# Az Európai Unió L 103/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 103 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. április 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 103

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. április 12.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. sz. előírása – kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátásai | 1 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. sz. előírása – kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátásai

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 12.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 103/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343/ sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. sz. előírása – kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátásai

járművekben használt kompressziós gyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása, valamint járművekben használt, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok gáznemű károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések

(4. javított változat)

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

05. módosításcsomag – hatálybalépés dátuma:

TARTALOMJEGYZÉK

FEJEZET

| 1. | Hatály |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikációk és vizsgálat |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműbe történő beépítés |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorcsalád |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Használatban lévő járművek/motorok megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | A nem megfelelő gyártás szankciói |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyott típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

| 1. függelék | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára ha a szórás elfogadható |
| --- | --- |

1. függelék

| 2. függelék | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára ha a szórás nem elfogadható vagy nem ismert |
| --- | --- |

2. függelék

| 3. függelék | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára a gyártó kérésére |
| --- | --- |

3. függelék

| 4. függelék | Rendszerek egyenértékűségének meghatározása |
| --- | --- |

4. függelék

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Adatközlő lapok |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 1. függelék – | A(z) (alap)motor alapvető jellemzői és a vizsgálat elvégzésére vonatkozó adatok |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A motorcsalád alapvető jellemzői |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A motorcsaládhoz tartozó motortípus alapvető jellemző |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | A jármű motorral kapcsolatos részeinek jellemzői |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információk |
| --- | --- |

5. függelék –

| 2A. melléklet – | Értesítés jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról, vagy gyártás végleges leállításáról önálló műszaki egységet képező kompressziós gyújtású, vagy földgáz-motortípusokra, vagy szikragyújtású PB-motortípusokra a 49. sz. előírás szerint, a károsanyag-kibocsátás tekintetében |
| --- | --- |

2A. melléklet –

| 1. függelék – | A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információk |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2B. melléklet – | Értesítés jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról, vagy gyártás végleges leállításáról a 49. sz. előírás szerint, a károsanyag-kibocsátás tekintetében |
| --- | --- |

2B. melléklet –

| 3. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4A. melléklet – | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

4A. melléklet –

| 1. függelék – | ESC és ELR mérési ciklusok |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | ETC mérési ciklus |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | ETC fékpadprogram |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Mérési és mintavételi eljárások |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | Kalibrálási eljárás |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | A szénáram ellenőrzése |
| --- | --- |

6. függelék –

| 7. függelék – | Analitikai és mintavevő rendszerek |
| --- | --- |

7. függelék –

| 4B. melléklet – | Mérési eljárás kompressziós gyújtású motorokhoz és szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorokhoz, figyelembe véve a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsítását (WHDC, 4. sz. globális műszaki előírás (gtr)) |
| --- | --- |

4B. melléklet –

| 1. függelék – | WHTC fékpadprogram |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Referencia-üzemanyagként használt dízel |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Mérőrendszerek |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Rendszerek egyenértékűségének meghatározása |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | A szénáram ellenőrzése |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Számítási példák |
| --- | --- |

6. függelék –

| 5. melléklet – | A jóváhagyási vizsgálathoz és a gyártásmegfelelőség ellenőrzéséhez használandó referencia-üzemanyag műszaki jellemzői |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | Számítási példa |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | A kibocsátáscsökkentő rendszerek tartóssági vizsgálatára vonatkozó eljárások |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 8. melléklet – | Használatban lévő járművek/motorok megfelelősége |
| --- | --- |

8. melléklet –

| 9A. melléklet – | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek |
| --- | --- |

9A. melléklet –

| 1. függelék – | Fedélzeti diagnosztikai rendszerek jóváhagyási vizsgálata |
| --- | --- |

1. függelék –

| 9B. melléklet – | A fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó műszaki előírások, közúti járművek dízelmotorjai (WWH-OBD, 5. sz. globális műszaki előírás (gtr)) |
| --- | --- |

9B. melléklet –

| 1. függelék – | Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Működési hibák – A diagnosztikai hibakódok illusztrációja – A hibajelzés és a számlálók működésének illusztrációja |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A diagnosztikai ellenőrzésre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Hivatkozott szabványok |
| --- | --- |

6. függelék –

| 7. függelék – | A fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos információkra vonatkozó dokumentáció |
| --- | --- |

7. függelék –

1.   HATÁLY

| 1.1. | Az előírás az A. táblázat szerinti M és N kategóriájú 1 járművekre és ezek motorjaira vonatkozik, az ezekre a motorokra előirányzott, a B. táblázatban felsorolt vizsgálatok tekintetében. Az előírás vonatkozik továbbá e motoroknak a járművekbe történő beépítésére is.
  A. táblázat
  Alkalmazási kör











  Járműkategória 1 | Megengedett össztömeg | Szikragyújtású motorok | Kompressziós gyújtású motorok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Benzin | Földgáz (NG) (1) | PB (LPG) (2) | Dízel | Etanol |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 vagy R83 (3)
   (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 vagy R83 (4) | R49 vagy R83 (4) | R49 vagy R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 vagy R83 (3)
   (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1.

Az előírás az A. táblázat szerinti M és N kategóriájú 1 járművekre és ezek motorjaira vonatkozik, az ezekre a motorokra előirányzott, a B. táblázatban felsorolt vizsgálatok tekintetében. Az előírás vonatkozik továbbá e motoroknak a járművekbe történő beépítésére is.

