti takoj, ko se stalni MI aktivira; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1

Števec stalnega MI

Sistem OBD mora vključevati števec stalnega MI za beleženje števila ur delovanja motorja med aktivnostjo stalnega MI.

Števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z enourno ločljivostjo, in to vrednost obdrži, razen če so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo ponastavitev števca na nič.

Števec stalnega MI deluje takole:

(a)

če začenja od nič, števec stalnega MI začne šteti takoj, ko se stalni MI aktivira;

| (b) | števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran;

| (c) | števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana napaka, ki povzroči stalni MI; |
| --- | --- |

(c)

števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana napaka, ki povzroči stalni MI;

| (d) | števec stalnega MI začne znova šteti od nič, kadar je napaka, ki povzroči stalni MI, zaznana po 3 zaporedjih delovanja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen; |
| --- | --- |

(d)

števec stalnega MI začne znova šteti od nič, kadar je napaka, ki povzroči stalni MI, zaznana po 3 zaporedjih delovanja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen;

| (e) | števec stalnega MI se ponastavi na nič, kadar:






  (i) | v 40 ogrevalnih ciklih ali 200 urah delovanja motorja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen, kar koli nastopi prej, ni zaznana nobena napaka, ki bi povzročila stalni MI, ali kadar |
| --- | --- | --- |

(e)

števec stalnega MI se ponastavi na nič, kadar:

(i)

v 40 ogrevalnih ciklih ali 200 urah delovanja motorja, odkar je bil števec zadnjič ustavljen, kar koli nastopi prej, ni zaznana nobena napaka, ki bi povzročila stalni MI, ali kadar

| (ii) | pregledovalnik OBD zahteva, da sistem OBD zbriše podatke OBD. |
| --- | --- |

(ii)

pregledovalnik OBD zahteva, da sistem OBD zbriše podatke OBD.

Slika C1

Prikaz principov aktiviranja števcev MI

Image

Slika C2

Prikaz principov aktiviranja števca B1

Image

| 4.6.5.1.2 | Skupni števec stalnega MI
  Sistem OBD mora vključevati skupni števec stalnega MI za beleženje skupnega števila ur delovanja motorja v življenjski dobi med aktivnostjo stalnega MI.
  Skupni števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z 1-urno ločljivostjo, in to vrednost obdrži.
  Skupni števec stalnega MI se ne sme ponastaviti na nič s sistemom motorja, pregledovalnikom ali odklopom akumulatorja.
  Skupni števec stalnega MI deluje takole:






  (a) | skupni števec stalnega MI začne šteti, ko se stalni MI aktivira; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2

Skupni števec stalnega MI

Sistem OBD mora vključevati skupni števec stalnega MI za beleženje skupnega števila ur delovanja motorja v življenjski dobi med aktivnostjo stalnega MI.

Skupni števec stalnega MI šteje do najvišje vrednosti, podane v dvozložnem števcu z 1-urno ločljivostjo, in to vrednost obdrži.

Skupni števec stalnega MI se ne sme ponastaviti na nič s sistemom motorja, pregledovalnikom ali odklopom akumulatorja.

Skupni števec stalnega MI deluje takole:

(a)

skupni števec stalnega MI začne šteti, ko se stalni MI aktivira;

| (b) | skupni števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

skupni števec stalnega MI se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, ko stalni MI ni več aktiviran;

| (c) | skupni števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, ko se stalni MI aktivira. |
| --- | --- |

(c)

skupni števec stalnega MI nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, ko se stalni MI aktivira.

Na sliki C1 je prikazan princip skupnega števca stalnega MI, v dodatku 2 pa so podani primeri, ki ponazarjajo logiko.

| 4.6.5.2 | Števci, povezani z napakami kategorije B1 |
| --- | --- |

4.6.5.2

Števci, povezani z napakami kategorije B1

| 4.6.5.2.1 | En sam števec B1
  Sistem OBD mora vključevati števec B1 za beleženje števila ur delovanja motorja med prisotnostjo napake kategorije B1.
  Števec B1 deluje takole:






  (a) | števec B1 začne šteti takoj, ko je zaznana napaka kategorije B1 ter shranjena potrjena in aktivna DTC; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1

En sam števec B1

Sistem OBD mora vključevati števec B1 za beleženje števila ur delovanja motorja med prisotnostjo napake kategorije B1.

Števec B1 deluje takole:

(a)

števec B1 začne šteti takoj, ko je zaznana napaka kategorije B1 ter shranjena potrjena in aktivna DTC;

| (b) | števec B1 se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, če ni potrjena in aktivna nobena napaka kategorije B1 ali kadar se s pregledovalnikom izbriše vse napake kategorije B1; |
| --- | --- |

(b)

števec B1 se ustavi in obdrži svojo trenutno vrednost, če ni potrjena in aktivna nobena napaka kategorije B1 ali kadar se s pregledovalnikom izbriše vse napake kategorije B1;

| (c) | števec B1 nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana naslednja napaka kategorije B1. |
| --- | --- |

(c)

števec B1 nadaljuje štetje od točke, na kateri je bil ustavljen, če je v 3 zaporedjih delovanja zaznana naslednja napaka kategorije B1.

Če je števec B1 presegel 200 ur delovanja motorja, sistem OBD nastavi števec na 190 ur delovanja motorja, in sicer takrat, ko sistem OBD ugotovi, da napaka kategorije B1 ni več potrjena in aktivna, ali ko se s pregledovalnikom izbriše vse napake kategorije B1. Števec B1 začne šteti od 190 ur delovanja motorja, če je v 3 zaporedjih delovanja prisotna naslednja napaka kategorije B1.

Števec B1 se ponastavi na nič, kadar v treh zaporednih nizih delovanja ni zaznana nobena napaka kategorije B1.

| Opomba | : | Števec B1 ne pokaže števila ur delovanja motorja, ko je bila prisotna ena sama napaka kategorije B1.
  Števec B1 lahko sešteva število ur dveh ali več različnih napak kategorije B1, pri čemer nobena od njih ni dosegla časa, ki ga kaže števec.
  Števec B1 je namenjen izključno ugotavljanju točnega časa aktiviranja stalnega MI.
  Na sliki C2 je prikazan princip števca B1, v dodatku 2 pa so podani primeri, ki ponazarjajo logiko. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Števec B1 ne pokaže števila ur delovanja motorja, ko je bila prisotna ena sama napaka kategorije B1.

Števec B1 lahko sešteva število ur dveh ali več različnih napak kategorije B1, pri čemer nobena od njih ni dosegla časa, ki ga kaže števec.

Števec B1 je namenjen izključno ugotavljanju točnega časa aktiviranja stalnega MI.

Na sliki C2 je prikazan princip števca B1, v dodatku 2 pa so podani primeri, ki ponazarjajo logiko.

| 4.6.5.2.2 | Več števcev B1
  Proizvajalec lahko uporablja več števcev B1. V tem primeru mora biti sistem sposoben vsaki napaki kategorije B1 dodeliti poseben števec B1.
  Pri upravljanju posebnega števca B1 je treba upoštevati enaka pravila kot pri enem samem števcu B1, pri čemer vsak posebni števec B1 začne šteti, ko je zaznana dodeljena napaka kategorije B1. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2

Več števcev B1

Proizvajalec lahko uporablja več števcev B1. V tem primeru mora biti sistem sposoben vsaki napaki kategorije B1 dodeliti poseben števec B1.

Pri upravljanju posebnega števca B1 je treba upoštevati enaka pravila kot pri enem samem števcu B1, pri čemer vsak posebni števec B1 začne šteti, ko je zaznana dodeljena napaka kategorije B1.

4.7   Podatki OBD

| 4.7.1 | Zabeleženi podatki
  Podatki, ki jih sistem OBD zabeleži, morajo biti na voljo na zahtevo izven vozila v naslednjih paketih:






  (a) | podatki o stanju motorja; |
| --- | --- | --- |

4.7.1

Zabeleženi podatki

Podatki, ki jih sistem OBD zabeleži, morajo biti na voljo na zahtevo izven vozila v naslednjih paketih:

(a)

podatki o stanju motorja;

| (b) | podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami; |
| --- | --- |

(b)

podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami;

| (c) | podatki za popravila. |
| --- | --- |

(c)

podatki za popravila.

| 4.7.1.1 | Podatki o stanju motorja
  Ti podatki, predloženi agenciji za izvajanje nadzora (4), bodo vsebovali stanje indikatorja za javljanje napak in sorodne podatke (npr. števec stalnega MI, pripravljenost).
  Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema za cestni kontrolni pregled asimilira podatke in agentu za izvajanje nadzora zagotovi naslednje podatke:






  (a) | strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1

Podatki o stanju motorja

Ti podatki, predloženi agenciji za izvajanje nadzora (4), bodo vsebovali stanje indikatorja za javljanje napak in sorodne podatke (npr. števec stalnega MI, pripravljenost).

Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema za cestni kontrolni pregled asimilira podatke in agentu za izvajanje nadzora zagotovi naslednje podatke:

(a)

strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza,

| (b) | VIN (identifikacijsko številko vozila), |
| --- | --- |

(b)

VIN (identifikacijsko številko vozila),

| (c) | prisotnost stalnega MI, |
| --- | --- |

(c)

prisotnost stalnega MI,

| (d) | pripravljenost sistema OBD in |
| --- | --- |

(d)

pripravljenost sistema OBD in

| (e) | število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI). |
| --- | --- |

(e)

število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI).

Ti podatki morajo imeti dostop samo za branje (tj. ni brisanja).

| 4.7.1.2 | Podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami
  Ti podatki, predloženi kateri koli inšpekcijski postaji (5), bodo zajemali podskupino podatkov OBD, povezanih z motorjem, vključno s stanjem indikatorja za javljanje napak in sorodnimi podatki (števci MI), seznamom aktivnih/potrjenih napak kategorij A in B ter s tem povezanimi podatki (npr. števec B1).
  Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema za inšpekcijski pregled asimilira podatke in inšpektorju zagotovi naslednje podatke:






  (a) | številko gtp (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po pravilniku št. 49, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2

Podatki o aktivnih napakah, povezanih z emisijami

Ti podatki, predloženi kateri koli inšpekcijski postaji (5), bodo zajemali podskupino podatkov OBD, povezanih z motorjem, vključno s stanjem indikatorja za javljanje napak in sorodnimi podatki (števci MI), seznamom aktivnih/potrjenih napak kategorij A in B ter s tem povezanimi podatki (npr. števec B1).

Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema za inšpekcijski pregled asimilira podatke in inšpektorju zagotovi naslednje podatke:

(a)

številko gtp (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po pravilniku št. 49,

| (b) | strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza, |
| --- | --- |

(b)

strategijo razločevalnega/nerazločevalnega prikaza,

| (c) | VIN (identifikacijsko številko vozila), |
| --- | --- |

(c)

VIN (identifikacijsko številko vozila),

| (d) | stanje indikatorja za javljanje napak, |
| --- | --- |

(d)

stanje indikatorja za javljanje napak,

| (e) | pripravljenost sistema OBD, |
| --- | --- |

(e)

pripravljenost sistema OBD,

| (f) | število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani, |
| --- | --- |

(f)

število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani,

| (g) | število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI), |
| --- | --- |

(g)

število ur delovanja motorja, v katerih je bil stalni MI zadnjič aktiviran (števec stalnega MI),

| (h) | skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI), |
| --- | --- |

(h)

skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI),

| (i) | vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja, |
| --- | --- |

(i)

vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja,

| (j) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije A, |
| --- | --- |

(j)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije A,

| (k) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B (B1 in B2), |
| --- | --- |

(k)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B (B1 in B2),

| (l) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B1, |
| --- | --- |

(l)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B1,

| (m) | identifikacija(-e) kalibracije programske opreme; |
| --- | --- |

(m)

identifikacija(-e) kalibracije programske opreme;

| (n) | številka(-e) preverjanja kalibracije. |
| --- | --- |

(n)

številka(-e) preverjanja kalibracije.

Ti podatki morajo imeti dostop samo za branje (tj. ni brisanja).

| 4.7.1.3 | Podatki za popravila
  Ti podatki, predloženi servisnim tehnikom, bodo obsegali vse podatke OBD, določene v tej prilogi (npr. podatke iz zamrznjenih nizov).
  Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema za popravila asimilira podatke in servisnemu tehniku zagotovi naslednje podatke:






  (a) | številko gtp (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po pravilniku št. 49, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3

Podatki za popravila

Ti podatki, predloženi servisnim tehnikom, bodo obsegali vse podatke OBD, določene v tej prilogi (npr. podatke iz zamrznjenih nizov).

Sistem OBD zagotovi vse podatke (v skladu z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema za popravila asimilira podatke in servisnemu tehniku zagotovi naslednje podatke:

(a)

številko gtp (in revizije), ki se vključi v homologacijsko oznako po pravilniku št. 49,

| (b) | VIN (identifikacijsko številko vozila), |
| --- | --- |

(b)

VIN (identifikacijsko številko vozila),

| (c) | stanje indikatorja za javljanje napak, |
| --- | --- |

(c)

stanje indikatorja za javljanje napak,

| (d) | pripravljenost sistema OBD, |
| --- | --- |

(d)

pripravljenost sistema OBD,

| (e) | število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani, |
| --- | --- |

(e)

število ogrevalnih ciklov in število ur delovanja motorja, odkar so bili zabeleženi podatki OBD zadnjič zbrisani,

| (f) | stanje monitorja (tj. onemogočen preostanek tega voznega cikla, dokončan v tem voznem ciklu ali nedokončan v tem voznem ciklu) od zadnje zaustavitve motorja za vsakega od monitorjev, ki se uporablja za stanje pripravljenosti, |
| --- | --- |

(f)

stanje monitorja (tj. onemogočen preostanek tega voznega cikla, dokončan v tem voznem ciklu ali nedokončan v tem voznem ciklu) od zadnje zaustavitve motorja za vsakega od monitorjev, ki se uporablja za stanje pripravljenosti,

| (g) | število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI), |
| --- | --- |

(g)

število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI),

| (h) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije A, |
| --- | --- |

(h)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije A,

| (i) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B (B1 in B2), |
| --- | --- |

(i)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B (B1 in B2),

| (j) | skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI), |
| --- | --- |

(j)

skupno število ur delovanja s stalnim MI (skupni števec stalnega MI),

| (k) | vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja, |
| --- | --- |

(k)

vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja,

| (l) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B1 ter število ur delovanja motorja od števca(-ev) B1, |
| --- | --- |

(l)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije B1 ter število ur delovanja motorja od števca(-ev) B1,

| (m) | potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije C, |
| --- | --- |

(m)

potrjeni in aktivni DTC-ji za napake kategorije C,

| (n) | nerešeni DTC-ji in njihova sorodna kategorija, |
| --- | --- |

(n)

nerešeni DTC-ji in njihova sorodna kategorija,

| (o) | predhodno aktivni DTC-ji in njihova sorodna kategorija, |
| --- | --- |

(o)

predhodno aktivni DTC-ji in njihova sorodna kategorija,

| (p) | podatki v realnem času o signalih senzorjev, ki jih izbere in podpira proizvajalec originalne opreme, vhodnih in izhodnih signalih (glej odstavek 4.7.2 in dodatek 5), |
| --- | --- |

(p)

podatki v realnem času o signalih senzorjev, ki jih izbere in podpira proizvajalec originalne opreme, vhodnih in izhodnih signalih (glej odstavek 4.7.2 in dodatek 5),

| (q) | podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga (glej odstavek 4.7.1.4 in dodatek 5), |
| --- | --- |

(q)

podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga (glej odstavek 4.7.1.4 in dodatek 5),

| (r) | identifikacija(-e) kalibracije programske opreme in |
| --- | --- |

(r)

identifikacija(-e) kalibracije programske opreme in

| (s) | številka(-e) preverjanja kalibracije. |
| --- | --- |

(s)

številka(-e) preverjanja kalibracije.

Sistem OBD zbriše vse zabeležene napake sistema motorja in s tem povezane podatke (podatke o času delovanja, zamrznjeni niz itn.) v skladu z določbami te priloge, ko je ta zahteva posredovana po zunanji preskusni opremi za popravila skladno z veljavnim standardom, določenim v dodatku 6.

| 4.7.1.4 | Podatki iz zamrznjenih nizov
  V trenutku, ko se na zahtevo proizvajalca shrani bodisi potencialna DTC ali potrjena in aktivna DTC, se shrani tudi vsaj en „zamrznjeni niz“ podatkov. Proizvajalec lahko podatke iz zamrznjenih nizov posodobi, kadar koli je znova zaznana nerešena DTC.
  Zamrznjeni niz posreduje pogoje delovanja vozila v času zaznave napake in DTC, povezano s shranjenimi podatki. Zamrznjeni niz vsebuje podatke, kot so prikazani v tabeli 1 v dodatku 5 te priloge. Zamrznjeni niz vsebuje tudi vse podatke iz tabel 2 in 3 dodatka 5 te priloge, ki se uporabljajo za potrebe nadzora ali krmiljenja v specifični krmilni enoti, ki je shranila DTC.
  Shranjevanje podatkov iz zamrznjenih nizov, povezanih z napako kategorije A, ima prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B1, ki imajo prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B2, kot tudi pred podatki, povezanimi z napako kategorije C. Prva zaznana napaka ima prednost pred zadnjo napako, razen če je slednja napaka višje kategorije.
  Če napravo nadzira sistem OBD in je dodatek 5 ne pokriva, morajo podatki iz zamrznjenih nizov vključevati elemente podatkov za senzorje in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v dodatku 5. Te se ob podelitvi homologacije predloži v odobritev upravne službe. |
| --- | --- |

4.7.1.4

Podatki iz zamrznjenih nizov

V trenutku, ko se na zahtevo proizvajalca shrani bodisi potencialna DTC ali potrjena in aktivna DTC, se shrani tudi vsaj en „zamrznjeni niz“ podatkov. Proizvajalec lahko podatke iz zamrznjenih nizov posodobi, kadar koli je znova zaznana nerešena DTC.