A. táblázat

Alkalmazási kör

Járműkategória 1

Megengedett össztömeg

Szikragyújtású motorok

Kompressziós gyújtású motorok

Benzin

Földgáz (NG) (1)

PB (LPG) (2)

Dízel

Etanol

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 vagy R83 (3)
   (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 vagy R83 (4)

R49 vagy R83 (4)

R49 vagy R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 vagy R83 (3)
   (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

B. táblázat

Előírt vizsgálatok

| | Szikragyújtású motorok | Kompressziós gyújtású motorok |
| --- | --- | --- |
| Benzin | Földgáz | PB | Dízel | Etanol |
| Gáznemű káros anyagok | — | Igen | Igen | Igen | Igen |
| Részecskék | — | Igen (5) | Igen (5) | Igen | Igen |
| Füst | — | — | — | Igen | Igen |
| Tartósság | — | Igen | Igen | Igen | Igen |
| Használatban lévő járművek megfelelősége | — | Igen | Igen | Igen | Igen |
| Fedélzeti diagnosztikai rendszer | — | Igen (6) | Igen (6) | Igen | Igen |

Szikragyújtású motorok

Kompressziós gyújtású motorok

Benzin

Földgáz

PB

Dízel

Etanol

Gáznemű káros anyagok

—

Igen

Igen

Igen

Igen

Részecskék

—

Igen (5)

Igen (5)

Igen

Igen

Füst

—

—

—

Igen

Igen

Tartósság

—

Igen

Igen

Igen

Igen

Használatban lévő járművek megfelelősége

—

Igen

Igen

Igen

Igen

Fedélzeti diagnosztikai rendszer

—

Igen (6)

Igen (6)

Igen

Igen

| 1.2. | Egyenértékű jóváhagyások
  Az alábbiakat nem kell ezen előírás szerint jóváhagyatni, ha azok a 83. sz. előírás szerint jóváhagyott jármű részei:






  a) | N1, N2 és M2 kategóriájú 1 járműbe beépítendő kompressziós gyújtású dízelmotorok, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Egyenértékű jóváhagyások

Az alábbiakat nem kell ezen előírás szerint jóváhagyatni, ha azok a 83. sz. előírás szerint jóváhagyott jármű részei:

a)

N1, N2 és M2 kategóriájú 1 járműbe beépítendő kompressziós gyújtású dízelmotorok,

| b) | N1 kategóriájú járműbe beépítendő, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motor, 1 |
| --- | --- |

b)

N1 kategóriájú járműbe beépítendő, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motor, 1

| c) | kompressziós gyújtású dízelmotorokkal felszerelt N1, N2 és M2 kategóriájú 1 járművek és szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorral felszerelt N1 kategóriájú 1 járművek. |
| --- | --- |

c)

kompressziós gyújtású dízelmotorokkal felszerelt N1, N2 és M2 kategóriájú 1 járművek és szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorral felszerelt N1 kategóriájú 1 járművek.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 2.1. | Ezen előírás alkalmazásában:
  „motor (motorcsalád) jóváhagyása”: egy motortípusnak (motorcsaládnak) a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátás, a füstkibocsátás és a fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő jóváhagyása,
  „jármű jóváhagyása”: egy járműtípusnak a beépített motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása és füstkibocsátása, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek és a motor járműbe történő beépítésének tekintetében történő jóváhagyása,
  „kibocsátás-csökkentési segédstratégia (AECS)”: olyan kibocsátás-csökkentési stratégia, amely egy vagy több konkrét cél érdekében és a környezeti viszonyok, illetve az üzemállapot (például járműsebesség, fordulatszám, a használt sebességfokozat, a beszívott levegő hőmérséklete vagy nyomása) meghatározott eseteire válaszként életbe lép, vagy pedig módosítja a kibocsátás-csökkentési alapstratégiát,
  „kibocsátás-csökkentési alapstratégia (BECS)”: olyan kibocsátás-csökkentési stratégia, amely a motor teljes sebesség- és terheléstartományában mindenkor kifejti hatását, kivéve, ha egy kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lép. Példák kibocsátás-csökkentési alapstratégiára:






  a) | a gyújtásvezérlés jelleggörbéje alapján, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ezen előírás alkalmazásában:

„motor (motorcsalád) jóváhagyása”: egy motortípusnak (motorcsaládnak) a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátás, a füstkibocsátás és a fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő jóváhagyása,

„jármű jóváhagyása”: egy járműtípusnak a beépített motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása és füstkibocsátása, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek és a motor járműbe történő beépítésének tekintetében történő jóváhagyása,

„kibocsátás-csökkentési segédstratégia (AECS)”: olyan kibocsátás-csökkentési stratégia, amely egy vagy több konkrét cél érdekében és a környezeti viszonyok, illetve az üzemállapot (például járműsebesség, fordulatszám, a használt sebességfokozat, a beszívott levegő hőmérséklete vagy nyomása) meghatározott eseteire válaszként életbe lép, vagy pedig módosítja a kibocsátás-csökkentési alapstratégiát,

„kibocsátás-csökkentési alapstratégia (BECS)”: olyan kibocsátás-csökkentési stratégia, amely a motor teljes sebesség- és terheléstartományában mindenkor kifejti hatását, kivéve, ha egy kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lép. Példák kibocsátás-csökkentési alapstratégiára:

a)

a gyújtásvezérlés jelleggörbéje alapján,

| b) | a kipufogógáz-visszavezetés jelleggörbéje alapján, |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz-visszavezetés jelleggörbéje alapján,

| c) | a szelektív redukciós katalizátor reagensadagolásának jelleggörbéje alapján. |
| --- | --- |

c)

a szelektív redukciós katalizátor reagensadagolásának jelleggörbéje alapján.

„kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer”: a nitrogén-oxidok (NOx) és a szilárd káros anyagok kibocsátásának egyidejű csökkentésére tervezett kipufogógáz-utókezelő rendszer,

„folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy amelyre minden ETC mérés alatt legalább egyszer sor kerül. Az ilyen regenerálásnál nincs szükség külön mérési eljárásra,

„ellenőrzési tartomány”: az A és C fordulatszámok közötti és a 25 és 100 százalékos terhelés közötti tartomány,

„a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény (Pmax
  )”: a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott legnagyobb teljesítmény, EK kW-ban (hasznos teljesítmény) kifejezve;

„hatástalanító stratégia”:

| a) | olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely a jármű szokásos működése és használata során ésszerűen várható körülmények között a kibocsátás-csökkentési alapstratégiához képest mérsékli a kibocsátás-csökkentés hatékonyságát, |
| --- | --- |

a)

olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely a jármű szokásos működése és használata során ésszerűen várható körülmények között a kibocsátás-csökkentési alapstratégiához képest mérsékli a kibocsátás-csökkentés hatékonyságát,

| b) | olyan kibocsátás-csökkentési alapstratégia, amely különbséget tesz a szabványosított jóváhagyási vizsgálat alatti működés, illetve másmilyen működés között, és csak mérsékeltebb kibocsátás-csökkentést biztosít olyan körülmények között, amelyek lényegében nem szerepelnek az alkalmazandó jóváhagyási vizsgálati eljárásokban, vagy |
| --- | --- |

b)

olyan kibocsátás-csökkentési alapstratégia, amely különbséget tesz a szabványosított jóváhagyási vizsgálat alatti működés, illetve másmilyen működés között, és csak mérsékeltebb kibocsátás-csökkentést biztosít olyan körülmények között, amelyek lényegében nem szerepelnek az alkalmazandó jóváhagyási vizsgálati eljárásokban, vagy

| c) | olyan fedélzeti diagnosztikai vagy kibocsátás-csökkentést ellenőrző stratégia, amely különbséget tesz a szabványosított jóváhagyási vizsgálat alatti működés, illetve másmilyen működés között, és csak mérsékeltebb ellenőrzési képességeket (gyorsaság és pontosság) biztosít olyan körülmények között, amelyek lényegében nem szerepelnek az alkalmazandó jóváhagyási vizsgálati eljárásokban, |
| --- | --- |

c)

olyan fedélzeti diagnosztikai vagy kibocsátás-csökkentést ellenőrző stratégia, amely különbséget tesz a szabványosított jóváhagyási vizsgálat alatti működés, illetve másmilyen működés között, és csak mérsékeltebb ellenőrzési képességeket (gyorsaság és pontosság) biztosít olyan körülmények között, amelyek lényegében nem szerepelnek az alkalmazandó jóváhagyási vizsgálati eljárásokban,

„NOx-mentesítő rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például jelenleg vannak passzív és aktív katalizátorok a nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx csökkentésére, NOx-adszorberek és szelektív redukciós katalizátorok),

„késés”: a mért komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t10
  ). A gáznemű komponensek esetében ez alapvetően az az idő, amíg a mért komponens a mintavevő szondától eljut a detektorig. A késés szempontjából a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont,

„dízelmotor”: kompressziós gyújtás elvén működő motor,

„ELR mérések”: állandó fordulatszámokon alkalmazott egymást követő ugrásszerű terhelésekből álló, az 5.2. szakasz szerinti mérési ciklus,

„ESC mérések”: 13 állandósult üzemmódban az 5.2. szakasz szerint végzett mérésekből álló mérési ciklus,

„ETC mérések”: másodpercenként változó 1 800 tranziens üzemmódban az 5.2. szakasz szerint végzett mérésekből álló mérési ciklus,

„tervezési elem”: jármű vagy motor tekintetében:

| a) | szabályozórendszerek, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is, |
| --- | --- |

a)

szabályozórendszerek, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is,

| b) | szabályozórendszerek kalibrálása, |
| --- | --- |

b)

szabályozórendszerek kalibrálása,

| c) | rendszerkölcsönhatások eredménye, vagy |
| --- | --- |

c)

rendszerkölcsönhatások eredménye, vagy

| d) | fizikai elemek, |
| --- | --- |

d)

fizikai elemek,

„a kibocsátást befolyásoló hiba”: a tervezés, az anyag vagy az elkészítés tekintetében egy eszköz, rendszer vagy részegység olyan hibája vagy a szokásos gyártási tűréseket meghaladó eltérése, amely érinti a kibocsátáscsökkentő rendszer valamely paraméterét, specifikációját vagy komponensét. Egy komponens hiányzása kibocsátást befolyásoló hibának tekinthető,

„kibocsátás-csökkentési stratégia (ECS)”: a motorrendszer vagy a jármű tervezésének részét képező, a kibocsátás-csökkentés céljából alkalmazott olyan tervezési elem vagy elemek, amelyek egy kibocsátás-csökkentési alapstratégiát és több kibocsátás-csökkentési segédstratégiát valósítanak meg,

„kibocsátáscsökkentő rendszer”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer, a motorrendszer elektronikus vezérlőberendezései, és a motorrendszernek a kipufogórendszerben lévő, a kibocsátást befolyásoló olyan komponensei, amelyek e vezérlőberendezéseknek bemeneti jelet adnak vagy azoktól kimeneti jelet kapnak, valamint adott esetben az elektronikus motorvezérlő egységek (EECU) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más, a kibocsátás-csökkentést befolyásolni képes vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek),

„kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer”: az a rendszer, amely az 5.5. szakasz előírásai szerint biztosítja a motorrendszerben alkalmazott NOx-csökkentés helyes működését,

„’kibocsátáshiba’ állapot”: olyan állapot, amikor a kibocsátás-csökkentési stratégiának a fedélzeti diagnosztikai rendszer által észlelt működési hibája következtében életbe lépett egy olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely a hibajelzés bekapcsolását eredményezi, és amelynek nincs szüksége a meghibásodott komponenstől vagy rendszertől bejövő jelre,