Zamrznjeni niz posreduje pogoje delovanja vozila v času zaznave napake in DTC, povezano s shranjenimi podatki. Zamrznjeni niz vsebuje podatke, kot so prikazani v tabeli 1 v dodatku 5 te priloge. Zamrznjeni niz vsebuje tudi vse podatke iz tabel 2 in 3 dodatka 5 te priloge, ki se uporabljajo za potrebe nadzora ali krmiljenja v specifični krmilni enoti, ki je shranila DTC.

Shranjevanje podatkov iz zamrznjenih nizov, povezanih z napako kategorije A, ima prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B1, ki imajo prednost pred podatki, povezanimi z napako kategorije B2, kot tudi pred podatki, povezanimi z napako kategorije C. Prva zaznana napaka ima prednost pred zadnjo napako, razen če je slednja napaka višje kategorije.

Če napravo nadzira sistem OBD in je dodatek 5 ne pokriva, morajo podatki iz zamrznjenih nizov vključevati elemente podatkov za senzorje in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v dodatku 5. Te se ob podelitvi homologacije predloži v odobritev upravne službe.

| 4.7.1.5 | Pripravljenost
  Pripravljenost se nastavi na „complete“ (zaključeno), ko monitor ali skupina monitorjev, ki jih to stanje obravnava, deluje od zadnjega izbrisa na zahtevo zunanjega pregledovalnika OBD. Pripravljenost se nastavi na „not complete“ (nezaključeno) z izbrisom spomina kod napak monitorja ali skupine monitorjev na zahtevo zunanjega pregledovalnika.
  Običajna zaustavitev motorja ne povzroči spremembe pripravljenosti.
  Proizvajalec lahko na podlagi odobritve upravne službe zahteva, da se stanje pripravljenosti za monitor nastavi tako, da kaže „complete“ (zaključeno), ne da bi monitor zaključil, če je zaradi trajne prisotnosti skrajnih pogojev delovanja (npr. nizke temperature okolja, visoke nadmorske višine) v več zaporedjih delovanja onemogočen nadzor. Vsaka taka zahteva mora navesti pogoje za deaktiviranje sistema nadzora in število zaporedij delovanja, ki bi minila brez zaključka monitorja, preden bi bilo stanje pripravljenosti označeno kot „complete“ (zaključeno). |
| --- | --- |

4.7.1.5

Pripravljenost

Pripravljenost se nastavi na „complete“ (zaključeno), ko monitor ali skupina monitorjev, ki jih to stanje obravnava, deluje od zadnjega izbrisa na zahtevo zunanjega pregledovalnika OBD. Pripravljenost se nastavi na „not complete“ (nezaključeno) z izbrisom spomina kod napak monitorja ali skupine monitorjev na zahtevo zunanjega pregledovalnika.

Običajna zaustavitev motorja ne povzroči spremembe pripravljenosti.

Proizvajalec lahko na podlagi odobritve upravne službe zahteva, da se stanje pripravljenosti za monitor nastavi tako, da kaže „complete“ (zaključeno), ne da bi monitor zaključil, če je zaradi trajne prisotnosti skrajnih pogojev delovanja (npr. nizke temperature okolja, visoke nadmorske višine) v več zaporedjih delovanja onemogočen nadzor. Vsaka taka zahteva mora navesti pogoje za deaktiviranje sistema nadzora in število zaporedij delovanja, ki bi minila brez zaključka monitorja, preden bi bilo stanje pripravljenosti označeno kot „complete“ (zaključeno).

| 4.7.2 | Informacije o pretoku podatkov
  Sistem OBD dá pregledovalniku na zahtevo v realnem času na voljo podatke, prikazane v tabelah 1 do 4 v dodatku 5 te priloge (vrednosti dejanskih signalov naj se uporabljajo v korist nadomestnih vrednosti).
  Za namen izračunanih parametrov obremenitve in navora sistem OBD poroča najnatančnejše vrednosti, izračunane v ustrezni elektronski krmilni enoti (npr. računalnik za krmiljenje motorja).
  V tabeli 1 v dodatku 5 je podan seznam obveznih podatkov OBD v zvezi z obremenitvijo in vrtilno frekvenco motorja.
  V tabeli 2 v dodatku 5 so prikazani ostali podatki OBD, ki morajo biti vključeni, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za aktiviranje ali deaktiviranje OBD monitorjev.
  V tabeli 3 v dodatku 5 so prikazani podatki, ki morajo biti vključeni, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke (6). Če proizvajalec tako odloči, se lahko vključijo tudi drugi podatki iz zamrznjenih nizov ali informacije o pretoku podatkov.
  Če napravo nadzira sistem OBD in je dodatek 5 ne pokriva (npr. SCR), morajo informacije o pretoku podatkov vključevati elemente podatkov za senzorje in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v dodatku 5. Ti se ob podelitvi homologacije predložijo v odobritev upravne službe. |
| --- | --- |

4.7.2

Informacije o pretoku podatkov

Sistem OBD dá pregledovalniku na zahtevo v realnem času na voljo podatke, prikazane v tabelah 1 do 4 v dodatku 5 te priloge (vrednosti dejanskih signalov naj se uporabljajo v korist nadomestnih vrednosti).

Za namen izračunanih parametrov obremenitve in navora sistem OBD poroča najnatančnejše vrednosti, izračunane v ustrezni elektronski krmilni enoti (npr. računalnik za krmiljenje motorja).

V tabeli 1 v dodatku 5 je podan seznam obveznih podatkov OBD v zvezi z obremenitvijo in vrtilno frekvenco motorja.

V tabeli 2 v dodatku 5 so prikazani ostali podatki OBD, ki morajo biti vključeni, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za aktiviranje ali deaktiviranje OBD monitorjev.

V tabeli 3 v dodatku 5 so prikazani podatki, ki morajo biti vključeni, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke (6). Če proizvajalec tako odloči, se lahko vključijo tudi drugi podatki iz zamrznjenih nizov ali informacije o pretoku podatkov.

Če napravo nadzira sistem OBD in je dodatek 5 ne pokriva (npr. SCR), morajo informacije o pretoku podatkov vključevati elemente podatkov za senzorje in aktivatorje te naprave na način, podoben tistim, opisanim v dodatku 5. Ti se ob podelitvi homologacije predložijo v odobritev upravne službe.

| 4.7.3 | Dostop do podatkov OBD
  Dostop do podatkov OBD se zagotovi izključno v skladu s standardi, omenjenimi v dodatku 6 te priloge in naslednjih pododstavkih (7).
  Dostop do podatkov OBD ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti zgolj pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago podatkov OBD ne sme biti potrebne nobene posebne dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.
  Podprta mora biti metoda enotnega dostopa (npr. enotna točka/vozlišče dostopa) do podatkov OBD za priklic vseh podatkov OBD. Ta metoda mora omogočiti dostop do vseh podatkov OBD, ki jih zahteva ta priloga. Ta metoda mora omogočati tudi dostop do posebnih manjših paketov podatkov, kot so opredeljeni v tej prilogi (npr. paketi podatkov o tehnični brezhibnosti v primeru OBD, povezanega z emisijami).
  Dostop do podatkov OBD se zagotovi z uporabo vsaj enega od naslednjih serij standardov, omenjenih v dodatku 6:






  (a) | ISO/PAS 27145 (na osnovi CAN) |
| --- | --- | --- |

4.7.3

Dostop do podatkov OBD

Dostop do podatkov OBD se zagotovi izključno v skladu s standardi, omenjenimi v dodatku 6 te priloge in naslednjih pododstavkih (7).

Dostop do podatkov OBD ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti zgolj pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago podatkov OBD ne sme biti potrebne nobene posebne dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.

Podprta mora biti metoda enotnega dostopa (npr. enotna točka/vozlišče dostopa) do podatkov OBD za priklic vseh podatkov OBD. Ta metoda mora omogočiti dostop do vseh podatkov OBD, ki jih zahteva ta priloga. Ta metoda mora omogočati tudi dostop do posebnih manjših paketov podatkov, kot so opredeljeni v tej prilogi (npr. paketi podatkov o tehnični brezhibnosti v primeru OBD, povezanega z emisijami).

Dostop do podatkov OBD se zagotovi z uporabo vsaj enega od naslednjih serij standardov, omenjenih v dodatku 6:

(a)

ISO/PAS 27145 (na osnovi CAN)

| (b) | ISO 27145 (na osnovi TCP/IP) |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145 (na osnovi TCP/IP)

| (c) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

(c)

SAE J1939-71

Dostop do podatkov OBD mora biti mogoč s pomočjo žične povezave.

Podatke OBD posreduje sistem OBD na zahtevo z uporabo pregledovalnika, ki izpolnjuje zahteve veljavnih standardov, omenjenih v dodatku 6 (komunikacija z zunanjo preskusno napravo).

| 4.7.3.1 | Žična komunikacija na osnovi CAN
  Hitrost komunikacije na žični podatkovni povezavi sistema OBD mora biti 250 kbps ali 500 kbps.
  Odgovornost proizvajalca je izbrati hitrost, merjeno v baudih, in zasnovati sistem OBD v skladu z zahtevami, določenimi v standardih iz dodatka 6 in omenjenimi v tej prilogi. Sistem OBD mora biti odporen proti avtomatski detekciji med tema dvema hitrostma, merjenima v baudih, zunanje preskusne opreme.
  Vmesnik za povezavo med vozilom in zunanjo diagnostično preskusno opremo (npr. pregledovalnik) mora biti standardiziran in mora izpolnjevati vse zahteve standarda ISO 15031-3 tip A (napajanje 12 VDC), tip B (napajanje 24 VDC) ali SAE J1939-13 (napajanje 12 ali 24 VDC). |
| --- | --- |

4.7.3.1

Žična komunikacija na osnovi CAN

Hitrost komunikacije na žični podatkovni povezavi sistema OBD mora biti 250 kbps ali 500 kbps.

Odgovornost proizvajalca je izbrati hitrost, merjeno v baudih, in zasnovati sistem OBD v skladu z zahtevami, določenimi v standardih iz dodatka 6 in omenjenimi v tej prilogi. Sistem OBD mora biti odporen proti avtomatski detekciji med tema dvema hitrostma, merjenima v baudih, zunanje preskusne opreme.

Vmesnik za povezavo med vozilom in zunanjo diagnostično preskusno opremo (npr. pregledovalnik) mora biti standardiziran in mora izpolnjevati vse zahteve standarda ISO 15031-3 tip A (napajanje 12 VDC), tip B (napajanje 24 VDC) ali SAE J1939-13 (napajanje 12 ali 24 VDC).

| 4.7.3.2 | (rezervirano za žično komunikacijo na osnovi TCP/IP (ethernet).) |
| --- | --- |

4.7.3.2

(rezervirano za žično komunikacijo na osnovi TCP/IP (ethernet).)

| 4.7.3.3 | Mesto namestitve konektorja
  Konektor mora biti nameščen na območju prostora za noge na voznikovi strani v notranjosti vozila na prostoru, ki ga povezujeta voznikova stran vozila in rob osrednje konzole na voznikovi strani (ali središčnica vozila, če vozilo nima osrednje konzole), in na mestu, ki ni višje od spodnje strani volana, ko je le-ta v najnižjem nastavljivem položaju. Konektor ne sme biti nameščen na ali v osrednji konzoli (tj. niti na vodoravnih stranicah blizu prestavne ročice, ročice parkirne zavore ali držal za pijačo, nameščenih na tleh vozila, niti na navpičnih stranicah blizu komand stereo/radijskega sistema, klimatskega sistema ali navigacijskega sistema). Mesto namestitve konektorja mora biti zlahka razpoznavno in dostopno (npr. za povezavo zunanjega orodja). Pri vozilih, opremljenih z vrati na voznikovi strani, mora biti konektor zlahka razpoznaven in dostopen za osebo, ki stoji (ali „čepi“) zunaj vozila na voznikovi strani, na kateri so vrata odprta.
  Upravna služba lahko na zahtevo proizvajalca odobri alternativno mesto namestitve, pod pogojem, da je le-to zlahka dostopno in zaščiteno pred naključno poškodbo v normalnih pogojih uporabe, npr. mesto namestitve, kot je opisano v standardih serije ISO 15031.
  Če je konektor zakrit ali nameščen v posebnem ohišju za instrumente, mora biti pokrov ali vratca predalčka mogoče sneti z roko brez uporabe kakršnih koli orodij in na njem mora biti jasna oznaka „OBD“, ki označuje mesto namestitve konektorja.
  Proizvajalec lahko vozila opremi z dodatnimi diagnostičnimi konektorji in podatkovnimi povezavami za specifične potrebe proizvajalca, ki niso obvezne funkcije OBD. Če dodatni konektor ustreza enemu od standardnih diagnostičnih konektorjev, dovoljenih v dodatku 6, mora imeti izključno konektor, zahtevan po tej prilogi, jasno oznako „OBD“, da se tako loči od drugih podobnih konektorjev. |
| --- | --- |

4.7.3.3

Mesto namestitve konektorja

Konektor mora biti nameščen na območju prostora za noge na voznikovi strani v notranjosti vozila na prostoru, ki ga povezujeta voznikova stran vozila in rob osrednje konzole na voznikovi strani (ali središčnica vozila, če vozilo nima osrednje konzole), in na mestu, ki ni višje od spodnje strani volana, ko je le-ta v najnižjem nastavljivem položaju. Konektor ne sme biti nameščen na ali v osrednji konzoli (tj. niti na vodoravnih stranicah blizu prestavne ročice, ročice parkirne zavore ali držal za pijačo, nameščenih na tleh vozila, niti na navpičnih stranicah blizu komand stereo/radijskega sistema, klimatskega sistema ali navigacijskega sistema). Mesto namestitve konektorja mora biti zlahka razpoznavno in dostopno (npr. za povezavo zunanjega orodja). Pri vozilih, opremljenih z vrati na voznikovi strani, mora biti konektor zlahka razpoznaven in dostopen za osebo, ki stoji (ali „čepi“) zunaj vozila na voznikovi strani, na kateri so vrata odprta.

Upravna služba lahko na zahtevo proizvajalca odobri alternativno mesto namestitve, pod pogojem, da je le-to zlahka dostopno in zaščiteno pred naključno poškodbo v normalnih pogojih uporabe, npr. mesto namestitve, kot je opisano v standardih serije ISO 15031.

Če je konektor zakrit ali nameščen v posebnem ohišju za instrumente, mora biti pokrov ali vratca predalčka mogoče sneti z roko brez uporabe kakršnih koli orodij in na njem mora biti jasna oznaka „OBD“, ki označuje mesto namestitve konektorja.

Proizvajalec lahko vozila opremi z dodatnimi diagnostičnimi konektorji in podatkovnimi povezavami za specifične potrebe proizvajalca, ki niso obvezne funkcije OBD. Če dodatni konektor ustreza enemu od standardnih diagnostičnih konektorjev, dovoljenih v dodatku 6, mora imeti izključno konektor, zahtevan po tej prilogi, jasno oznako „OBD“, da se tako loči od drugih podobnih konektorjev.

| 4.7.4 | Izbris/ponastavitev podatkov OBD s pregledovalnikom
  Na zahtevo pregledovalnika se naslednji podatki izbrišejo iz računalniškega pomnilnika ali ponastavijo na vrednost, določeno v tej prilogi.







  Podatek OBD | Izbrisljiv | Ponastavljiv (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| stanje indikatorja za javljanje napak | | X |
| pripravljenost sistema OBD | | X |
| število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI) | X | |
| vsi DTC-ji | X | |
| vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja | | X |
| število ur delovanja motorja od števca(-ev) B1 | | X |
| podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga | X | |

4.7.4

Izbris/ponastavitev podatkov OBD s pregledovalnikom

Na zahtevo pregledovalnika se naslednji podatki izbrišejo iz računalniškega pomnilnika ali ponastavijo na vrednost, določeno v tej prilogi.

Podatek OBD

Izbrisljiv

Ponastavljiv (8)

stanje indikatorja za javljanje napak

X

pripravljenost sistema OBD

X

število ur delovanja motorja od aktiviranja indikatorja za javljanje napak (števec stalnega MI)

X

vsi DTC-ji

X

vrednost števca B1 pri največjem številu ur delovanja motorja

X

število ur delovanja motorja od števca(-ev) B1

X

podatki iz zamrznjenih nizov, ki jih zahteva ta priloga

X

Podatki OBD se ne smejo izbrisati z odklopom akumulatorja(-ev) vozila.

4.8   Elektronska varnost

Vsako vozilo z enoto za uravnavanje emisij mora imeti funkcije za preprečevanje sprememb, razen če jih je odobril proizvajalec. Proizvajalec mora odobriti spremembe, če so le-te potrebne zaradi diagnostike, servisiranja, pregledov, naknadnega opremljanja ali popravila vozila.