„utókezelő rendszer szerinti motorcsalád”: az ezen előírás 7. melléklete szerint a romlási tényezők meghatározása céljából tartampróba során végzendő mérések esetében, illetve a használatban lévő járművek/motorok ezen előírás 8. melléklete szerinti megfelelőség-ellenőrzése esetében: olyan motoroknak a gyártó által kialakított csoportja, amelyek megfelelnek egy motorcsalád definíciójának, és amelyeket ezen belül további csoportokba soroltak a hasonló kipufogógáz-utókezelő rendszerük alapján,

„motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egysége(k) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek),

„motorcsalád”: olyan motorrendszereknek a gyártó által az ezen előírás 7. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló károsanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek; a motorcsalád minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó kibocsátási határértékeknek,

„motor üzemi fordulatszám-tartománya”: a motor gyakorlati működése során leggyakrabban használt fordulatszám-tartomány, amely az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében meghatározott kis és nagy fordulatszám között van,

„A, B és C fordulatszám”: azok a mérési fordulatszámok a motor üzemi fordulatszám-tartományán belül, amelyeket az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében leírt ESC és ELR mérésekhez használni kell,

„motorbeállítás”: egyedi jármű/motor összeállítás, amely magában foglalja a kibocsátás-csökkentési stratégiát, a motorteljesítmény egy névleges értékét (a jóváhagyott teljes terhelési jelleggörbéje) és adott esetben egy nyomatékkorlátozót,

„motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek olyan lényeges tekintetben, mint az ezen előírás 1. mellékletében leírt főbb motorjellemzők, nem különböznek egymástól,

„kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor (oxidációs vagy 3 utas), részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő eszköz. Ez a meghatározás kizárja a kipufogógáz-visszavezetést, amely, ha van, a motorrendszer szerves részének számít,

„gázmotor”: szikragyújtású földgáz- vagy PB-motor,

„gáznemű káros anyag”: szén-monoxid, szénhidrogének (dízelnél CH1,85, PB-gáznál CH2,525, földgáznál (metántól különböző szénhidrogének) CH2,93, etanollal működő dízelmotoroknál pedig CH3O0,5 sztöchiometrikus összetételt feltételezve), metán (földgáznál CH4 sztöchiometrikus összetételt feltételezve) és nitrogén-oxidok, ez utóbbiak nitrogén-dioxid-egyenértékben kifejezve,

„nagy fordulatszám (nhi
  )”: az a legnagyobb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le,

„kis fordulatszám (nlo
  )”: az a legkisebb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 50 %-át adja le,

„jelentős működési hiba” (7): a kipufogógáz-utókezelő rendszer olyan tartós vagy ideiglenes működési hibája, amely várhatóan azonnali vagy későbbi növekedést okoz a motorrendszer gáznemű vagy szilárd kibocsátásában, és amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem tud megfelelően felmérni,

„működési hiba”:

| a) | a kibocsátáscsökkentő rendszer olyan funkciócsökkenése vagy meghibásodása, beleértve az elektromos hibát is, amely a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket meghaladó kibocsátást eredményez, vagy adott estben azt okozza, hogy a kipufogógáz-utókezelő rendszer nem működik teljesítőképességének megfelelően, ha az előírás hatálya alá eső valamely káros anyag kibocsátása meghaladja a fedélzeti diagnosztikai küszöbértéket, |
| --- | --- |

a)

a kibocsátáscsökkentő rendszer olyan funkciócsökkenése vagy meghibásodása, beleértve az elektromos hibát is, amely a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket meghaladó kibocsátást eredményez, vagy adott estben azt okozza, hogy a kipufogógáz-utókezelő rendszer nem működik teljesítőképességének megfelelően, ha az előírás hatálya alá eső valamely káros anyag kibocsátása meghaladja a fedélzeti diagnosztikai küszöbértéket,

| b) | bármely olyan eset, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes teljesíteni az ezen előírásban előírt ellenőrzési követelményeket. |
| --- | --- |

b)

bármely olyan eset, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes teljesíteni az ezen előírásban előírt ellenőrzési követelményeket.

A gyártó ugyanakkor olyan funkciócsökkenést vagy meghibásodást is működési hibának tekinthet, amely nem okoz olyan kibocsátást, amely meghaladná a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket,

„hibajelző (MI)”: olyan optikai kijelző, amely az ezen előírás értelmében vett működési hiba esetén egyértelműen tájékoztatja a járművezetőt,

„több-beállítású motor”: több motorbeállítással rendelkező motor,

„földgázfajta”: az EN 437 európai szabvány 1993. novemberi kiadásában meghatározott H vagy L tartományú földgázfajta,

„hasznos teljesítmény”: azon kW-ban kifejezett teljesítmény, amely a próbapadon a forgattyús tengely végén vagy annak megfelelő helyen a 85. sz. előírásban meghatározott teljesítménymérési módszerrel mérhető,

„fedélzeti diagnosztika (OBD)”: a károsanyag-kibocsátás szabályozására szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszer, amely a számítógép memóriájában tárolt hibakódok segítségével képes észlelni működési hiba előfordulását és a működési hiba valószínű területét,

„fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád”: a fedélzeti diagnosztikai rendszernek az ezen előírás 9A. mellékletének előírásai szerinti jóváhagyása esetében: olyan motorrendszereknek a gyártó által kialakított csoportja, amelyek fedélzeti diagnosztikai rendszerei ezen előírás 7.3. szakaszának megfelelően közös tervezési paraméterekkel rendelkeznek,

„opacitásmérő”: olyan készülék, amely a fénykioltás elve alapján méri a füstrészecskék opacitását,

„alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek károsanyag-kibocsátási jellemzői reprezentatívak az egész motorcsaládra,

„részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd káros anyagok kibocsátását,

„szilárd káros anyagok”: mindazon anyagok, amelyek egy meghatározott szűrőközegen összegyűlnek a kipufogógáz tiszta, szűrt levegővel oly módon történő hígítása után, hogy a hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket,