Vse računalniške kode, ki jih je mogoče reprogramirati, ali obratovalni parametri morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi in dosegati vsaj tako stopnjo zaščite, ki ustreza določbam v ISO 15031-7 (SAE J2186) ali J1939-73, pod pogojem, da zamenjava podatkov o varnosti poteka ob uporabi protokolov in diagnostičnega konektorja, kot je predpisano v tej prilogi. Vsi odstranljivi kalibracijski spominski čipi morajo biti zasnovani tako, da so zaprti v zapečatenem ohišju ali zaščiteni z elektronskimi algoritmi in jih ni mogoče menjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov.

Delovnih parametrov računalniško kodiranega motorja ne sme biti mogoče spreminjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov (npr. zaspajkane ali z izolacijsko maso zalite računalniške komponente ali zapečatena (ali zaspajkana) računalniška ohišja).

Proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo nedovoljeno spreminjanje nastavitve največje dobave goriva, medtem ko je vozilo v prometu.

Za tista vozila, za katere je malo verjetno, da potrebujejo zaščito, lahko proizvajalci pri upravni službi zaprosijo za oprostitev ene od teh zahtev. Merila, ki jih upravna služba ocenjuje pri presoji o oprostitvi, med drugim vključujejo tudi trenutno razpoložljivost delovnih čipov, največjo zmogljivost vozila in predvideni obseg prodaje vozila.

Proizvajalci, ki uporabljajo programirljive sisteme računalniških kod (npr. električni izbrisljivi programirljiv bralni pomnilnik, EEPROM), morajo preprečiti nedovoljeno reprogramiranje. Proizvajalci morajo vključiti izboljšane strategije za zaščito pred nedovoljenimi posegi in funkcije za zaščito pred zapisovanjem, ki zahtevajo elektronski dostop do računalnika, ki ga vzdržuje proizvajalec, na drugem kraju. Upravna služba lahko odobri alternativne metode, ki zagotavljajo enakovredno stopnjo zaščite pred nedovoljenimi posegi.

4.9   Trajnost sistema OBD

Sistem OBD mora biti načrtovan in izdelan tako, da lahko v celotni življenjski dobi vozila ali sistema motorja identificira vrste napak.

Vse dodatne določbe, ki obravnavajo trajnost sistemov OBD, so vsebovane v tej prilogi.

Sistem OBD ne sme biti programiran ali kako drugače zasnovan tako, da se delno ali v celoti deaktivira glede na starost vozila in/ali število prevoženih kilometrov v dejanski življenjski dobi vozila, prav tako pa sistem ne sme vsebovati kakršnega koli algoritma ali strategije, namenjene postopnemu zmanjševanju učinkovitosti sistema OBD.

5.   ZAHTEVE ZA ZMOGLJIVOST

5.1   Mejne vrednosti

Mejne vrednosti OBD za ustrezna merila za nadzor, opredeljena v dodatku 3, so določene v osrednjem delu tega pravilnika.

5.2   Začasno deaktiviranje sistema OBD

Homologacijski organi lahko odobrijo začasno deaktiviranje sistema OBD pod pogoji, določenimi v naslednjih pododstavkih.

Ob podelitvi homologacije ali homologacije tipa proizvajalec upravni službi predloži podroben opis vsake od strategij začasnega deaktiviranja sistema OBD ter podatke in/ali tehnično oceno, ki dokazuje(-jo), da bi bil nadzor v veljavnih pogojih nezanesljiv ali neizvedljiv.

V vseh primerih se mora nadzor nadaljevati, potem ko pogojev, ki upravičujejo začasno deaktiviranje, ni več.

| 5.2.1 | Varnost obratovanja motorja/vozila
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov OBD-nadzora, kadar so aktivirane strategije varnosti obratovanja.
  Sistem OBD-nadzora ni potreben za ocenjevanje sestavnih delov med napako, če bi tako ocenjevanje pomenilo tveganje za varno uporabo vozila. |
| --- | --- |

5.2.1

Varnost obratovanja motorja/vozila

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov OBD-nadzora, kadar so aktivirane strategije varnosti obratovanja.

Sistem OBD-nadzora ni potreben za ocenjevanje sestavnih delov med napako, če bi tako ocenjevanje pomenilo tveganje za varno uporabo vozila.

| 5.2.2 | Pogoji glede temperature okolje in nadmorske višine
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje monitorjev sistema OBD pri temperaturi okolja ob zagonu motorja pod 266 K (-7 stopinj Celzija ali 20 stopinj Fahrenheita) ali nad 308 K (35 stopinj Celzija ali 95 stopinj Fahrenheita) ali na nadmorski višini nad 2 500 metri (8 202 čevlji).
  Proizvajalec lahko nadalje zahteva dovoljenje, da se monitor sistema OBD deaktivira tudi pri drugih temperaturah okolja ob zagonu motorja, ob ugotovitvi, da je proizvajalec s podatki in/ali tehnično oceno dokazal, da bi pri teh temperaturah okolja zaradi njihovega vpliva na sam sestavni del (npr. zmrzovanje sestavnega dela) prišlo do napačne diagnoze.








  Opomba | : | Okoljske pogoje se lahko ocenjuje s posrednimi metodami. Pogoji glede temperature okolja, na primer, se lahko določijo na podlagi temperature vsesanega zraka. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2

Pogoji glede temperature okolje in nadmorske višine

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje monitorjev sistema OBD pri temperaturi okolja ob zagonu motorja pod 266 K (-7 stopinj Celzija ali 20 stopinj Fahrenheita) ali nad 308 K (35 stopinj Celzija ali 95 stopinj Fahrenheita) ali na nadmorski višini nad 2 500 metri (8 202 čevlji).

Proizvajalec lahko nadalje zahteva dovoljenje, da se monitor sistema OBD deaktivira tudi pri drugih temperaturah okolja ob zagonu motorja, ob ugotovitvi, da je proizvajalec s podatki in/ali tehnično oceno dokazal, da bi pri teh temperaturah okolja zaradi njihovega vpliva na sam sestavni del (npr. zmrzovanje sestavnega dela) prišlo do napačne diagnoze.

Opomba

:

Okoljske pogoje se lahko ocenjuje s posrednimi metodami. Pogoji glede temperature okolja, na primer, se lahko določijo na podlagi temperature vsesanega zraka.

| 5.2.3 | Nizka količina goriva
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, na katere vpliva nizka količina ali zmanjkanje goriva (npr. diagnoza napake sistema za dovajanje goriva ali neuspel vžig). Nizka količina goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 100 litrov ali 20 odstotkov nazivne prostornine rezervoarja za gorivo, kar koli je nižje. |
| --- | --- |

5.2.3

Nizka količina goriva

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, na katere vpliva nizka količina ali zmanjkanje goriva (npr. diagnoza napake sistema za dovajanje goriva ali neuspel vžig). Nizka količina goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 100 litrov ali 20 odstotkov nazivne prostornine rezervoarja za gorivo, kar koli je nižje.

| 5.2.4 | Nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, na katere lahko vpliva nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema. |
| --- | --- |

5.2.4

Nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, na katere lahko vpliva nivo napetosti akumulatorja vozila ali sistema.

| 5.2.4.1 | Nizka napetost
  Za sisteme nadzora, na katere vpliva nizka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, kadar je napetost akumulatorja ali sistema manjša od 90 % nazivne napetosti (ali 11,0 voltov za 12-voltni akumulator, 22,0 voltov za 24-voltni akumulator). Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje, da za deaktiviranje nadzora sistema uporabljajo prag napetosti, ki je višji od te vrednosti.
  Proizvajalec mora dokazati, da bi bil nadzor pri teh napetostih nezanesljiv in da je bodisi daljše delovanje vozila pod merili za deaktiviranje malo verjetno ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napako pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev. |
| --- | --- |

5.2.4.1

Nizka napetost

Za sisteme nadzora, na katere vpliva nizka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, kadar je napetost akumulatorja ali sistema manjša od 90 % nazivne napetosti (ali 11,0 voltov za 12-voltni akumulator, 22,0 voltov za 24-voltni akumulator). Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje, da za deaktiviranje nadzora sistema uporabljajo prag napetosti, ki je višji od te vrednosti.

Proizvajalec mora dokazati, da bi bil nadzor pri teh napetostih nezanesljiv in da je bodisi daljše delovanje vozila pod merili za deaktiviranje malo verjetno ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napako pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev.

| 5.2.4.2 | Visoka napetost
  Za sisteme nadzora, povezane z emisijami, na katere vpliva visoka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, kadar napetost akumulatorja ali sistema preseže napetost po opredelitvi proizvajalca.
  Proizvajalec mora dokazati, da bi bil nadzor pri napetosti, višji od tiste po opredelitvi proizvajalca, nezanesljiv in da se bodisi prižge opozorilna lučka električnega sistema/alternatorja za polnjenje (ali je merilnik napetosti v „rdečem območju“) ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napaka pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Visoka napetost

Za sisteme nadzora, povezane z emisijami, na katere vpliva visoka napetost akumulatorja vozila ali sistema, lahko proizvajalci zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, kadar napetost akumulatorja ali sistema preseže napetost po opredelitvi proizvajalca.

Proizvajalec mora dokazati, da bi bil nadzor pri napetosti, višji od tiste po opredelitvi proizvajalca, nezanesljiv in da se bodisi prižge opozorilna lučka električnega sistema/alternatorja za polnjenje (ali je merilnik napetosti v „rdečem območju“) ali pa sistem OBD nadzira napetost akumulatorja ali sistema in bo zaznal napaka pri napetosti, ki se uporablja za deaktiviranje drugih monitorjev.

| 5.2.5 | Aktivni PTO (naprave za odjem moči)
  Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za začasno deaktiviranje prizadetih sistemov nadzora v vozilih, opremljenih z napravo za odjem moči, pod pogojem, da je ta naprava začasno aktivna. |
| --- | --- |

5.2.5

Aktivni PTO (naprave za odjem moči)

Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za začasno deaktiviranje prizadetih sistemov nadzora v vozilih, opremljenih z napravo za odjem moči, pod pogojem, da je ta naprava začasno aktivna.

| 5.2.6 | Prisilna regeneracija
  Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov OBD-nadzora med prisilno regeneracijo sistema za uravnavanje emisij za motorjem (npr. filtra za delce). |
| --- | --- |

5.2.6

Prisilna regeneracija

Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje prizadetih sistemov OBD-nadzora med prisilno regeneracijo sistema za uravnavanje emisij za motorjem (npr. filtra za delce).

| 5.2.7 | AECS
  Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje monitorjev sistema OBD med delovanjem AECS, vključno z MECS, pod pogoji, ki še niso zajeti v odstavku 5.2, če delovanje AECS vpliva na zmogljivost nadzora monitorja. |
| --- | --- |

5.2.7

AECS

Proizvajalec lahko zahteva dovoljenje za deaktiviranje monitorjev sistema OBD med delovanjem AECS, vključno z MECS, pod pogoji, ki še niso zajeti v odstavku 5.2, če delovanje AECS vpliva na zmogljivost nadzora monitorja.

6.   ZAHTEVE ZA DOKAZOVANJE

Osnovni elementi za dokazovanje skladnosti sistema OBD z zahtevami te priloge so naslednji:

| (a) | postopek izbire osnovnega sistema motorja sistema OBD. Osnovni sistem motorja sistema OBD izbere proizvajalec v dogovoru z upravno službo. |
| --- | --- |

(a)

postopek izbire osnovnega sistema motorja sistema OBD. Osnovni sistem motorja sistema OBD izbere proizvajalec v dogovoru z upravno službo.

| (b) | postopek dokazovanja razvrstitve napake. Proizvajalec upravni službi predloži razvrstitev posamezne napake za ta osnovni sistem motorja sistema OBD ter potrebne podporne podatke za namen utemeljitve posamezne razvrstitve. |
| --- | --- |

(b)

postopek dokazovanja razvrstitve napake. Proizvajalec upravni službi predloži razvrstitev posamezne napake za ta osnovni sistem motorja sistema OBD ter potrebne podporne podatke za namen utemeljitve posamezne razvrstitve.

| (c) | postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela. Proizvajalec na zahtevo upravne službe posreduje okvarjene sestavne dele za potrebe preskušanja sistema OBD. Ti sestavni deli se kvalificirajo na podlagi podpornih podatkov, ki jih predloži proizvajalec. |
| --- | --- |

(c)

postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela. Proizvajalec na zahtevo upravne službe posreduje okvarjene sestavne dele za potrebe preskušanja sistema OBD. Ti sestavni deli se kvalificirajo na podlagi podpornih podatkov, ki jih predloži proizvajalec.

6.1   Družina sistemov OBD glede na emisije

Proizvajalec je odgovoren za določitev sestave družine sistemov OBD glede na emisije. Razvrstitev sistemov motorjev v skupine znotraj družine sistemov OBD glede na emisije mora temeljiti na dobri inženirski presoji in biti predmet odobritve upravne službe.

Motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, lahko še vedno spadajo v isto družino sistemov OBD glede na emisije.

| 6.1.1 | Parametri, ki opredeljujejo družino sistemov OBD glede na emisije
  Za družino sistemov OBD glede na emisije so značilni osnovni konstrukcijski parametri, ki so skupni sistemom motorjev v družini.
  Šteje se, da sistemi motorjev spadajo v isto družino motorjev OBD, če imajo podobne naslednje osnovne parametre:






  (a) | sisteme za uravnavanje emisij, |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Parametri, ki opredeljujejo družino sistemov OBD glede na emisije

Za družino sistemov OBD glede na emisije so značilni osnovni konstrukcijski parametri, ki so skupni sistemom motorjev v družini.

Šteje se, da sistemi motorjev spadajo v isto družino motorjev OBD, če imajo podobne naslednje osnovne parametre:

(a)

sisteme za uravnavanje emisij,

| (b) | metode OBD-nadzora, |
| --- | --- |

(b)

metode OBD-nadzora,

| (c) | merila za nadzor delovanja in sestavnih delov/komponent ter |
| --- | --- |

(c)

merila za nadzor delovanja in sestavnih delov/komponent ter

| (d) | parametre nadzora (npr. pogostnost). |
| --- | --- |

(d)

parametre nadzora (npr. pogostnost).

Te podobnosti mora proizvajalec dokazati z ustrezno strokovno predstavitvijo ali drugimi ustreznimi postopki in jih mora odobriti upravna služba.

Proizvajalec lahko zahteva, da upravna služba odobri manjše razlike v metodah nadzora/diagnosticiranja sistema motorja za uravnavanje emisij zaradi različne konfiguracije sistema motorja, kadar proizvajalec te metode šteje za podobne in:

| (a) | se razlikujejo le toliko, da se ujemajo s specifičnostmi zadevnih sestavnih delov (npr. velikost, pretok izpušnih plinov itd.), ali pa |
| --- | --- |

(a)

se razlikujejo le toliko, da se ujemajo s specifičnostmi zadevnih sestavnih delov (npr. velikost, pretok izpušnih plinov itd.), ali pa

| (b) | njihove podobnosti temeljijo na dobri inženirski presoji. |
| --- | --- |

(b)

njihove podobnosti temeljijo na dobri inženirski presoji.

| 6.1.2 | Osnovni sistem motorja sistema OBD
  Skladnost družine sistemov OBD glede na emisije z zahtevami te priloge se doseže z dokazom skladnosti osnovnega sistema motorja sistema OBD te družine.
  Izbor osnovnega sistema motorja sistema OBD opravi proizvajalec, odobriti pa ga mora upravna služba.
  Upravna služba se lahko pred preskušanjem odloči, da od proizvajalca zahteva, da za dokazovanje izbere dodaten motor.
  Prav tako lahko proizvajalec upravni službi predlaga preskus dodatnih motorjev, da zajame celotno družino sistemov OBD glede na emisije. |
| --- | --- |

6.1.2

Osnovni sistem motorja sistema OBD

Skladnost družine sistemov OBD glede na emisije z zahtevami te priloge se doseže z dokazom skladnosti osnovnega sistema motorja sistema OBD te družine.

Izbor osnovnega sistema motorja sistema OBD opravi proizvajalec, odobriti pa ga mora upravna služba.

Upravna služba se lahko pred preskušanjem odloči, da od proizvajalca zahteva, da za dokazovanje izbere dodaten motor.

Prav tako lahko proizvajalec upravni službi predlaga preskus dodatnih motorjev, da zajame celotno družino sistemov OBD glede na emisije.

6.2   Postopek dokazovanja razvrstitve napake

Proizvajalec mora upravni službi predložiti dokumentacijo, ki dokazuje ustrezno razvrstitev posamezne napake. Ta dokumentacija mora vsebovati analizo okvar (na primer, elemente „analize vrste in vpliva okvare“), vsebuje pa lahko tudi:

| (a) | rezultate simulacije, |
| --- | --- |

(a)

rezultate simulacije,

| (b) | rezultate preskusov in |
| --- | --- |

(b)

rezultate preskusov in

| (c) | sklic na predhodno odobreno razvrstitev. |
| --- | --- |

(c)

sklic na predhodno odobreno razvrstitev.

V naslednjih odstavkih so navedene zahteve za dokazovanje pravilne razvrstitve, vključno z zahtevami za preskušanje. Najmanjše število preskusov je štiri, največje število preskusov pa je štirikrat toliko, kolikor se upošteva družin motorjev v družini sistemov OBD glede na emisije. Upravna služba se lahko kadar koli odloči skrajšati preskus, preden je doseženo to največje število preskusov okvar.

V posebnih primerih, kjer preskušanje za razvrstitev ni mogoče (na primer, če se aktivira MECS in motor ne more izvesti ustreznega preskusa itn.), se lahko napaka razvrsti na podlagi tehnične utemeljitve. To izjemo dokumentira proizvajalec in je predmet soglasja upravne službe.

| 6.2.1 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo A
  Proizvajalčeva uvrstitev napake v kategorijo A ni predmet demonstracijskega preskusa.
  Če se upravna služba ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo A, zahteva uvrstitev napake bodisi v kategorijo B1, B2 ali C.
  V tem primeru mora biti v dokumentu o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo upravne službe. |
| --- | --- |

6.2.1

Dokazovanje razvrstitve v kategorijo A

Proizvajalčeva uvrstitev napake v kategorijo A ni predmet demonstracijskega preskusa.

Če se upravna služba ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo A, zahteva uvrstitev napake bodisi v kategorijo B1, B2 ali C.

V tem primeru mora biti v dokumentu o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo upravne službe.

| 6.2.2 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B1 (razlikovanje med A in B1)
  Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B1, mora biti iz dokumentacije jasno razvidno, da v določenih okoliščinah (9) napaka povzroči emisije, nižje od mejnih vrednosti OBD.
  Če upravna služba zahteva, da se za dokaz uvrstitve napake v kategorijo B1 izvede preskus glede emisij, mora proizvajalec dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:






  (a) | proizvajalec izbere okoliščine preskusa v dogovoru z upravno službo; |
| --- | --- | --- |

6.2.2

Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B1 (razlikovanje med A in B1)

Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B1, mora biti iz dokumentacije jasno razvidno, da v določenih okoliščinah (9) napaka povzroči emisije, nižje od mejnih vrednosti OBD.

Če upravna služba zahteva, da se za dokaz uvrstitve napake v kategorijo B1 izvede preskus glede emisij, mora proizvajalec dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:

(a)

proizvajalec izbere okoliščine preskusa v dogovoru z upravno službo;

| (b) | proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD. |
| --- | --- |

(b)

proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD.

Če proizvajalcu ne uspe dokazati razvrstitve v kategorijo B1, se napaka uvrsti v kategorijo A.

| 6.2.3 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B1 (razlikovanje med B2 in B1)
  Če se upravna služba ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B1, ker meni, da mejne vrednosti OBD niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo B2 ali C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo upravne službe. |
| --- | --- |

6.2.3

Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B1 (razlikovanje med B2 in B1)

Če se upravna služba ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B1, ker meni, da mejne vrednosti OBD niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo B2 ali C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo upravne službe.

| 6.2.4 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B2 (razlikovanje med B2 in B1)
  Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B2 mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od mejnih vrednosti OBD.
  Če se upravna služba ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da so mejne vrednosti OBD presežene, lahko od proizvajalca zahteva, da s preskušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti OBD. Če preskus ni uspešen, potem upravna služba zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo A ali B1, proizvajalec pa mora nato dokazati ustreznost te razvrstitve, medtem ko mora biti dokumentacija posodobljena. |
| --- | --- |

6.2.4

Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B2 (razlikovanje med B2 in B1)

Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo B2 mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od mejnih vrednosti OBD.

Če se upravna služba ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da so mejne vrednosti OBD presežene, lahko od proizvajalca zahteva, da s preskušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti OBD. Če preskus ni uspešen, potem upravna služba zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo A ali B1, proizvajalec pa mora nato dokazati ustreznost te razvrstitve, medtem ko mora biti dokumentacija posodobljena.

| 6.2.5 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B2 (razlikovanje med B2 in C)
  Če se upravna služba ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da s predpisi urejene mejne vrednosti emisij niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo upravne službe. |
| --- | --- |

6.2.5

Dokazovanje razvrstitve v kategorijo B2 (razlikovanje med B2 in C)

Če se upravna služba ne strinja s proizvajalčevo uvrstitvijo napake v kategorijo B2, ker meni, da s predpisi urejene mejne vrednosti emisij niso presežene, potem zahteva prerazvrstitev te napake v kategorijo C. V tem primeru mora biti v dokumentih o homologaciji zapisano, da je bila razvrstitev napake določena v skladu z zahtevo upravne službe.

| 6.2.6 | Dokazovanje razvrstitve v kategorijo C
  Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo C mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.
  Če se upravna služba ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo C, lahko od proizvajalca zahteva, da s preskušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti emisij, urejenih s predpisi.
  Če preskus ni uspešen, potem upravna služba zahteva prerazvrstitev te napake, proizvajalec pa mora nato dokazati ustreznost te prerazvrstitve, medtem ko mora biti dokumentacija posodobljena. |
| --- | --- |

6.2.6

Dokazovanje razvrstitve v kategorijo C

Za namen utemeljitve uvrstitve napake v kategorijo C mora proizvajalec dokazati, da so emisije nižje od s predpisi urejenih mejnih vrednosti emisij.

Če se upravna služba ne strinja z uvrstitvijo napake v kategorijo C, lahko od proizvajalca zahteva, da s preskušanjem dokaže, da so emisije zaradi te napake nižje od mejnih vrednosti emisij, urejenih s predpisi.

Če preskus ni uspešen, potem upravna služba zahteva prerazvrstitev te napake, proizvajalec pa mora nato dokazati ustreznost te prerazvrstitve, medtem ko mora biti dokumentacija posodobljena.

6.3   Postopki dokazovanja delovanja OBD

Proizvajalec mora upravni službi predložiti celotni sveženj dokumentacije, ki dokazuje skladnost sistema OBD, kar zadeva zmogljivost nadzora, in lahko vključuje:

| (a) | algoritme in odločitvene diagrame, |
| --- | --- |

(a)

algoritme in odločitvene diagrame,

| (b) | rezultate preskusov in/ali simulacij, |
| --- | --- |

(b)

rezultate preskusov in/ali simulacij,

| (c) | sklic na predhodno odobrene sisteme nadzora itn. |
| --- | --- |

(c)

sklic na predhodno odobrene sisteme nadzora itn.

V naslednjih odstavkih so navedene zahteve za dokazovanje delovanja OBD, vključno z zahtevami za preskušanje. Najmanjše število preskusov je štiri, največje število preskusov pa je štirikrat toliko, kolikor se upošteva družin motorjev v družini sistemov OBD glede na emisije. Upravna služba se lahko kadar koli odloči skrajšati preskus, preden je doseženo to največje število preskusov okvar.

| 6.3.1 | Postopki dokazovanja delovanja OBD s preskušanjem
  Poleg tega, da proizvajalec predloži podporne podatke iz odstavka 6.3, mora dokazati ustrezno spremljanje specifičnih sistemov ali sestavnih delov za uravnavanje emisij, tako da jih preskusi na napravi za preskus motorja v skladu s preskusnimi postopki, določenimi v odstavku 7.2 te priloge.
  V tem primeru mora proizvajalec zagotoviti kvalificirane okvarjene sestavne dele ali električno napravo, ki bi se uporabljala za simuliranje napake.
  Ustrezna zaznava napake s strani sistema OBD in primeren odziv le-tega na to zaznavo (glej prikaz MI, shranjevanje DTC itd.) se dokazuje v skladu z odstavkom 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1

Postopki dokazovanja delovanja OBD s preskušanjem

Poleg tega, da proizvajalec predloži podporne podatke iz odstavka 6.3, mora dokazati ustrezno spremljanje specifičnih sistemov ali sestavnih delov za uravnavanje emisij, tako da jih preskusi na napravi za preskus motorja v skladu s preskusnimi postopki, določenimi v odstavku 7.2 te priloge.

V tem primeru mora proizvajalec zagotoviti kvalificirane okvarjene sestavne dele ali električno napravo, ki bi se uporabljala za simuliranje napake.

Ustrezna zaznava napake s strani sistema OBD in primeren odziv le-tega na to zaznavo (glej prikaz MI, shranjevanje DTC itd.) se dokazuje v skladu z odstavkom 7.2.

| 6.3.2 | Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela (ali sistema)
  Ta odstavek se uporablja za primere, ko se napaka, izbrana za demonstracijski preskus OBD, nadzira v primerjavi z emisijami iz izpušne cevi (10) (nadzor mejnih vrednosti emisij – glej odstavek 4.2) s preskusom glede emisij za kvalificiranje tega okvarjenega sestavnega dela.
  V zelo specifičnih primerih morda kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov ali sistemov s preskušanjem ni mogoče (na primer, če se aktivira MECS in motor ne more izvesti ustreznega preskusa itn.). V takih primerih se okvarjen sestavni del kvalificira brez preskušanja. To izjemo dokumentira proizvajalec in je predmet soglasja upravne službe. |
| --- | --- |

6.3.2

Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela (ali sistema)

Ta odstavek se uporablja za primere, ko se napaka, izbrana za demonstracijski preskus OBD, nadzira v primerjavi z emisijami iz izpušne cevi (10) (nadzor mejnih vrednosti emisij – glej odstavek 4.2) s preskusom glede emisij za kvalificiranje tega okvarjenega sestavnega dela.

V zelo specifičnih primerih morda kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov ali sistemov s preskušanjem ni mogoče (na primer, če se aktivira MECS in motor ne more izvesti ustreznega preskusa itn.). V takih primerih se okvarjen sestavni del kvalificira brez preskušanja. To izjemo dokumentira proizvajalec in je predmet soglasja upravne službe.

| 6.3.2.1 | Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorij A in B1
  Če napaka, ki jo izbere upravna služba, povzroči emisije iz izpušne cevi, ki lahko presežejo mejno vrednost OBD, mora proizvajalec s preskusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokazati, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo OTL za več kot 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1

Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorij A in B1

Če napaka, ki jo izbere upravna služba, povzroči emisije iz izpušne cevi, ki lahko presežejo mejno vrednost OBD, mora proizvajalec s preskusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokazati, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo OTL za več kot 20 %.

| 6.3.2.2 | Kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorije B2
  V primeru napak kategorije B2 in na zahtevo upravne službe proizvajalec s preskusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.2

Kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorije B2

V primeru napak kategorije B2 in na zahtevo upravne službe proizvajalec s preskusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno OTL.

| 6.3.2.3 | Kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorije C
  V primeru napak kategorije C in na zahtevo upravne službe proizvajalec s preskusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno mejno vrednost emisije, urejeno s predpisi. |
| --- | --- |

6.3.2.3

Kvalificiranje okvarjenih sestavnih delov, ki se uporablja za dokazovanje zaznave napak kategorije C

V primeru napak kategorije C in na zahtevo upravne službe proizvajalec s preskusom glede emisij v skladu z odstavkom 7 dokaže, da okvarjen sestavni del ali naprava ne povzroči, da ustrezne emisije presežejo svojo ustrezno mejno vrednost emisije, urejeno s predpisi.

| 6.3.3 | Poročilo o preskusu
  Poročilo o preskusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v dodatku 4. |
| --- | --- |

6.3.3

Poročilo o preskusu

Poročilo o preskusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v dodatku 4.

6.4   Homologacija sistema OBD s pomanjkljivostmi

| 6.4.1 | Homologacijski organi lahko na zahtevo proizvajalca homologirajo sistem OBD, tudi če vsebuje eno ali več pomanjkljivosti.
  Pri obravnavi tega zahtevka upravna služba ugotovi, ali je skladnost z zahtevami te priloge možna ali neutemeljena.
  Upravna služba mora upoštevati podatke proizvajalca, ki med drugim vključujejo tudi dejavnike, kot so tehnična izvedljivost, časovna priprava in proizvodni cikli, vključno s postopnim uvajanjem ali postopno opustitvijo konstrukcij motorjev in programiranimi nadgradnjami računalnikov, stopnja učinkovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zahtev te priloge ter dokazana zadovoljiva raven prizadevanja proizvajalca za izpolnjevanje zahtev te priloge.
  Upravna služba ne bo ugodila zahtevi za podelitev homologacije za sistem s pomanjkljivostmi, če ta nima obvezne funkcije nadzora (tj. nima monitorjev, ki se zahtevajo v dodatku 3). |
| --- | --- |

6.4.1

Homologacijski organi lahko na zahtevo proizvajalca homologirajo sistem OBD, tudi če vsebuje eno ali več pomanjkljivosti.

Pri obravnavi tega zahtevka upravna služba ugotovi, ali je skladnost z zahtevami te priloge možna ali neutemeljena.

Upravna služba mora upoštevati podatke proizvajalca, ki med drugim vključujejo tudi dejavnike, kot so tehnična izvedljivost, časovna priprava in proizvodni cikli, vključno s postopnim uvajanjem ali postopno opustitvijo konstrukcij motorjev in programiranimi nadgradnjami računalnikov, stopnja učinkovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zahtev te priloge ter dokazana zadovoljiva raven prizadevanja proizvajalca za izpolnjevanje zahtev te priloge.

Upravna služba ne bo ugodila zahtevi za podelitev homologacije za sistem s pomanjkljivostmi, če ta nima obvezne funkcije nadzora (tj. nima monitorjev, ki se zahtevajo v dodatku 3).

| 6.4.2 | Obdobje pomanjkljivosti
  Pomanjkljivost je dopustna še eno leto od datuma podelitve homologacije za sistem motorja.
  Če lahko proizvajalec upravni službi zadovoljivo dokaže, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in dodatna časovna priprava, potem se lahko pomanjkljivost dopusti še za nadaljnje leto, pod pogojem, da celotno obdobje pomanjkljivosti ne preseže 3 let (tj. dovoljeno je trikrat po enoletno obdobje pomanjkljivosti).
  Proizvajalec ne more zaprositi za podaljšanje obdobja pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

6.4.2

Obdobje pomanjkljivosti

Pomanjkljivost je dopustna še eno leto od datuma podelitve homologacije za sistem motorja.

Če lahko proizvajalec upravni službi zadovoljivo dokaže, da so za odpravo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe motorja in dodatna časovna priprava, potem se lahko pomanjkljivost dopusti še za nadaljnje leto, pod pogojem, da celotno obdobje pomanjkljivosti ne preseže 3 let (tj. dovoljeno je trikrat po enoletno obdobje pomanjkljivosti).

Proizvajalec ne more zaprositi za podaljšanje obdobja pomanjkljivosti.

7.   PRESKUSNI POSTOPKI

7.1   Postopek preskušanja

Dokazovanje ustrezne razvrstitve napake s preskušanjem ter dokazovanje pravilnega izvajanja nadzora sistema OBD s preskušanjem sta dve zadevi, ki ju je treba v postopku preskušanja obravnavati ločeno. Na primer, za napako kategorije A ne bo potreben preskus za razvrstitev, medtem ko je morda predmet preskusa delovanja OBD.

Kjer je to primerno, se lahko isti preskus uporabi za dokazovanje pravilne razvrstitve napake, kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela, ki ga predloži proizvajalec, in dokazovanje pravilnega nadzora sistema OBD.

Sistem motorja, na katerem se preskuša sistem OBD, mora izpolnjevati zahteve tega pravilnika glede emisij.

| 7.1.1 | Postopek preskušanja za dokazovanje razvrstitve napake
  Kadar upravna služba v skladu z odstavkom 6.2 od proizvajalca zahteva, da s preskušanjem utemelji razvrstitev konkretne napake, dokazovanje skladnosti sestavlja serija preskusov glede emisij.
  Kadar upravna služba zahteva preskušanje za utemeljitev uvrstitve napake v kategorijo B1 namesto v kategorijo A, mora proizvajalec v skladu z odstavkom 6.2.2 dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:






  (a) | proizvajalec izbere te okoliščine preskusa v dogovoru z upravno službo, |
| --- | --- | --- |

7.1.1

Postopek preskušanja za dokazovanje razvrstitve napake

Kadar upravna služba v skladu z odstavkom 6.2 od proizvajalca zahteva, da s preskušanjem utemelji razvrstitev konkretne napake, dokazovanje skladnosti sestavlja serija preskusov glede emisij.

Kadar upravna služba zahteva preskušanje za utemeljitev uvrstitve napake v kategorijo B1 namesto v kategorijo A, mora proizvajalec v skladu z odstavkom 6.2.2 dokazati, da so emisije zaradi te konkretne napake v izbranih okoliščinah nižje od mejnih vrednosti OBD:

(a)

proizvajalec izbere te okoliščine preskusa v dogovoru z upravno službo,

| (b) | proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD. |
| --- | --- |

(b)

proizvajalcu ni treba dokazati, da so v drugih okoliščinah emisije zaradi te napake dejansko višje od mejnih vrednosti OBD.

Preskus glede emisij se lahko na zahtevo proizvajalca ponovi največ trikrat.

Če kateri koli od teh preskusov povzroči, da so emisije nižje od zadevne OTL, potem se odobri uvrstitev napake v kategorijo B1.