„százalékos terhelés”: egy adott fordulatszámon rendelkezésre álló legnagyobb nyomaték tört része,

„időszakos regeneráció”: egy kibocsátáscsökkentő egység olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során legalább 100 üzemóránként megtörténik. A regenerálás alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése,

„mellékhajtás”: a motor által meghajtott egység, amely a járműre szerelt segédberendezéseket hajtja,

„névleges fordulatszám”: a gyártó által az 1. melléklet 2. függelékének 2. szakasza szerint megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le,

„reagens”: a járművön lévő tartályban tárolt anyag, amelynek a kipufogógáz-utókezelő rendszerbe történő adagolását a kibocsátáscsökkentő rendszer szabályozza,

„átkalibrálás”: földgázmotor finom beszabályozása, hogy egy másik tartományba eső földgázfajtával a motor ugyanúgy működjön (teljesítmény, üzemanyag-fogyasztás),

„vonatkoztatási fordulatszám (nref
  )”: az ezen előírás 4A. mellékletének 2. függelékében meghatározott módon az ETC mérések relatív fordulatszámértékeinek visszaszámításához használt 100 százalékos fordulatszám,

„válaszidő”: a mért komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő gyors megváltozása és a mérőrendszer válaszában ennek megfelelő változás megjelenése között eltelt idő, ha a vizsgált komponens megváltozása legalább a teljes skála 60 %-át teszi ki és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt megy végbe. A rendszer válaszideje (t90
  ) a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll (lásd még az ISO 16183 nemzetközi szabványt),

„felfutási idő”: a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t90
  – t10
  ). Ez a műszer válasza arra, hogy a vizsgált komponens elérte a műszert. A felfutási idő szempontjából a mintavevő szondát kell vonatkoztatási pontnak tekinteni,

„alkalmazkodási képesség”: a motor olyan funkciója, amely lehetővé teszi a levegő/üzemanyag arány állandó értéken tartását,

„füst”: a dízelmotor kipufogógáz-áramában lebegő, a fénysugarakat elnyelő, visszaverő vagy eltérítő részecskék,

„mérési ciklus”: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett mérési pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult üzemállapotában (ESC mérések) vagy tranziens üzemállapotában (ETC, ELR mérések) méréseket végeznek,

„nyomatékkorlátozó”: a motor legnagyobb nyomatékát ideiglenesen korlátozó eszköz,

„jelátalakítási idő”: a vizsgált komponensnek a mintavevő szondánál történő megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő (t50
  ). A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használható,

„hasznos élettartam”: azon járművek és motorok esetében, amelyeket az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő táblázat B1., B2. vagy C. sorának megfelelően hagytak jóvá: az ezen előírás 5.3. szakaszában (kibocsátáscsökkentő rendszerek tartóssága) meghatározott azon kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt a jóváhagyás szerint biztosítani kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokra, valamint a füstkibocsátásra vonatkozó határértékeknek való megfelelést,

„járműtípus”: olyan gépjárművek kategóriája, amelyek olyan lényeges tekintetben, mint az ezen előírás 1. mellékletében leírt főbb jármű- és motorjellemzők, nem különböznek egymástól

„Wobbe-index (alsó: Wl; vagy felső: Wu)”: az egységnyi térfogatú gáz fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa:

Formula

„λ-eltolódási tényező (Sλ
  )”: az a kifejezés, amely a motorvezérlő rendszer megkívánt flexibilitását írja le arra az esetre, ha a λ levegőfelesleg-arány megváltozik, a tiszta metántól különböző összetételű gázzal működő motorok esetében (az Sλ
  kiszámítását lásd a 7. mellékletben).

| 2.2. | Jelölések, rövidítések és nemzetközi szabványok |
| --- | --- |

2.2.

Jelölések, rövidítések és nemzetközi szabványok

| 2.2.1. | A mérési paraméterek jelölései:







  Jelölés | Mértékegység | Meghatározás |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Az izokinetikus mintavevő szonda keresztmetszete |
| Ae | m2 | A kipufogócső keresztmetszete területe |
| c | ppm/térfogatszázalék | Koncentráció |
| Cd | — | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) átfolyási tényezője |
| C1 | — | C1-egyenértékű szénhidrogén |
| d | m | Átmérő |
| D0 | m3/s | A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs függvényének állandója |
| D | — | Hígítási tényező |
| D | — | Bessel-függvény állandója |
| E | — | Bessel-függvény állandója |
| EE | — | Etánhatásfok |
| EM | — | Metánhatásfok |
| EZ | g/kWh | Az ellenőrzési pontra interpolált NOx-kibocsátás |
| f | 1/s | Gyakoriság |
| fa | — | Laboratóriumi környezeti tényező |
| fc | s-
  1 | A Bessel-szűrő határfrekvenciája |
| Fs | — | Sztöchiometriai együttható |
| H | MJ/m3 | Fűtőérték |
| Ha | g/kg | A beszívott levegő abszolút páratartalma |
| Hd | g/kg | A hígító levegő abszolút páratartalma |
| i | — | Egy adott üzemmódot vagy pillanatnyi mérést jelölő index |
| K | — | Bessel-állandó |
| k | m-
  1 | Fényelnyelési együttható |
| kf | | Üzemanyag-specifikus tényező a száraz/nedves korrekcióhoz |
| kh, D | — | Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re dízelmotor esetén |
| kh, G | — | Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re gázmotor esetén |
| KV | | Kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs függvénye |
| kW, a | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre |
| kW, d | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a hígító levegőre |
| kW, e | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra |
| kW, r | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra |
| L | százalék | Százalékos nyomatékérték a legnagyobb nyomatékhoz viszonyítva a vizsgált motornál |
| La | m | Effektív optikai úthossz |
| Mra | g/mol | A beszívott levegő molekulatömege |
| Mre | g/mol | A kipufogógáz molekulatömege |
| md | kg | A részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígító levegő tömege |
| med | kg | Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| medf | kg | Az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| mew | kg | Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| mf | mg | Az összegyűjtött részecskeminta tömege |
| mf, d | mg | A hígító levegőből összegyűjtött részecskeminta tömege |
| mgas | g/h vagy g | A gáznemű kibocsátás tömegárama |
| mse | kg | Mintatömeg a ciklusban |
| msep | kg | A részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz tömege |
| mset | kg | A részecske-mintavevő szűrőkön átáramló kétszeresen hígított kipufogógáz tömege |
| mssd | kg | A másodlagos hígító levegő tömege |
| N | százalék | Opacitás |
| NP | — | A térfogat-kiszorításos szivattyú összes fordulata a ciklusban |
| NP, i | — | A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatainak száma egy adott intervallumban |
| n | min-
  1 | Fordulatszám |
| np | s-
  1 | A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma |
| nhi | min-
  1 | Nagy fordulatszám |
| nlo | min-
  1 | Kis fordulatszám |
| nref | min-
  1 | Vonatkoztatási fordulatszám az ETC mérésekhez |
| pa | kPa | A motor által beszívott levegő telített gőznyomása |
| pb | kPa | Teljes légnyomás |
| pd | kPa | A hígító levegő telített gőznyomása |
| pp | kPa | Abszolút nyomás |
| pr | kPa | Vízgőznyomás a hűtőfürdő után |
| ps | kPa | Száraz légköri nyomás |
| p1 | kPa | Nyomásesés a szivattyú szívócsonkjánál |
| P(a) | kW | A vizsgálathoz felszerelt segédberendezések által felvett teljesítmény |
| P(b) | kW | A vizsgálathoz leszerelt segédberendezések által felvett teljesítmény |
| P(n) | kW | Korrigálatlan hasznos teljesítmény |
| P(m) | kW | A próbapadon mért teljesítmény |
| qmaw | kg/h vagy kg/s | A beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| qmad | kg/h vagy kg/s | A beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| qmdw | kg/h vagy kg/s | A hígító levegő tömegárama nedves alapon |
| qmdew | kg/h vagy kg/s | A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qmdew, i | kg/s | Állandó térfogatú mintavétel pillanatnyi tömegárama nedves alapon |
| qmedf | kg/h vagy kg/s | Ekvivalens hígított kipufogógáz-tömegáram nedves alapon |
| qmew | kg/h vagy kg/s | A kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qmf | kg/h vagy kg/s | Az üzemanyag tömegárama |
| qmp | kg/h vagy kg/s | Részecskeminta tömegárama |
| qvs | dm3/min | A gázelemző rendszerbe menő mintaáram |
| qvt | cm3/min | Indikátorgáz árama |
| Ω | — | Bessel-állandó |
| Qs | m3/s | Térfogat-kiszorításos szivattyú/kritikus áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) térfogatárama |
| QSSV | m3/s | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) térfogatárama |
| ra | — | Az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszetének aránya |
| rd | — | Hígítási arány |
| rD | — | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) átmérőaránya |
| rp | — | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) nyomásaránya |
| rs | — | Mintaarány |
| Rf | — | A lángionizációs detektor választényezője |
| ρ | kg/m3 | Sűrűség |
| S | kW | A teljesítménymérő fékpad beállítása |
| S i | m-
  1 | Pillanatnyi füstérték |
| Sλ | — | λ-eltolódási tényező |
| T | K | Abszolút hőmérséklet |
| Ta | K | A beszívott levegő abszolút hőmérséklete |
| t | s | Mérési idő |
| te | s | Villamos válaszidő |
| tf | s | A szűrő válaszideje a Bessel-függvényhez |
| tp | s | Fizikai válaszidő |
| Δt | s | A füstre vonatkozó, egymás után felvett adatok között eltelt idő (= lekérdezési gyakoriság reciproka) |
| Δti | s | Az állandó térfogatú mintavétel pillanatnyi áramánál használt időintervallum |
| τ | százalék | A füst fényáteresztése |
| u | — | A gázkomponensek sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| V0 | m3/ford. | A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat |
| Vs | l | A gázelemző rendszer teljes térfogata |
| W | — | Wobbe-index |
| Wact | kWh | Tényleges ETC ciklusmunka |
| Wref | kWh | Vonatkoztatási ETC ciklusmunka |
| Wf | — | Súlyozó tényező |
| Wfe | — | Effektív súlyozó tényező |
| X0 | m3/ford. | A térfogat-kiszorításos szivattyú térfogatáramának kalibrációs függvénye |
| Yi | m-
  1 | 1 másodperces Bessel-átlagolású füstérték |

2.2.1.

A mérési paraméterek jelölései:

Jelölés

Mértékegység

Meghatározás

Ap

m2

Az izokinetikus mintavevő szonda keresztmetszete

Ae

m2

A kipufogócső keresztmetszete területe

c

ppm/térfogatszázalék

Koncentráció

Cd

—

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) átfolyási tényezője

C1

—

C1-egyenértékű szénhidrogén

d

m

Átmérő

D0

m3/s

A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs függvényének állandója

D

—

Hígítási tényező

D

—

Bessel-függvény állandója

E

—

Bessel-függvény állandója

EE

—

Etánhatásfok

EM

—

Metánhatásfok

EZ

g/kWh

Az ellenőrzési pontra interpolált NOx-kibocsátás

f

1/s

Gyakoriság

fa

—

Laboratóriumi környezeti tényező

fc

s-
  1

A Bessel-szűrő határfrekvenciája

Fs

—

Sztöchiometriai együttható

H

MJ/m3

Fűtőérték

Ha

g/kg

A beszívott levegő abszolút páratartalma

Hd

g/kg

A hígító levegő abszolút páratartalma

i

—

Egy adott üzemmódot vagy pillanatnyi mérést jelölő index

K

—

Bessel-állandó

k

m-
  1

Fényelnyelési együttható

kf

Üzemanyag-specifikus tényező a száraz/nedves korrekcióhoz

kh, D

—

Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re dízelmotor esetén

kh, G

—

Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re gázmotor esetén

KV

Kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs függvénye

kW, a

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre

kW, d

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a hígító levegőre

kW, e

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra

kW, r

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra

L

százalék

Százalékos nyomatékérték a legnagyobb nyomatékhoz viszonyítva a vizsgált motornál