Kadar upravna služba zahteva preskušanje za utemeljitev uvrstitve napake v kategorijo B2 namesto v kategorijo B1 ali v kategorijo C namesto v kategorijo B2, se preskus glede emisij ne ponovi. Če so emisije, izmerjene v preskusu, višje od OTL ali mejne vrednosti emisij, potem je napako treba prerazvrstiti.

| Opomba | : | Glede na odstavek 6.2.1 se ta odstavek ne uporablja za napake, uvrščene v kategorijo A. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Glede na odstavek 6.2.1 se ta odstavek ne uporablja za napake, uvrščene v kategorijo A.

| 7.1.2 | Postopek preskušanja za dokazovanje delovanja OBD
  Kadar upravna služba v skladu z odstavkom 6.3 zahteva preskus delovanja sistema OBD, dokazovanje skladnosti sestavljajo naslednje faze:






  (a) | upravna služba izbere napako, proizvajalec pa mora zagotoviti ustrezen okvarjen sestavni del ali sistem; |
| --- | --- | --- |

7.1.2

Postopek preskušanja za dokazovanje delovanja OBD

Kadar upravna služba v skladu z odstavkom 6.3 zahteva preskus delovanja sistema OBD, dokazovanje skladnosti sestavljajo naslednje faze:

(a)

upravna služba izbere napako, proizvajalec pa mora zagotoviti ustrezen okvarjen sestavni del ali sistem;

| (b) | kadar je primerno in če se zahteva, proizvajalec s preskusom glede emisij dokaže, da je okvarjen sestavni del ustrezen za nadzorno dokazovanje; |
| --- | --- |

(b)

kadar je primerno in če se zahteva, proizvajalec s preskusom glede emisij dokaže, da je okvarjen sestavni del ustrezen za nadzorno dokazovanje;

| (c) | proizvajalec mora dokazati, da se sistem OBD odziva na način, ki je skladen z določbami te priloge (tj. prikaz MI, shranjevanje DTC itn.), najpozneje ob koncu serije preskusnih ciklov OBD. |
| --- | --- |

(c)

proizvajalec mora dokazati, da se sistem OBD odziva na način, ki je skladen z določbami te priloge (tj. prikaz MI, shranjevanje DTC itn.), najpozneje ob koncu serije preskusnih ciklov OBD.

| 7.1.2.1 | Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela
  Kadar upravna služba od proizvajalca zahteva, da kvalificira okvarjen sestavni del s preskušanjem v skladu z odstavkom 6.3.2, se to dokazovanje opravi z izvedbo preskušanja za določanje emisij.
  Če se ugotovi, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na sistem motorja pomeni, da primerjava z mejnimi vrednostmi OBD ni mogoča (npr. zato, ker niso izpolnjeni statistični pogoji za validacijo ustreznega cikla preskušanja za določanje emisij), je napako tega sestavnega dela ali naprave ob soglasju upravne službe mogoče šteti kot kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezne tehnične razloge.
  V primeru, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da med preskusom ni mogoče doseči krivulje polne obremenitve (kot je določena s pravilno delujočim motorjem), je okvarjeni sestavni del ali napravo ob soglasju upravne službe mogoče šteti za kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezne tehnične razloge. |
| --- | --- |

7.1.2.1

Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela

Kadar upravna služba od proizvajalca zahteva, da kvalificira okvarjen sestavni del s preskušanjem v skladu z odstavkom 6.3.2, se to dokazovanje opravi z izvedbo preskušanja za določanje emisij.

Če se ugotovi, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na sistem motorja pomeni, da primerjava z mejnimi vrednostmi OBD ni mogoča (npr. zato, ker niso izpolnjeni statistični pogoji za validacijo ustreznega cikla preskušanja za določanje emisij), je napako tega sestavnega dela ali naprave ob soglasju upravne službe mogoče šteti kot kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezne tehnične razloge.

V primeru, da namestitev okvarjenega sestavnega dela ali naprave na motor pomeni, da med preskusom ni mogoče doseči krivulje polne obremenitve (kot je določena s pravilno delujočim motorjem), je okvarjeni sestavni del ali napravo ob soglasju upravne službe mogoče šteti za kvalificirano, če proizvajalec poda ustrezne tehnične razloge.

| 7.1.2.2 | Zaznava napake
  Vsak monitor, ki ga upravna služba izbere za preskus na napravi za preskus motorja, se mora odzvati na uvedbo kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge, v dveh zaporednih preskusnih ciklih OBD v skladu z odstavkom 7.2.2 te priloge.
  Kadar je v opisu nadzora določeno in z upravno službo dogovorjeno, da konkretni monitor za končanje nadzora potrebuje več kot dve zaporedji delovanja, se lahko število preskusnih ciklov OBD poveča skladno z zahtevo proizvajalca.
  Vsak posamezni preskusni cikel OBD v demonstracijskem preskusu se loči z zaustavitvijo motorja. Čas do naslednjega zagona mora upoštevati morebiten nadzor, ki lahko nastopi po zaustavitvi motorja, in vse nujne pogoje, ki morajo obstajati, da bi ob naslednjem zagonu prišlo do nadzora.
  Šteje se, da se preskus konča, kakor hitro se sistem OBD odzove na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Zaznava napake

Vsak monitor, ki ga upravna služba izbere za preskus na napravi za preskus motorja, se mora odzvati na uvedbo kvalificiranega okvarjenega sestavnega dela na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge, v dveh zaporednih preskusnih ciklih OBD v skladu z odstavkom 7.2.2 te priloge.

Kadar je v opisu nadzora določeno in z upravno službo dogovorjeno, da konkretni monitor za končanje nadzora potrebuje več kot dve zaporedji delovanja, se lahko število preskusnih ciklov OBD poveča skladno z zahtevo proizvajalca.

Vsak posamezni preskusni cikel OBD v demonstracijskem preskusu se loči z zaustavitvijo motorja. Čas do naslednjega zagona mora upoštevati morebiten nadzor, ki lahko nastopi po zaustavitvi motorja, in vse nujne pogoje, ki morajo obstajati, da bi ob naslednjem zagonu prišlo do nadzora.

Šteje se, da se preskus konča, kakor hitro se sistem OBD odzove na način, ki izpolnjuje zahteve te priloge.

7.2   Ustrezni preskusi

Preskus glede emisij je preskusni cikel, ki se uporablja za merjenje s predpisi urejenih emisij.

Preskusni cikel OBD je preskusni cikel, ki se uporablja pri ocenjevanju delovanja OBD monitorja. V mnogih primerih so ta preskusna cikla enaka.

| 7.2.1 | Cikel preskušanja za določanje emisij
  Preskusni cikel, ki se v tej prilogi upošteva za merjenje emisij, je preskusni cikel WHTC, kot je opisan v Prilogi 10. |
| --- | --- |

7.2.1

Cikel preskušanja za določanje emisij

Preskusni cikel, ki se v tej prilogi upošteva za merjenje emisij, je preskusni cikel WHTC, kot je opisan v Prilogi 10.

| 7.2.2 | Preskusni cikel OBD
  Vsesvetovni harmonizirani preskusni cikel OBD, ki se upošteva v tej prilogi, je vroči del cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 10.
  Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo upravne službe se hladni del cikla WHTC lahko uporabi kot nadomestni preskusni cikel OBD. Zahtevek mora vsebovati elemente (tehnične ocene, simulacija, rezultati preskusov itd.), ki dokazujejo:






  (a) | rezultate zahtevanih preskusnih ciklov v monitorju, ki bo deloval med dejansko vožnjo, in |
| --- | --- | --- |

7.2.2

Preskusni cikel OBD

Vsesvetovni harmonizirani preskusni cikel OBD, ki se upošteva v tej prilogi, je vroči del cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 10.

Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo upravne službe se hladni del cikla WHTC lahko uporabi kot nadomestni preskusni cikel OBD. Zahtevek mora vsebovati elemente (tehnične ocene, simulacija, rezultati preskusov itd.), ki dokazujejo:

(a)

rezultate zahtevanih preskusnih ciklov v monitorju, ki bo deloval med dejansko vožnjo, in

| (b) | da je ustrezni vsesvetovni harmoniziran ali regionalno veljaven preskusni cikel OBD manj primeren za zadevni nadzor (npr. nadzor porabe tekočine). |
| --- | --- |

(b)

da je ustrezni vsesvetovni harmoniziran ali regionalno veljaven preskusni cikel OBD manj primeren za zadevni nadzor (npr. nadzor porabe tekočine).

| 7.2.3 | Pogoji za delovanje preskusa
  Pogoji (tj. temperatura, nadmorska višina, kakovost goriva itd.) za izvajanje preskusov iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2 morajo biti tisti, ki se zahtevajo za delovanje preskusnega cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 10.
  V primeru preskusa glede emisij, namenjenega utemeljitvi uvrstitve konkretne napake v kategorijo B1, lahko ob odločitvi proizvajalca pogoji za delovanje preskusa v skladu z odstavkom 6.2.2 odstopajo od pogojev v odstavkih zgoraj. |
| --- | --- |

7.2.3

Pogoji za delovanje preskusa

Pogoji (tj. temperatura, nadmorska višina, kakovost goriva itd.) za izvajanje preskusov iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2 morajo biti tisti, ki se zahtevajo za delovanje preskusnega cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 10.

V primeru preskusa glede emisij, namenjenega utemeljitvi uvrstitve konkretne napake v kategorijo B1, lahko ob odločitvi proizvajalca pogoji za delovanje preskusa v skladu z odstavkom 6.2.2 odstopajo od pogojev v odstavkih zgoraj.

7.3   Poročila o preskusih

Poročilo o preskusu mora vsebovati vsaj podatke, določene v dodatku 4.

8.   ZAHTEVE GLEDE DOKUMENTACIJE

8.1   Dokumentacija za homologacijo

Proizvajalec mora predložiti sveženj dokumentacije, ki vključuje popoln opis sistema OBD. Ta sveženj dokumentacije mora imeti dva dela:

| (a) | prvi del, ki je lahko kratek, pod pogojem, da predloži dokaze glede povezav med monitorji, senzorji/aktivatorji in pogoji delovanja (tj. opiše vse pogoje aktiviranja, ki povzročijo delovanje monitorjev, in pogoje deaktiviranja, ki povzročijo nedelovanje monitorjev). V dokumentaciji mora biti opisano delovanje OBD, vključno z uvrstitvijo napake v hierarhični klasifikaciji. To gradivo upravna služba obdrži. Ti podatki se lahko na zahtevo predložijo zainteresiranim strankam. |
| --- | --- |

(a)

prvi del, ki je lahko kratek, pod pogojem, da predloži dokaze glede povezav med monitorji, senzorji/aktivatorji in pogoji delovanja (tj. opiše vse pogoje aktiviranja, ki povzročijo delovanje monitorjev, in pogoje deaktiviranja, ki povzročijo nedelovanje monitorjev). V dokumentaciji mora biti opisano delovanje OBD, vključno z uvrstitvijo napake v hierarhični klasifikaciji. To gradivo upravna služba obdrži. Ti podatki se lahko na zahtevo predložijo zainteresiranim strankam.

| (b) | drugi del, ki vsebuje vse podatke, vključno s podrobnostmi o kvalificiranih okvarjenih sestavnih delih ali sistemih in z njimi povezanimi rezultati preskusov, ki se uporabljajo kot dokaz za podporo procesu odločanja, omenjenemu zgoraj, pa tudi seznam vseh vhodnih in izhodnih signalov, ki so na voljo sistemu motorja in jih nadzira sistem OBD. V tem drugem delu morata biti na kratko opisana tudi posamezna strategija nadzora in proces odločanja. |
| --- | --- |

(b)

drugi del, ki vsebuje vse podatke, vključno s podrobnostmi o kvalificiranih okvarjenih sestavnih delih ali sistemih in z njimi povezanimi rezultati preskusov, ki se uporabljajo kot dokaz za podporo procesu odločanja, omenjenemu zgoraj, pa tudi seznam vseh vhodnih in izhodnih signalov, ki so na voljo sistemu motorja in jih nadzira sistem OBD. V tem drugem delu morata biti na kratko opisana tudi posamezna strategija nadzora in proces odločanja.

Ta drugi del ostane strogo zaupen. Lahko ga obdrži bodisi upravna služba ali pa, po presoji upravne službe, proizvajalec, ki pa ga mora dati na voljo upravni službi za pregled ob homologaciji ali kadar koli med veljavnostjo homologacije.

| 8.1.1 | Dokumentacija v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom
  Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za posamezni nadziran sestavni del ali sistem:






  (a) | napake in z njimi povezano(-e) DTC(-je); |
| --- | --- | --- |

8.1.1

Dokumentacija v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom

Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za posamezni nadziran sestavni del ali sistem:

(a)

napake in z njimi povezano(-e) DTC(-je);

| (b) | metodo nadzora, ki se uporablja za zaznavo napak; |
| --- | --- |

(b)

metodo nadzora, ki se uporablja za zaznavo napak;

| (c) | parametre, ki se uporabljajo, in pogoje, potrebne za zaznavo napak, ter, kadar je primerno, omejitve meril napak (nadzor delovanja in sestavnih delov/komponent); |
| --- | --- |

(c)

parametre, ki se uporabljajo, in pogoje, potrebne za zaznavo napak, ter, kadar je primerno, omejitve meril napak (nadzor delovanja in sestavnih delov/komponent);

| (d) | merila za shranjevanje DTC; |
| --- | --- |

(d)

merila za shranjevanje DTC;

| (e) | „časovna dolžina“ nadzora (tj. čas delovanja/postopek, potreben za dokončanje nadzora) in „pogostost“ nadzora (npr. stalno, enkrat na vklop itn.). |
| --- | --- |

(e)

„časovna dolžina“ nadzora (tj. čas delovanja/postopek, potreben za dokončanje nadzora) in „pogostost“ nadzora (npr. stalno, enkrat na vklop itn.).

| 8.1.2 | Dokumentacija v zvezi z razvrstitvijo napak
  Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za razvrstitev napak:
  Razvrstitev napak posamezne DTC se dokumentira. Ta razvrstitev je lahko različna za različne tipe motorjev (npr. različne nazivne vrtilne frekvence motorja) znotraj iste družine sistemov OBD glede na emisije.
  Ti podatki morajo vključevati tehnično utemeljitev, ki se zahteva v odstavku 4.2 te priloge za razvrstitev v kategorijo A, kategorijo B1 ali kategorijo B2. |
| --- | --- |

8.1.2

Dokumentacija v zvezi z razvrstitvijo napak

Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za razvrstitev napak:

Razvrstitev napak posamezne DTC se dokumentira. Ta razvrstitev je lahko različna za različne tipe motorjev (npr. različne nazivne vrtilne frekvence motorja) znotraj iste družine sistemov OBD glede na emisije.

Ti podatki morajo vključevati tehnično utemeljitev, ki se zahteva v odstavku 4.2 te priloge za razvrstitev v kategorijo A, kategorijo B1 ali kategorijo B2.

| 8.1.3 | Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije
  Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za družino sistemov OBD glede na emisije:
  Predloži se opis družine sistemov OBD glede na emisije. Ta opis mora vključevati seznam in opis tipov motorjev znotraj družine, opis osnovnega sistema motorja sistema OBD ter vse elemente, ki so značilni za družino v skladu z odstavkom 6.1.1 te priloge.
  Če družina sistemov OBD glede na emisije vključuje motorje, ki spadajo v različne družine motorjev, je treba predložiti kratek opis teh družin motorjev.
  Poleg tega mora proizvajalec predložiti seznam vseh elektronskih vhodov in izhodov ter identifikacijo komunikacijskega protokola, ki ga uporablja posamezna družina sistemov OBD glede na emisije. |
| --- | --- |

8.1.3

Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije

Sveženj dokumentacije, zajet v drugi del, mora med drugim vsebovati naslednje podatke za družino sistemov OBD glede na emisije:

Predloži se opis družine sistemov OBD glede na emisije. Ta opis mora vključevati seznam in opis tipov motorjev znotraj družine, opis osnovnega sistema motorja sistema OBD ter vse elemente, ki so značilni za družino v skladu z odstavkom 6.1.1 te priloge.

Če družina sistemov OBD glede na emisije vključuje motorje, ki spadajo v različne družine motorjev, je treba predložiti kratek opis teh družin motorjev.

Poleg tega mora proizvajalec predložiti seznam vseh elektronskih vhodov in izhodov ter identifikacijo komunikacijskega protokola, ki ga uporablja posamezna družina sistemov OBD glede na emisije.

8.2   Dokumentacija za vgradnjo sistema motorja, opremljenega z OBD, v vozilo

Proizvajalec motorja mora v dokumentacijo o vgradnji svojega sistema motorja vključiti ustrezne zahteve, ki bodo zagotavljale, da bo vozilo, kadar se bo uporabljalo bodisi na cesti ali drugje, izpolnjevalo zahteve te priloge. Ta dokumentacija mora med drugim vključevati:

| (a) | podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemom OBD sistema motorja; |
| --- | --- |

(a)

podrobne tehnične zahteve, vključno z določbami, ki zagotavljajo združljivost s sistemom OBD sistema motorja;

| (b) | postopek preverjanja, ki ga je treba končati. |
| --- | --- |

(b)

postopek preverjanja, ki ga je treba končati.

Obstoj in ustreznost takih zahtev za vgradnjo se lahko preverita v postopku homologacije sistema motorja.

| Opomba | : | Če proizvajalec vozila zaprosi za neposredno odobritev vgradnje sistema OBD v vozilo, ta dokumentacija ni potrebna. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Če proizvajalec vozila zaprosi za neposredno odobritev vgradnje sistema OBD v vozilo, ta dokumentacija ni potrebna.

8.3   Dokumentacija o podatkih v zvezi z OBD

Izpolnjene morajo biti zahteve Dodatka 7.