La

m

Effektív optikai úthossz

Mra

g/mol

A beszívott levegő molekulatömege

Mre

g/mol

A kipufogógáz molekulatömege

md

kg

A részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígító levegő tömege

med

kg

Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

medf

kg

Az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

mew

kg

Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

mf

mg

Az összegyűjtött részecskeminta tömege

mf, d

mg

A hígító levegőből összegyűjtött részecskeminta tömege

mgas

g/h vagy g

A gáznemű kibocsátás tömegárama

mse

kg

Mintatömeg a ciklusban

msep

kg

A részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz tömege

mset

kg

A részecske-mintavevő szűrőkön átáramló kétszeresen hígított kipufogógáz tömege

mssd

kg

A másodlagos hígító levegő tömege

N

százalék

Opacitás

NP

—

A térfogat-kiszorításos szivattyú összes fordulata a ciklusban

NP, i

—

A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatainak száma egy adott intervallumban

n

min-
  1

Fordulatszám

np

s-
  1

A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma

nhi

min-
  1

Nagy fordulatszám

nlo

min-
  1

Kis fordulatszám

nref

min-
  1

Vonatkoztatási fordulatszám az ETC mérésekhez

pa

kPa

A motor által beszívott levegő telített gőznyomása

pb

kPa

Teljes légnyomás

pd

kPa

A hígító levegő telített gőznyomása

pp

kPa

Abszolút nyomás

pr

kPa

Vízgőznyomás a hűtőfürdő után

ps

kPa

Száraz légköri nyomás

p1

kPa

Nyomásesés a szivattyú szívócsonkjánál

P(a)

kW

A vizsgálathoz felszerelt segédberendezések által felvett teljesítmény

P(b)

kW

A vizsgálathoz leszerelt segédberendezések által felvett teljesítmény

P(n)

kW

Korrigálatlan hasznos teljesítmény

P(m)

kW

A próbapadon mért teljesítmény

qmaw

kg/h vagy kg/s

A beszívott levegő tömegárama nedves alapon

qmad

kg/h vagy kg/s

A beszívott levegő tömegárama száraz alapon

qmdw

kg/h vagy kg/s

A hígító levegő tömegárama nedves alapon

qmdew

kg/h vagy kg/s

A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qmdew, i

kg/s

Állandó térfogatú mintavétel pillanatnyi tömegárama nedves alapon

qmedf

kg/h vagy kg/s

Ekvivalens hígított kipufogógáz-tömegáram nedves alapon

qmew

kg/h vagy kg/s

A kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qmf

kg/h vagy kg/s

Az üzemanyag tömegárama

qmp

kg/h vagy kg/s

Részecskeminta tömegárama

qvs

dm3/min

A gázelemző rendszerbe menő mintaáram

qvt

cm3/min

Indikátorgáz árama

Ω

—

Bessel-állandó

Qs

m3/s

Térfogat-kiszorításos szivattyú/kritikus áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) térfogatárama

QSSV

m3/s

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) térfogatárama

ra

—

Az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszetének aránya

rd

—

Hígítási arány

rD

—

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) átmérőaránya

rp

—

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) nyomásaránya

rs

—

Mintaarány

Rf

—

A lángionizációs detektor választényezője

ρ

kg/m3

Sűrűség

S

kW

A teljesítménymérő fékpad beállítása

S i

m-
  1

Pillanatnyi füstérték

Sλ

—

λ-eltolódási tényező

T

K

Abszolút hőmérséklet

Ta

K

A beszívott levegő abszolút hőmérséklete

t

s

Mérési idő

te

s

Villamos válaszidő

tf

s

A szűrő válaszideje a Bessel-függvényhez

tp

s

Fizikai válaszidő

Δt

s

A füstre vonatkozó, egymás után felvett adatok között eltelt idő (= lekérdezési gyakoriság reciproka)

Δti

s

Az állandó térfogatú mintavétel pillanatnyi áramánál használt időintervallum

τ

százalék

A füst fényáteresztése

u

—

A gázkomponensek sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

V0

m3/ford.

A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat

Vs

l

A gázelemző rendszer teljes térfogata

W

—

Wobbe-index

Wact

kWh

Tényleges ETC ciklusmunka

Wref

kWh

Vonatkoztatási ETC ciklusmunka

Wf

—

Súlyozó tényező

Wfe

—

Effektív súlyozó tényező

X0

m3/ford.

A térfogat-kiszorításos szivattyú térfogatáramának kalibrációs függvénye

Yi

m-
  1

1 másodperces Bessel-átlagolású füstérték

| 2.2.2. | A kémiai komponensek jelölései






  CH4 | Metán |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | Etán |
| C2H5OH | Etanol |
| C3H8 | Propán |
| CO | Szén-monoxid |
| DOP | Dioktilftalát |
| CO2 | Szén-dioxid |
| HC | Szénhidrogének |
| NMHC | Metántól különböző szénhidrogének |
| NOx | Nitrogén-oxidok |
| NO | Nitrogén-monoxid |
| NO2 | Nitrogén-dioxid |
| PT | Részecskék |

2.2.2.