9.   DODATKI

| Dodatek 1 | : | Odobritev vgradnje sistemov OBD |
| --- | --- | --- |
| Dodatek 2 | : | Napake – Ponazoritev statusa DTC – Ponazoritev sheme MI in sheme aktiviranja števcev |
| Dodatek 3 | : | Zahteve za nadzor |
| Dodatek 4 | : | POROČILO o tehnični skladnosti |
| Dodatek 5 | : | Podatki iz zamrznjenih nizov in informacije o pretoku podatkov |
| Dodatek 6 | : | Referenčni standardni dokumenti |
| Dodatek 7 | : | Dokumentacija o podatkih v zvezi z OBD |

Dodatek 1

:

Odobritev vgradnje sistemov OBD

Dodatek 2

:

Napake – Ponazoritev statusa DTC – Ponazoritev sheme MI in sheme aktiviranja števcev

Dodatek 3

:

Zahteve za nadzor

Dodatek 4

:

POROČILO o tehnični skladnosti

Dodatek 5

:

Podatki iz zamrznjenih nizov in informacije o pretoku podatkov

Dodatek 6

:

Referenčni standardni dokumenti

Dodatek 7

:

Dokumentacija o podatkih v zvezi z OBD

---

(1)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem osnutka gtp o WWH-OBD. Vendar pa nekateri odstavki WWH-OBD gtp v tej prilogi niso potrebni.

(2)  Ta opredelitev ne pomeni, da je za merjenje temperature hladilne tekočine potreben temperaturni senzor.

(3)  Izmerjena vrednost se obravnava ob upoštevanju ustreznega odstopanja natančnosti sistema preskusnega prostora in povečane variabilnosti rezultatov preskusov zaradi motnje v delovanju.

(4)  Običajna uporaba te opisne dokumentacije je lahko vzpostavljanje osnovne tehnične brezhibnosti sistema motorja glede emisij.

(5)  Običajna uporaba te opisne dokumentacije je lahko vzpostavljanje podrobnega razumevanja tehnične brezhibnosti sistema motorja glede emisij.

(6)  Ni treba opremiti motorja z izključnim namenom zagotavljanja informacij ali podatkov iz tabel 2 in 3 Priloge 5.

(7)  Proizvajalec lahko za zagotavljanje dostopa do podatkov OBD uporablja dodaten diagnostični prikazovalnik na vozilu, kot je na primer video prikazovalnik, pritrjen na armaturno ploščo. Taka dodatna naprava ni predmet zahtev te priloge.

(8)  na vrednost, določeno v ustreznem delu te priloge

(9)  Primer okoliščin, ki lahko vplivajo na to, ali in kdaj so mejne vrednosti OBD presežene, je starost sistema motorja ali, ali se preskus izvede z novim ali starim sestavnim delom.

(10)  Ta odstavek bo pozneje razširjen tudi na druge monitorje, razen na monitorje mejnih vrednosti emisij.

Dodatek 1

Odobritev vgradnje sistemov OBD

Ta dodatek obravnava primer, ko proizvajalec vozila zahteva odobritev vgradnje sistema(-ov) OBD znotraj družine sistemov OBD glede na emisije, ki je (so) certificiran(-i) v skladu z zahtevami te priloge, v vozilo.

V tem primeru se, poleg splošnih zahtev te priloge, zahteva tudi dokaz o pravilni vgradnji. Ta dokaz mora biti izdelan na podlagi ustreznega elementa konstrukcije, rezultatih preveritvenih preskusov itn. ter obravnavati skladnost naslednjih elementov z zahtevami te priloge:

| (a) | vgradnje v vozilu, kar zadeva njegovo združljivost s sistemom OBD sistema motorja; |
| --- | --- |

(a)

vgradnje v vozilu, kar zadeva njegovo združljivost s sistemom OBD sistema motorja;

| (b) | MI (piktogram, načrti aktiviranja itn.); |
| --- | --- |

(b)

MI (piktogram, načrti aktiviranja itn.);

| (c) | vmesnik za žično komunikacijo. |
| --- | --- |

(c)

vmesnik za žično komunikacijo.

Preverjeni bodo pravilna osvetlitev MI, shranjevanje podatkov in komunikacija OBD med vozilom in zunanjo napravo. Vendar pa nobeno preverjanje ne izsili demontaže sistema motorja (npr. izbrana je lahko prekinitev električne povezave).

Dodatek 2

Napake

Ponazoritev statusa DTC

Ponazoritev sheme MI in sheme aktiviranja števcev

Namen tega dodatka je ponazoritev zahtev iz odstavkov 4.3 in 4.6.6 te priloge.

Dodatek vsebuje naslednje slike:

| Slika 1 | : | Status DTC v primeru napake kategorije B1 |
| --- | --- | --- |
| Slika 2 | : | Status DTC v primeru 2 zaporednih različnih napak kategorije B1 |
| Slika 3 | : | Status DTC v primeru ponovnega pojava napak kategorije B1 |
| Slika 4 | : | Napaka kategorije A – aktiviranje MI in števcev MI |
| Slika 5 | : | Napaka kategorije B1 – aktiviranje števca B1 v petih primerih rabe |

Slika 1

:

Status DTC v primeru napake kategorije B1

Slika 2

:

Status DTC v primeru 2 zaporednih različnih napak kategorije B1

Slika 3

:

Status DTC v primeru ponovnega pojava napak kategorije B1

Slika 4

:

Napaka kategorije A – aktiviranje MI in števcev MI

Slika 5

:

Napaka kategorije B1 – aktiviranje števca B1 v petih primerih rabe

Slika 1

Status DTC v primeru napake kategorije B1

Image

Opombe:

| | — | pomeni točko, na kateri nastopi nadzor zadevne napake |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N in M.
  Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen. |

Image

—

pomeni točko, na kateri nastopi nadzor zadevne napake

N, M

—

Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N in M.

Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen.

Slika 2

Status DTC v primeru 2 zaporednih različnih napak kategorije B1

Image

Opombe:

| | — | pomeni točko, na kateri nastopi nadzor zadevne napake |
| --- | --- | --- |
| N, M N', M' | — | Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N ali M za prvo napako, N' ali M' pa za drugo.
  Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen. |
| N + 40 | — | štirideseto zaporedje delovanja po prvi ugasnitvi MI ali 200 urah delovanja motorja, kar koli nastopi prej. |

Image

—

pomeni točko, na kateri nastopi nadzor zadevne napake

N, M N', M'

—

Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N ali M za prvo napako, N' ali M' pa za drugo.

Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen.

N + 40

—

štirideseto zaporedje delovanja po prvi ugasnitvi MI ali 200 urah delovanja motorja, kar koli nastopi prej.

Slika 3

Status DTC v primeru ponovnega pojava napake kategorije B1

Image

Opombe:

| | — | pomeni točko, na kateri nastopi nadzor zadevne napake |
| --- | --- | --- |
| N, M N', M' | — | Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N ali M za prvi pojav napake, N' ali M' pa za drugega.
  Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen. |

Image

—

pomeni točko, na kateri nastopi nadzor zadevne napake

N, M N', M'

—

Priloga zahteva identifikacijo „ključnih“ zaporedij delovanja, v katerih nastopijo nekateri dogodki, in štetje naknadnih zaporedij delovanja. Za ponazoritev te zahteve sta bili „ključnim“ zaporedjem delovanja podeljeni vrednosti N ali M za prvi pojav napake, N' ali M' pa za drugega.

Npr. M pomeni prvo zaporedje delovanja po zaznavi potencialne napake, N pa pomeni zaporedje delovanja, v katerem je MI izklopljen.

Slika 4

Napaka kategorije A – aktiviranje MI in števcev MI

Image

Slika 5

Napaka kategorije B1 – aktiviranje števca B1 v petih primerih rabe

Image

Opomba:

V tem primeru se predpostavlja, da je števec B1 en sam.

Dodatek 3

Zahteve za nadzor

V točkah tega dodatka so našteti sistemi ali sestavni deli, ki jih mora nadzirati sistem OBD v skladu z odstavkom 4.2.

TOČKA 1

NADZOR ELEKTRIČNIH/ELEKTRONSKIH KOMPONENT

Električne/elektronske komponente, ki se uporabljajo za nadzor ali spremljanje sistemov za uravnavanje emisij, opisanih v tem dodatku, so predmet nadzora komponent v skladu z določbami odstavka 4.1 te priloge. To so, med drugim, tlačni senzorji, temperaturni senzorji, senzorji izpušnih plinov, injektor(-ji) goriva v izpušnih plinih ali reducirni injektor(-ji), gorilniki v izpuhu ali grelni elementi, žarilne svečke, grelniki vsesanega zraka.

Kadar koli obstaja povratna krmilna zanka, sistem OBD nadzira sposobnost sistema, da ohrani povratno krmiljenje táko, kot je zasnovano (npr. da vstopi v povratno krmiljenje v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, sistem ne uspe ohraniti povratnega krmiljenja, povratno krmiljenje je porabilo vso nastavitev, kot jo dovoli proizvajalec) – nadzor komponent.

TOČKA 2

DIZELSKI FILTER ZA DELCE (DPF) ALI LOVILNIK DELCEV

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema DPF na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | substrat DPF: prisotnost substrata DPF – nadzor popolne odpovedi delovanja; |
| --- | --- |

(a)

substrat DPF: prisotnost substrata DPF – nadzor popolne odpovedi delovanja;

| (b) | delovanje DPF: zamašitev DPF – popolna odpoved delovanja; |
| --- | --- |

(b)

delovanje DPF: zamašitev DPF – popolna odpoved delovanja;

| (c) | delovanje DPF: postopek filtriranja in regeneracije (npr. nalaganje delcev v postopku filtriranja in odstranjevanje delcev v prisilnem postopku regeneracije) – nadzor delovanja (na primer, ocenjevanje merljivih lastnosti DPF, kot je protitlak ali diferenčni tlak, za katerega ni nujno, da zazna vse vrste okvar, ki zmanjšujejo učinkovitost lovljenja). |
| --- | --- |

(c)

delovanje DPF: postopek filtriranja in regeneracije (npr. nalaganje delcev v postopku filtriranja in odstranjevanje delcev v prisilnem postopku regeneracije) – nadzor delovanja (na primer, ocenjevanje merljivih lastnosti DPF, kot je protitlak ali diferenčni tlak, za katerega ni nujno, da zazna vse vrste okvar, ki zmanjšujejo učinkovitost lovljenja).

TOČKA 3

NADZOR SELEKTIVNE KATALITIČNE REDUKCIJE (SCR)

Za namen te točke SCR pomeni selektivno katalitično redukcijo ali drugo varčno katalitično napravo NOx. Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema SCR na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | aktivni/intruzivni reducirni sistem za vbrizgavanje: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reducirne dobave goriva, najsi ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

aktivni/intruzivni reducirni sistem za vbrizgavanje: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reducirne dobave goriva, najsi ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja;

| (b) | aktivni/intruzivni reducent: dostopnost reducenta v vozilu, pravilna poraba reducenta, če se uporablja reducent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivni/intruzivni reducent: dostopnost reducenta v vozilu, pravilna poraba reducenta, če se uporablja reducent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja;

| (c) | aktivni/intruzivni reducent: kolikor je izvedljivo, kakovost reducenta, če se uporablja reducent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(c)

aktivni/intruzivni reducent: kolikor je izvedljivo, kakovost reducenta, če se uporablja reducent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja.

TOČKA 4

LOVILNIK NOX (LNT) ALI ADSORBER NOX

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema LNT na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | zmogljivost LNT: sposobnost sistema LNT za adsorbiranje/shranjevanje in pretvorbo NOx – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

zmogljivost LNT: sposobnost sistema LNT za adsorbiranje/shranjevanje in pretvorbo NOx – nadzor delovanja;

| (b) | aktivni/intruzivni reducirni sistem za vbrizgavanje LNT: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reducirne dobave goriva, najsi ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(b)

aktivni/intruzivni reducirni sistem za vbrizgavanje LNT: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reducirne dobave goriva, najsi ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja.

TOČKA 5

NADZOR DIZELSKEGA OKSIDACIJSKEGA KATALIZATORJA (DOC)

Ta točka se uporablja za dizelske oksidacijske katalizatorje, ki so ločeni od drugih sistemov za naknadno obdelavo. Tisti, ki so vključeni v konzerviranje sistema za naknadno obdelavo, so zajeti v ustrezne točke tega dodatka.

Sistem OBD nadzira naslednje elemente DOC na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC višje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC višje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja;

| (b) | učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC nižje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost DOC za pretvorbo HC nižje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja.

TOČKA 6

NADZOR SISTEMA VRAČANJA IZPUŠNIH PLINOV V VALJ (EGR)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema EGR na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje tako pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ kot pogojev s „previsoko stopnjo pretoka“ – nadzor mejnih vrednosti emisij; |
| --- | --- |

(a)

nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR in zaznavanje tako pogojev s „prenizko stopnjo pretoka“ kot pogojev s „previsoko stopnjo pretoka“ – nadzor mejnih vrednosti emisij;

| (b) | počasen odziv aktivatorja EGR: sposobnost sistema EGR za doseganje zahtevane stopnje pretoka v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv aktivatorja EGR: sposobnost sistema EGR za doseganje zahtevane stopnje pretoka v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja;

| (c) | podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(c)

podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – nadzor delovanja.

TOČKA 7

NADZOR SISTEMA ZA GORIVO

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema za gorivo na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju s povratno zanko – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju s povratno zanko – nadzor delovanja;

| (b) | nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju v sklenjeni zanki v primeru, ko je sistem zgrajen tako, da je tlak mogoče nadzorovati neodvisno od drugih parametrov – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju v sklenjeni zanki v primeru, ko je sistem zgrajen tako, da je tlak mogoče nadzorovati neodvisno od drugih parametrov – nadzor delovanja;

| (c) | krmiljenje vbrizgavanja goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega krmiljenja vbrizgavanja goriva za vsaj enega od dogodkov vbrizgavanja, če je motor opremljen z ustreznimi senzorji – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(c)

krmiljenje vbrizgavanja goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega krmiljenja vbrizgavanja goriva za vsaj enega od dogodkov vbrizgavanja, če je motor opremljen z ustreznimi senzorji – nadzor delovanja.

TOČKA 8

SISTEM ZA NADZOR OBDELAVE ZRAKA IN TLAKA V TURBOPUHALU/TLAKA POLNILNEGA ZRAKA

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema za nadzor obdelave zraka in tlaka v turbopuhalu/tlaka polnilnega zraka na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | prekomeren/premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“, pa tudi pogojev s „previsokim tlakom polnilnega zraka“ – nadzor mejnih vrednosti emisij; |
| --- | --- |

(a)

prekomeren/premajhen „turbo boost“: sposobnost sistema „turbo boost“ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka in zaznavanje pogojev s „prenizkim tlakom polnilnega zraka“, pa tudi pogojev s „previsokim tlakom polnilnega zraka“ – nadzor mejnih vrednosti emisij;

| (b) | počasen odziv turbopuhala s spremenljivo geometrijo (VGT): sposobnost sistema VGT za doseganje zahtevane geometrije v času, kot ga določi proizvajalec – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv turbopuhala s spremenljivo geometrijo (VGT): sposobnost sistema VGT za doseganje zahtevane geometrije v času, kot ga določi proizvajalec – nadzor delovanja;

| (c) | hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka: učinkovitost sistema hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka – popolna odpoved delovanja. |
| --- | --- |

(c)

hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka: učinkovitost sistema hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka – popolna odpoved delovanja.

TOČKA 9

SISTEM SPREMENLJIVIH KRMILNIH ČASOV VENTILOV (VVT)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT) na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | ciljni pogrešek VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

ciljni pogrešek VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov – nadzor delovanja;

| (b) | počasen odziv VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja.

TOČKA 10

NADZOR NEUSPELIH VŽIGOV

Ni predpisov.

TOČKA 11

NADZOR SISTEMA ODZRAČEVANJA OHIŠJA MOTORJA

Ni predpisov.

TOČKA 12

NADZOR HLADILNEGA SISTEMA MOTORJA

Sistem OBD nadzira naslednje elemente hladilnega sistema motorja glede pravilnega delovanja:

| (a) | temperatura hladilne tekočine motorja (termostat): proizvajalcem odprtih termostatov ni treba nadzirati termostata, če njegova okvara ne bo deaktivirala nobenega drugega OBD monitorja – popolna odpoved delovanja. |
| --- | --- |

(a)

temperatura hladilne tekočine motorja (termostat): proizvajalcem odprtih termostatov ni treba nadzirati termostata, če njegova okvara ne bo deaktivirala nobenega drugega OBD monitorja – popolna odpoved delovanja.

Proizvajalcem ni treba nadzirati temperature hladilne tekočine motorja ali senzorja temperature hladilne tekočine motorja, če se temperatura hladilne tekočine motorja ali senzor temperature hladilne tekočine motorja ne uporablja za aktiviranje krmiljenja v sklenjeni zanki/povratnega krmiljenja morebitnih sistemov za uravnavanje emisij in/ali ne bo deaktiviral(-a) nobenega drugega monitorja.

Proizvajalci lahko zaustavijo ali zakasnijo monitor za toliko časa, da se doseže temperatura, ki omogoča sklenjeno zanko, če je motor podvržen pogojem, ki bi lahko privedli do napačne diagnoze (npr. vozilo deluje v prostem teku več kot 50 do 75 % ogrevalnega časa).

TOČKA 13

NADZOR SENZORJA IZPUŠNIH PLINOV

Sistem OBD nadzira električne elemente senzorjev izpušnih plinov na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka.

TOČKA 14

NADZOR SISTEMA KRMILJENJA VRTILNE FREKVENCE PROSTEM TEKU

Sistem OBD nadzira električne elemente sistemov krmiljenja vrtilne frekvence v prostem teku na takó opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka.

Dodatek 4

Poročilo o tehnični skladnosti

To poročilo izda upravna služba v skladu z odstavkoma 6.3.3 in 7.3 po pregledu sistema OBD ali družine sistemov OBD glede na emisije, kadar ta sistem ali družina izpolnjuje zahteve tega dodatka.

V to poročilo je treba vključiti natančni sklic (vključno s številko različice) na ta dodatek.

Vključiti je treba natančni sklic (vključno s številko različice) na ta pravilnik.

To poročilo vsebuje naslovno stran, ki navaja končno skladnost sistema OBD ali družine sistemov OBD glede na emisije ter naslednjih 5 točk:

| Točka 1 | INFORMACIJE V ZVEZI S SISTEMOM OBD |
| --- | --- |
| Točka 2 | INFORMACIJE V ZVEZI S SKLADNOSTJO SISTEMA OBD |
| Točka 3 | INFORMACIJE V ZVEZI S POMANJKLJIVOSTMI |
| Točka 4 | INFORMACIJE V ZVEZI Z DEMONSTRACIJSKIMI PRESKUSI SISTEMA OBD |
| Točka 5 | PRESKUSNI PROTOKOL |

Točka 1

INFORMACIJE V ZVEZI S SISTEMOM OBD

Točka 2

INFORMACIJE V ZVEZI S SKLADNOSTJO SISTEMA OBD

Točka 3

INFORMACIJE V ZVEZI S POMANJKLJIVOSTMI

Točka 4

INFORMACIJE V ZVEZI Z DEMONSTRACIJSKIMI PRESKUSI SISTEMA OBD

Točka 5

PRESKUSNI PROTOKOL

Tehnično poročilo, vključno s točkami, mora vsebovati vsaj elemente, podane v naslednjih primerih.

V tem poročilu mora biti navedeno, da razmnoževanje ali objava tega poročila v izvlečkih ni dovoljena brez pisne privolitve podpisane upravne službe.

KONČNO POROČILO O SKLADNOSTI

Sveženj dokumentacije in v njem opisan(-a) sistem OBD/družina sistemov OBD glede na emisije izpolnjujeta zahteve naslednjega pravilnika:

Pravilnik .../različica .../datum izvršitve ....

gtp .../A + B/različica .../datum ....

Poročilo o tehnični skladnosti obsega ... strani.

Kraj, datum: ... .

Avtor (ime in priimek ter podpis)

Upravna služba (ime, žig)

Točka 1 poročila o tehnični skladnosti (primer)

INFORMACIJE V ZVEZI S SISTEMOM OBD

1.   Vrsta zahtevane homologacije

| Zahtevana homologacija | |
| --- | --- |
| — | Homologacija posameznega sistema OBD |

Zahtevana homologacija

—

Homologacija posameznega sistema OBD

DA/NE

| — | Homologacija družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Homologacija družine sistemov OBD glede na emisije

DA/NE

| — | Homologacija sistema OBD kot člana certificirane družine sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Homologacija sistema OBD kot člana certificirane družine sistemov OBD glede na emisije

DA/NE

| — | Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja |
| --- | --- |

—

Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja

DA/NE

| — | Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD |
| --- | --- |

—

Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD

DA/NE

| — | Razširitev v zvezi s prerazvrstitvijo napake |
| --- | --- |

—

Razširitev v zvezi s prerazvrstitvijo napake

DA/NE

2.   Informacije v zvezi s sistemom OBD

| Homologacija posameznega sistema OBD | |
| --- | --- |
| — | Tip(-i) (1) družine sistemov motorjev (kjer je primerno, glej odstavek 6.1 te priloge) ali tip(-i) (1) posameznega sistema motorja (posameznih sistemov motorjev) |

Homologacija posameznega sistema OBD

—

Tip(-i) (1) družine sistemov motorjev (kjer je primerno, glej odstavek 6.1 te priloge) ali tip(-i) (1) posameznega sistema motorja (posameznih sistemov motorjev)

...

| — | Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

...

Homologacija družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Seznam družin motorjev, ki jih družina sistemov OBD glede na emisije zadeva (kadar je primerno, glej odstavek 6.1) |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev, ki jih družina sistemov OBD glede na emisije zadeva (kadar je primerno, glej odstavek 6.1)

...

| — | Tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Seznam tipov motorjev (1) v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Seznam tipov motorjev (1) v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

...

Homologacija sistema OBD kot člana certificirane družine sistemov OBD glede na emisije

| — | Seznam družin motorjev, ki jih družina sistemov OBD glede na emisije zadeva (kadar je primerno, glej odstavek 6.1) |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev, ki jih družina sistemov OBD glede na emisije zadeva (kadar je primerno, glej odstavek 6.1)

...

| — | Tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Seznam tipov motorjev (1) v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Seznam tipov motorjev (1) v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Ime družine sistemov motorjev, ki jih novi sistem OBD zadeva (kadar je primerno) |
| --- | --- |

—

Ime družine sistemov motorjev, ki jih novi sistem OBD zadeva (kadar je primerno)

...

| — | Tip (1) sistema motorja, ki ga novi sistem OBD zadeva |
| --- | --- |

—

Tip (1) sistema motorja, ki ga novi sistem OBD zadeva

...

| — | Opis razširjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis razširjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

...

Razširitev, ki v družino sistemov OBD glede na emisije vključuje nov sistem motorja

| — | Seznam (po potrebi razširjen) družin motorjev, ki jih družina sistemov OBD glede na emisije zadeva (kadar je primerno, glej odstavek 6.1) |
| --- | --- |

—

Seznam (po potrebi razširjen) družin motorjev, ki jih družina sistemov OBD glede na emisije zadeva (kadar je primerno, glej odstavek 6.1)

...

| — | Seznam (po potrebi razširjen) tipov motorjev (1) v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Seznam (po potrebi razširjen) tipov motorjev (1) v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Realiziran (nov ali nespremenjen) tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Realiziran (nov ali nespremenjen) tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Opis razširjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis razširjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

...

Razširitev v zvezi s spremembo načrta, ki vpliva na sistem OBD

| — | Seznam družin motorjev (kadar je primerno), ki jih sprememba načrta zadeva |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev (kadar je primerno), ki jih sprememba načrta zadeva

...

| — | Seznam tipov motorjev (1), ki jih sprememba načrta zadeva |
| --- | --- |

—

Seznam tipov motorjev (1), ki jih sprememba načrta zadeva

...

| — | Realiziran (kadar je primerno, nov ali nespremenjen) tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije |
| --- | --- |

—

Realiziran (kadar je primerno, nov ali nespremenjen) tip (1) sistema osnovnega motorja v družini sistemov OBD glede na emisije

...

| — | Opis spremenjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis spremenjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

...

Razširitev v zvezi s prerazvrstitvijo napake

| — | Seznam družin motorjev (kadar je primerno), ki jih prerazvrstitev zadeva |
| --- | --- |

—

Seznam družin motorjev (kadar je primerno), ki jih prerazvrstitev zadeva

...

| — | Seznam tipov motorjev (1), ki jih prerazvrstitev zadeva |
| --- | --- |

—

Seznam tipov motorjev (1), ki jih prerazvrstitev zadeva

...

| — | Opis spremenjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum |
| --- | --- |

—

Opis spremenjenega OBD (ki ga izda proizvajalec): sklic in datum

...

Točka 2 poročila o tehnični skladnosti (primer)

INFORMACIJE V ZVEZI S SKLADNOSTJO SISTEMA OBD

1.   Sveženj dokumentacije

| Elementi, ki jih proizvajalec predstavi v svežnju dokumentacije o družini sistemov OBD glede na emisije, so popolni, skladni z zahtevami odstavka 8 te priloge in vključujejo naslednje: | |
| --- | --- |
| — | dokumentacijo v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom, |

Elementi, ki jih proizvajalec predstavi v svežnju dokumentacije o družini sistemov OBD glede na emisije, so popolni, skladni z zahtevami odstavka 8 te priloge in vključujejo naslednje:

—

dokumentacijo v zvezi s posameznim nadziranim sestavnim delom ali sistemom,

DA/NE

| — | dokumentacijo v zvezi s posamezno DTC, |
| --- | --- |

—

dokumentacijo v zvezi s posamezno DTC,

DA/NE

| — | dokumentacijo v zvezi z razvrstitvijo napak ter |
| --- | --- |

—

dokumentacijo v zvezi z razvrstitvijo napak ter

DA/NE

| — | dokumentacijo v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije. |
| --- | --- |

—

dokumentacijo v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije.

DA/NE

Dokumentacija, ki se zahteva v odstavku 8.2 te priloge za vgradnjo sistema OBD v vozilo, je bila predložena s strani proizvajalca v svežnju dokumentacije, je popolna in skladna z zahtevami te priloge:

DA/NE

Vgradnja sistema motorja, opremljenega s sistemom OBD, je skladna z Dodatkom 1 te priloge:

DA/NE

2.   Vsebina dokumentacije

| Nadzor | |
| --- | --- |
| — | Monitorji so skladni z zahtevami odstavka 4.2 te priloge: |

Nadzor

—

Monitorji so skladni z zahtevami odstavka 4.2 te priloge:

DA/NE

Razvrstitev

| — | Razvrstitev napak je skladna z zahtevami odstavka 4.5 te priloge: |
| --- | --- |

—

Razvrstitev napak je skladna z zahtevami odstavka 4.5 te priloge:

DA/NE

Načrt aktiviranja MI

| — | V skladu z odstavkom 4.6.3 te priloge je načrt aktiviranja MI: |
| --- | --- |

—

V skladu z odstavkom 4.6.3 te priloge je načrt aktiviranja MI:

razločevalni/ nerazločevalni

Aktiviranje in ugašanje indikatorja za javljanje napak sta skladna z zahtevami odstavka 4.6 te priloge:

DA/NE

Beleženje in brisanje DTC-jev

| — | Beleženje in brisanje DTC-jev sta skladna z zahtevami odstavkov 4.3 in 4.4 te priloge: |
| --- | --- |

—

Beleženje in brisanje DTC-jev sta skladna z zahtevami odstavkov 4.3 in 4.4 te priloge:

DA/NE

Deaktiviranje sistema OBD

| — | Strategije za trenuten izklop ali deaktiviranje sistema OBD, opisane v svežnju dokumentacije, so skladne z zahtevami odstavka 5.2 te priloge: |
| --- | --- |

—

Strategije za trenuten izklop ali deaktiviranje sistema OBD, opisane v svežnju dokumentacije, so skladne z zahtevami odstavka 5.2 te priloge:

DA/NE

Varnost elektronskega sistema

| — | Ukrepi za varnost elektronskega sistema, ki jih opisuje proizvajalec, so skladni z zahtevami odstavka 4.8 te priloge: |
| --- | --- |

—

Ukrepi za varnost elektronskega sistema, ki jih opisuje proizvajalec, so skladni z zahtevami odstavka 4.8 te priloge:

DA/NE

Točka 3 poročila o tehnični skladnosti (primer)

INFORMACIJE V ZVEZI S POMANJKLJIVOSTMI

| Število pomanjkljivosti sistema OBD | (primer: 4 pomanjkljivosti) |
| --- | --- |
| Pomanjkljivosti so skladne z zahtevami odstavka 6.4 te priloge: | DA/NE |
| Pomanjkljivost št. 1 | |
| — | Namen pomanjkljivosti |

Število pomanjkljivosti sistema OBD

(primer: 4 pomanjkljivosti)

Pomanjkljivosti so skladne z zahtevami odstavka 6.4 te priloge:

DA/NE

Pomanjkljivost št. 1

—

Namen pomanjkljivosti

npr. merjenje koncentracije sečnine (SCR) v določenih odstopanjih

| — | Obdobje pomanjkljivosti |
| --- | --- |

—

Obdobje pomanjkljivosti

npr. eno leto/šest mesecev po datumu podelitve homologacije

(Opis pomanjkljivosti 2 do n-1)

Pomanjkljivost št. n

| — | Namen pomanjkljivosti |
| --- | --- |

—

Namen pomanjkljivosti

npr. merjenje koncentracije NH3 v ozadju sistema SCR

| — | Obdobje pomanjkljivosti |
| --- | --- |

—

Obdobje pomanjkljivosti

npr. eno leto/šest mesecev po datumu podelitve homologacije

Točka 4 poročila o tehnični skladnosti (primer)

DEMONSTRACIJSKI PRESKUSI SISTEMA OBD

1.   Rezultat preskusa sistema OBD

| Rezultati preskusov | |
| --- | --- |
| Sistem OBD, opisan v zgornjem svežnju dokumentacije, skladnem z zahtevami, je bil uspešno preskušen v skladu z odstavkom 6 te priloge glede izkazovanja skladnosti monitorjev in razvrstitev napak, kot so navedene v točki 5: | DA/NE |

Rezultati preskusov

Sistem OBD, opisan v zgornjem svežnju dokumentacije, skladnem z zahtevami, je bil uspešno preskušen v skladu z odstavkom 6 te priloge glede izkazovanja skladnosti monitorjev in razvrstitev napak, kot so navedene v točki 5:

DA/NE

Podrobnosti o opravljenih demonstracijskih preskusih so podane v točki 5.

1.1   Sistem OBD, preskušen na napravi za preskus motorja

| Motor | |
| --- | --- |
| — | Ime motorja (ime proizvajalca in komercialno ime): |

Motor

—

Ime motorja (ime proizvajalca in komercialno ime):

...

| — | Tip motorja (po poročilu v dokumentu o homologaciji): |
| --- | --- |

—

Tip motorja (po poročilu v dokumentu o homologaciji):

...

| — | Številka motorja (tovarniška številka): |
| --- | --- |

—

Številka motorja (tovarniška številka):

...

Krmilne enote, ki jih ta priloga zadeva (vključno z ECU-ji motorja)

| — | Osnovna funkcionalnost: |
| --- | --- |

—

Osnovna funkcionalnost:

...

| — | Identifikacijska številka (programska oprema in kalibracija): |
| --- | --- |

—

Identifikacijska številka (programska oprema in kalibracija):

...

Diagnostično orodje (pregledovalnik, ki se uporablja med preskušanjem)

| — | Proizvajalec: |
| --- | --- |

—

Proizvajalec:

...

| — | Tip: |
| --- | --- |

—

Tip:

...

| — | Programska oprema/različica |
| --- | --- |

—

Programska oprema/različica

...

Podatki o preskusu

| — | Okoljski preskusni pogoji (temperatura, vlažnost, tlak): |
| --- | --- |

—

Okoljski preskusni pogoji (temperatura, vlažnost, tlak):

...

| — | Kraj preskusa (vključno z nadmorsko višino): |
| --- | --- |

—

Kraj preskusa (vključno z nadmorsko višino):

...

| — | Preskuševalno gorivo: |
| --- | --- |

—

Preskuševalno gorivo:

...

| — | Olje za mazanje motorja: |
| --- | --- |

—

Olje za mazanje motorja:

...

| — | Datum preskusa: |
| --- | --- |

—

Datum preskusa:

...

2.   Demonstracijski preskusi vgradnje sistema OBD

| Poleg tega, da je bil predstavljen sistem OBD/družina sistemov OBD glede na emisije, je bila na vozilu preskušena vgradnja sistema OBD/sistemov OBD v družini sistemov OBD glede na emisije, in sicer v skladu z določbami Dodatka 1 referenčne priloge: | DA/NE |
| --- | --- |

Poleg tega, da je bil predstavljen sistem OBD/družina sistemov OBD glede na emisije, je bila na vozilu preskušena vgradnja sistema OBD/sistemov OBD v družini sistemov OBD glede na emisije, in sicer v skladu z določbami Dodatka 1 referenčne priloge:

DA/NE

2.1   Rezultat preskusa vgradnje sistema OBD

| Rezultati preskusov | |
| --- | --- |
| Če je bila na vozilu preskušena vgradnja sistema OBD, je bila vgradnja sistema OBD preskušena uspešno v skladu z Dodatkom 1 referenčne priloge: | DA/NE |

Rezultati preskusov

Če je bila na vozilu preskušena vgradnja sistema OBD, je bila vgradnja sistema OBD preskušena uspešno v skladu z Dodatkom 1 referenčne priloge:

DA/NE

2.2   Preskušena vgradnja

Če je bila na vozilu preskušena vgradnja sistema OBD:

| Preskušeno vozilo | |
| --- | --- |
| — | Ime vozila (ime proizvajalca in komercialno ime): |

Preskušeno vozilo

—

Ime vozila (ime proizvajalca in komercialno ime):

...

| — | Tip vozila: |
| --- | --- |

—

Tip vozila:

...

| — | Identifikacijska številka vozila (VIN): |
| --- | --- |

—

Identifikacijska številka vozila (VIN):

...

Diagnostično orodje (pregledovalnik, ki se uporablja za preskušanje)

| — | Proizvajalec: |
| --- | --- |

—

Proizvajalec:

...

| — | Tip: |
| --- | --- |

—

Tip:

...

| — | Programska oprema/različica: |
| --- | --- |

—

Programska oprema/različica:

...

Podatki o preskusu

| — | Kraj in datum: |
| --- | --- |

—

Kraj in datum:

...

Točka 5 poročila o tehnični skladnosti (primer)

PRESKUSNI PROTOKOL

Demonstracijski preskus sistema OBD

| Splošno | Prikaz razvrstitve okvar | Prikaz delovanja OBD |
| --- | --- | --- |
| | Preskus | Raven emisij | Razvrstitev | Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela | Aktiviranje MI |
| Vrsta okvare | Koda napake | Presk. v skladu s točko | Presk. cikel | Višja od OTL | Nižja od OTL | Nižja od EL + X | Razvrstitev po predlogu proizvajalca | Končna razvrstitev (1) | Presk. v skladu s točko | Presk. cikel | Kvalificiran | Presk. v skladu s točko | Presk. cikel | Stalni MI po ... ciklu | Kratki MI po ... ciklu | MI na zahtevo po ... ciklu |
| Dozirni ventil sistema SCR | P2... | ni bil presk. | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | 2. | | |
| Ventil EGR, električni | P1... | ni bil presk. | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 1. | |
| Ventil EGR, mehanski | P1... | ni bil presk. | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 2. | |
| Ventil EGR, mehanski | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ni bil presk. | | da | | | | | |
| Ventil EGR, mehanski | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 2. | |
| Senzor temp. zraka, električni | P1... | ni bil presk. | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | da | 6.3.1 | WHTC | | 1. | |
| Senzor temp. olja, električni | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ni bil presk. | | da | | | | | |
| Opombe: na zahtevo certifikacijskega organa se lahko okvara prerazvrsti v drugo kategorijo od tiste, ki jo predlaga proizvajalec.
  Na tem listu so naštete izključno okvare, ki so bile preskušene bodisi glede razvrstitve ali glede delovanja, in okvare, ki so bile prerazvrščene na zahtevo certifikacijskega organa.
  Napaka se lahko preskusi bodisi glede njene razvrstitve ali njenega delovanja ali pa glede obojega.
  Primer z mehanskim ventilom EGR, podan zgoraj, predstavlja način, na kakršnega je v tabeli obravnavan vsak od teh 3 primerov. |

Splošno

Prikaz razvrstitve okvar

Prikaz delovanja OBD

Preskus

Raven emisij

Razvrstitev

Kvalificiranje okvarjenega sestavnega dela

Aktiviranje MI

Vrsta okvare

Koda napake

Presk. v skladu s točko

Presk. cikel

Višja od OTL

Nižja od OTL

Nižja od EL + X

Razvrstitev po predlogu proizvajalca

Končna razvrstitev (1)

Presk. v skladu s točko

Presk. cikel

Kvalificiran

Presk. v skladu s točko

Presk. cikel

Stalni MI po ... ciklu

Kratki MI po ... ciklu

MI na zahtevo po ... ciklu

Dozirni ventil sistema SCR

P2...

ni bil presk.

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

2.

Ventil EGR, električni

P1...

ni bil presk.

A

B1

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

1.

Ventil EGR, mehanski

P1...

ni bil presk.

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

2.

Ventil EGR, mehanski

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ni bil presk.

da

Ventil EGR, mehanski

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

2.

Senzor temp. zraka, električni

P1...

ni bil presk.

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

da

6.3.1

WHTC

1.

Senzor temp. olja, električni

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ni bil presk.

da

Opombe: na zahtevo certifikacijskega organa se lahko okvara prerazvrsti v drugo kategorijo od tiste, ki jo predlaga proizvajalec.

Na tem listu so naštete izključno okvare, ki so bile preskušene bodisi glede razvrstitve ali glede delovanja, in okvare, ki so bile prerazvrščene na zahtevo certifikacijskega organa.

Napaka se lahko preskusi bodisi glede njene razvrstitve ali njenega delovanja ali pa glede obojega.

Primer z mehanskim ventilom EGR, podan zgoraj, predstavlja način, na kakršnega je v tabeli obravnavan vsak od teh 3 primerov.

---

(1)  po poročilu v dokumentu o homologaciji

Dodatek 5

Podatki iz zamrznjenih nizov in informacije o pretoku podatkov

V naslednjih tabelah so navedeni tisti podatki, ki so obravnavani v odstavkih 4.7.1.4 in 4.7.2 te priloge.

Tabela 1

Obvezne zahteve

| | Zamrznjeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Izračunana obremenitev (navor motorja kot delež največjega navora, ki je na voljo pri trenutni vrtilni frekvenci motorja) | x | x |
| Vrtilna frekvenca motorja | x | x |
| Temperatura hladilne tekočine motorja (ali ekvivalent) | x | x |
| Zračni tlak (neposredno izmerjen ali ocenjen) | x | x |

Zamrznjeni niz

Pretok podatkov

Izračunana obremenitev (navor motorja kot delež največjega navora, ki je na voljo pri trenutni vrtilni frekvenci motorja)

x

x

Vrtilna frekvenca motorja

x

x

Temperatura hladilne tekočine motorja (ali ekvivalent)

x

x

Zračni tlak (neposredno izmerjen ali ocenjen)

x

x

Tabela 2

Neobvezni podatki o vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja

| | Zamrznjeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Navor motorja po zahtevi voznika (kot delež največjega navora motorja) | x | x |
| Dejanski navor motorja (izračunan kot delež največjega navora motorja, npr. izračunan iz zahtevane količine vbrizganega goriva) | x | x |
| Referenčni največji navor motorja | | x |
| Referenčni največji navor motorja kot funkcija vrtilne frekvence motorja | | x |
| Čas, ki je pretekel od zagona motorja | x | x |

Zamrznjeni niz

Pretok podatkov

Navor motorja po zahtevi voznika (kot delež največjega navora motorja)

x

x

Dejanski navor motorja (izračunan kot delež največjega navora motorja, npr. izračunan iz zahtevane količine vbrizganega goriva)

x

x

Referenčni največji navor motorja

x

Referenčni največji navor motorja kot funkcija vrtilne frekvence motorja

x

Čas, ki je pretekel od zagona motorja

x

x

Tabela 3

Neobvezni podatki, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za omogočenje ali onemogočenje morebitnih podatkov o OBD

| | Zamrznjeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Količina goriva | x | x |
| Temperatura motornega olja | x | x |
| Hitrost vozila | x | x |
| Napetost računalniškega sistema za krmiljenje motorja (za glavni kontrolni čip) | x | x |

Zamrznjeni niz

Pretok podatkov

Količina goriva

x

x

Temperatura motornega olja

x

x

Hitrost vozila

x

x

Napetost računalniškega sistema za krmiljenje motorja (za glavni kontrolni čip)

x

x

Tabela 4

Neobvezni podatki, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke

| | Zamrznjeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Absolutni položaj dušilne lopute/lopute za vsesani zrak (položaj ventila, ki se uporablja za uravnavanje vsesanega zraka) | x | x |
| Status sistema za uravnavanje dizelskega goriva v primeru sistema z zaprto zanko (npr. v primeru sistema tlaka goriva z zaprto zanko) | x | x |
| Tlak v vodilu za gorivo (ang. fuel rail) | x | x |
| Tlak pri krmiljenju vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki krmili vbrizgavanje goriva) | x | x |
| Reprezentativno krmiljenje vbrizgavanja goriva (začetek prvega glavnega vbrizgavanja) | x | x |
| Zahtevani tlak v vodilu za gorivo | x | x |
| Zahtevani tlak pri krmiljenju vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki krmili vbrizgavanje goriva) | x | x |
| Temperatura vsesanega zraka | x | x |
| Temperatura okoliškega zraka | x | x |
| Temperatura zraka na vstopu v turbopuhalo oz. izstopu iz njega (kompresor in turbina) | x | x |
| Tlak na vstopu v turbopuhalo oz. izstopu iz njega (kompresor in turbina) | x | x |
| Temperatura polnilnega zraka (naknadni hladilnik polnilnega zraka (ang. post intercooler), če je nameščen) | x | x |
| Dejanski tlak polnilnega zraka | x | x |
| Stopnja pretoka zraka s senzorja pretoka zračne mase | x | x |
| Zahtevani obratovalni cikel/položaj ventila EGR (pod pogojem, da je EGR takó krmiljen) | x | x |
| Dejanski obratovalni cikel/položaj ventila EGR | x | x |
| Status PTO (aktivni ali neaktivni) | x | x |
| Položaj stopalke za plin | x | x |
| Redundančni absolutni položaj pedala | x | če je zaznan |
| Trenutna poraba goriva | x | x |
| Zahtevani/ciljni tlak polnilnega zraka (če se tlak polnilnega zraka uporablja za nadzor turbo delovanja) | x | x |
| Tlak na vstopu v DPF | x | x |
| Tlak na izstopu iz DPF | x | x |
| Delta tlak DPF | x | x |
| Tlak izpušnih plinov ob zaustavitvi motorja | x | x |
| Temperatura na vstopu v DPF | x | x |
| Temperatura na izstopu iz DPF | x | x |
| Temperatura izpušnih plinov ob zaustavitvi motorja | x | x |
| Število vrtljajev turbopuhala/turbine | x | x |
| Turbo položaj s spremenljivo geometrijo | x | x |
| Zahtevani turbo položaj s spremenljivo geometrijo | x | x |
| Položaj ventila krmilnega obtočnega kanala | x | x |
| Izhodna vrednost senzorja za merjenje razmerja zrak/gorivo | | x |
| Izhodna vrednost lambda sonde | | x |
| Izhodna vrednost senzorja NOx | | x |

Zamrznjeni niz

Pretok podatkov

Absolutni položaj dušilne lopute/lopute za vsesani zrak (položaj ventila, ki se uporablja za uravnavanje vsesanega zraka)

x

x

Status sistema za uravnavanje dizelskega goriva v primeru sistema z zaprto zanko (npr. v primeru sistema tlaka goriva z zaprto zanko)

x

x

Tlak v vodilu za gorivo (ang. fuel rail)

x

x

Tlak pri krmiljenju vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki krmili vbrizgavanje goriva)

x

x

Reprezentativno krmiljenje vbrizgavanja goriva (začetek prvega glavnega vbrizgavanja)

x

x

Zahtevani tlak v vodilu za gorivo

x

x

Zahtevani tlak pri krmiljenju vbrizgavanja (tj. tlak tekočine, ki krmili vbrizgavanje goriva)

x

x

Temperatura vsesanega zraka

x

x

Temperatura okoliškega zraka

x

x

Temperatura zraka na vstopu v turbopuhalo oz. izstopu iz njega (kompresor in turbina)

x

x

Tlak na vstopu v turbopuhalo oz. izstopu iz njega (kompresor in turbina)

x

x

Temperatura polnilnega zraka (naknadni hladilnik polnilnega zraka (ang. post intercooler), če je nameščen)

x

x

Dejanski tlak polnilnega zraka

x

x

Stopnja pretoka zraka s senzorja pretoka zračne mase

x

x

Zahtevani obratovalni cikel/položaj ventila EGR (pod pogojem, da je EGR takó krmiljen)

x

x

Dejanski obratovalni cikel/položaj ventila EGR

x

x

Status PTO (aktivni ali neaktivni)

x

x

Položaj stopalke za plin

x

x

Redundančni absolutni položaj pedala

x

če je zaznan

Trenutna poraba goriva

x

x

Zahtevani/ciljni tlak polnilnega zraka (če se tlak polnilnega zraka uporablja za nadzor turbo delovanja)

x

x

Tlak na vstopu v DPF

x

x

Tlak na izstopu iz DPF

x

x

Delta tlak DPF

x

x

Tlak izpušnih plinov ob zaustavitvi motorja

x

x

Temperatura na vstopu v DPF

x

x

Temperatura na izstopu iz DPF

x

x

Temperatura izpušnih plinov ob zaustavitvi motorja

x

x

Število vrtljajev turbopuhala/turbine

x

x

Turbo položaj s spremenljivo geometrijo

x

x

Zahtevani turbo položaj s spremenljivo geometrijo

x

x

Položaj ventila krmilnega obtočnega kanala

x

x

Izhodna vrednost senzorja za merjenje razmerja zrak/gorivo

x

Izhodna vrednost lambda sonde

x

Izhodna vrednost senzorja NOx

x

Dodatek 6

Referenčni standardni dokumenti

Ta dodatek vsebuje sklice na industrijske standarde, ki jih je treba uporabljati v skladu z določbami v tej prilogi za opremo vozila/motorja s serijskim komunikacijskim vmesnikom. Opredeljene so tri dovoljene rešitve, ISO 15765-4 ali SAE J1939-73 ali ISO/PAS 27145. Poleg tega obstajajo še drugi standardi ISO ali SAE, ki se uporabljajo v skladu z določbami v tej prilogi.

ISO 15765-4 in specifikacije, ki jih vsebuje s sklicevanjem, za doseganje zahtev WWH-OBD.

ISO 15765-4 „Cestna vozila – Diagnostika na področnem omrežju krmilnikov (CAN) – Del 4: Zahteve za sisteme, povezane z emisijami“, iz leta 2006.

SAE J1939-73 in specifikacije, ki jih vsebuje s sklicevanjem, za doseganje zahtev WWH-OBD.

J1939-73 „APLIKACIJSKI SLOJ – DIAGNOSTIKA“, iz leta 2006.

ISO/PAS 27145 in specifikacije, ki jih vsebuje s sklicevanjem, za doseganje zahtev WWH-OBD.

| (i) | ISO/PAS 27145-1:2006 Cestna vozila – Izvajanje diagnostike na vozilu (WWH-OBD) – Del 1 – Splošne informacije in opredelitve primerov rabe; |
| --- | --- |

(i)

ISO/PAS 27145-1:2006 Cestna vozila – Izvajanje diagnostike na vozilu (WWH-OBD) – Del 1 – Splošne informacije in opredelitve primerov rabe;

| (ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 Cestna vozila – Uresničevanje zahtev WWH-OBD za komunikacijo – Del 2 – Slovar pogostih podatkov, povezanih z emisijami; |
| --- | --- |

(ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 Cestna vozila – Uresničevanje zahtev WWH-OBD za komunikacijo – Del 2 – Slovar pogostih podatkov, povezanih z emisijami;

| (iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 Cestna vozila – Uresničevanje zahtev WWH-OBD za komunikacijo – Del 3 – Slovar pogostih sporočil; |
| --- | --- |

(iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 Cestna vozila – Uresničevanje zahtev WWH-OBD za komunikacijo – Del 3 – Slovar pogostih sporočil;

| (iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 Cestna vozila – Uresničevanje zahtev WWH-OBD za komunikacijo – Del 4 – Povezava med vozilom in preskusno opremo; |
| --- | --- |

(iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 Cestna vozila – Uresničevanje zahtev WWH-OBD za komunikacijo – Del 4 – Povezava med vozilom in preskusno opremo;

Naslednji dokumenti Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) so v ta pravilnik vključeni s sklicevanjem:

ISO 15031-3:2004 „Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 3: Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi, specifikacija in uporaba“.

Naslednji dokumenti združenja Society of Automotive Engineers (SAE) so v ta pravilnik vključeni s sklicevanjem:

SAE J2403 „Nomenklatura diagnoze srednje/visoko odpornih E/E sistemov“, iz meseca avgusta 2004.

SAE J1939-13 „Diagnostični konektor, ki ni na vozilu“, iz meseca marca 2004.

Dodatek 7

Dokumentacija o podatkih v zvezi z OBD

Podatke v zvezi z OBD, ki jih zahteva ta dodatek, mora zagotoviti proizvajalec vozila, da omogoči proizvodnjo nadomestnih ali servisnih delov, diagnostičnih orodij in preskusne opreme, ki so združljivi z OBD, tako kot je opisano v osrednjem delu tega pravilnika.

Nadomestni deli, diagnostična orodja in preskusna oprema

Ti podatki proizvajalcem nadomestnih sestavnih delov ali sestavnih delov za naknadno vgradnjo omogočijo izdelovanje delov, ki so združljivi s sistemom OBD ter tako zagotavljajo delovanje brez napak in uporabniku vozila jamčijo, da ni napak. Ti podatki proizvajalcem diagnostičnih orodij in preskusne opreme prav tako omogočajo izdelavo orodij in opreme, ki zagotavljajo učinkovito in točno diagnostiko sistemov za uravnavanje emisij.

V primeru nadomestnih ali servisnih sestavnih delov je podatke mogoče zahtevati le za tiste sestavne dele, ki so predmet homologacije tipa, ali pa za sestavne dele, ki so del sistema, ki je predmet homologacije tipa.

V zahtevku za podatke mora biti natančno določen tip modela motorja/tip modela motorja znotraj družine motorjev, za katerega se podatki zahtevajo. V njem mora biti dokazano, da se podatki zahtevajo v zvezi z razvojem nadomestnih sestavnih delov, sestavnih delov za naknadno vgradnjo, diagnostičnih orodij ali preskusne opreme.

Navodila za vzdrževanje in popravila

Najpozneje tri mesece po tem, ko je proizvajalec kateremu koli pooblaščenemu trgovcu ali servisni delavnici predložil navodila za vzdrževanje in popravila, mora proizvajalec te podatke (vključno z vsemi poznejšimi spremembami in dopolnitvami) dati na voljo po primerni nediskriminacijski ceni.

Poleg tega mora proizvajalec – kadar je to primerno, tudi proti plačilu – poskrbeti za dostop do tehničnih podatkov, potrebnih za popravilo in vzdrževanje motornih vozil, razen če so taki podatki varovani s pravico intelektualne lastnine ali predstavljajo pomembno, zaupno znanje in izkušnje, ki so opredeljeni v ustrezni obliki; v tem primeru se potrebni tehnični podatki ne smejo protipravno zadržati.

Pravico dostopa do takih podatkov imajo osebe, ki se poklicno ukvarjajo s servisiranjem ali popravilom, reševanjem na cesti, pregledom ali preskušanjem vozil ali s prodajo nadomestnih sestavnih delov, sestavnih delov za naknadno vgradnjo, diagnostičnih naprav in preskusne opreme.

V primeru neizpolnjevanja teh določb upravna služba skladno s postopki, določenimi za homologacijo tipa in preglede vozil v prometu, ustrezno ukrepa, da zagotovi razpoložljivost teh navodil za vzdrževanje in popravila.

---