A kémiai komponensek jelölései

CH4

Metán

C2H6

Etán

C2H5OH

Etanol

C3H8

Propán

CO

Szén-monoxid

DOP

Dioktilftalát

CO2

Szén-dioxid

HC

Szénhidrogének

NMHC

Metántól különböző szénhidrogének

NOx

Nitrogén-oxidok

NO

Nitrogén-monoxid

NO2

Nitrogén-dioxid

PT

Részecskék

| 2.2.3. | Rövidítések






  CFV | Kritikus áramlású Venturi-cső |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemilumineszcens detektor |
| ELR | Terhelési viselkedés európai szabványok szerinti mérése (European Load Response Test) |
| ESC | Európai szabványok szerinti, állandósult állapotban végzett mérések (European Steady State Cycle) |
| ETC | Európai szabványok szerinti, tranziens állapotokban végzett mérések (European Transient Cycle) |
| FID | Lángionizációs detektor |
| GC | Gázkromatográf |
| HCLD | Fűtött kemilumineszcens detektor |
| HFID | Fűtött lángionizációs detektor |
| LPG | Propán-bután gáz |
| NDIR | Nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék |
| NG | Földgáz |
| NMC | Metánkiválasztó |

2.2.3.

Rövidítések

CFV

Kritikus áramlású Venturi-cső

CLD

Kemilumineszcens detektor

ELR

Terhelési viselkedés európai szabványok szerinti mérése (European Load Response Test)

ESC

Európai szabványok szerinti, állandósult állapotban végzett mérések (European Steady State Cycle)

ETC

Európai szabványok szerinti, tranziens állapotokban végzett mérések (European Transient Cycle)

FID

Lángionizációs detektor

GC

Gázkromatográf

HCLD

Fűtött kemilumineszcens detektor

HFID

Fűtött lángionizációs detektor

LPG

Propán-bután gáz

NDIR

Nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék

NG

Földgáz

NMC

Metánkiválasztó

| 2.2.4. | Az üzemanyag-összetétel jelölései






  wALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- | --- |
| wBET | az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék |
| wGAM | az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| wDEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| wEPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| β | a szén mólaránya (C/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | az oxigén mólaránya (O/C) |

2.2.4.

Az üzemanyag-összetétel jelölései

wALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

wBET

az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék

wGAM

az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék

wDEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

wEPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

β

a szén mólaránya (C/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

az oxigén mólaránya (O/C)

Cβ Hα Oε Nδ Sγ összetételű üzemanyagot tekintve

szénalapú üzemanyagoknál β = 1, hidrogénnél β = 0.

| 2.2.5. | Az előírásban hivatkozott szabványok






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 1. rész: Általános információk |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 2. rész: Kifejezések, fogalommeghatározások, rövidítések és mozaikszavak |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3 | ISO 15031-3: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és kapcsoló áramkörök. |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13: Fedélzeten kívüli diagnosztikai csatlakozó. |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 4. rész: Külső vizsgálóberendezés. |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73: Alkalmazási réteg – Diagnosztikák. |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 5. rész: Emisszióval összefüggő diagnosztikai szolgáltatások. |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 6. rész: Diagnosztikai hibakód-definíciók. |
| SAE J2012 | SAE J2012: Az ISO/DIS 15031-6-tal egyenértékű diagnosztikai hibakód-definíciók, 2002. április 30. |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7: 2001: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 7. rész: Az adatkapcsolat-biztonság. |
| SAE J2186 | SAE J2186: E/E adatkapcsolat-biztonság, 1996. október. |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4: 2001: Közúti járművek – Diagnosztika az ellenőrzőfelület-hálózaton (CAN). 4. rész: Az emisszióval összefüggő rendszerek követelményei. |
| SAE J1939 | SAE J1939: Ajánlott gyakorlat járművek soros vezérlési és kommunikációs hálózatához. |
| ISO 16185 | ISO 16185: 2000: Közúti járművek – Motorcsaládok homologizálás céljából. |
| ISO 2575 | ISO 2575: 2000: Közúti járművek – Kezelőszervek, ellenőrző- és visszajelző lámpák jelölése. |
| ISO 16183 | ISO 16183: 2002: Nagy teljesítményű motorok – A hígítatlan kipufogógáz- vagy részecskekibocsátás mérése részáramú hígító módszer használatával tranziens vizsgálati körülmények között. |

2.2.5.

Az előírásban hivatkozott szabványok

ISO 15031-1

ISO 15031-1: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 1. rész: Általános információk

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 2. rész: Kifejezések, fogalommeghatározások, rövidítések és mozaikszavak

ISO 15031-3

ISO 15031-3 | ISO 15031-3: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és kapcsoló áramkörök.

SAE J1939-13

SAE J1939-13: Fedélzeten kívüli diagnosztikai csatlakozó.

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 4. rész: Külső vizsgálóberendezés.

SAE J1939-73

SAE J1939-73: Alkalmazási réteg – Diagnosztikák.

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 5. rész: Emisszióval összefüggő diagnosztikai szolgáltatások.

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4: 2004: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 6. rész: Diagnosztikai hibakód-definíciók.

SAE J2012

SAE J2012: Az ISO/DIS 15031-6-tal egyenértékű diagnosztikai hibakód-definíciók, 2002. április 30.

ISO 15031-7

ISO 15031-7: 2001: Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 7. rész: Az adatkapcsolat-biztonság.

SAE J2186

SAE J2186: E/E adatkapcsolat-biztonság, 1996. október.

ISO 15765-4

ISO 15765-4: 2001: Közúti járművek – Diagnosztika az ellenőrzőfelület-hálózaton (CAN). 4. rész: Az emisszióval összefüggő rendszerek követelményei.

SAE J1939

SAE J1939: Ajánlott gyakorlat járművek soros vezérlési és kommunikációs hálózatához.

ISO 16185

ISO 16185: 2000: Közúti járművek – Motorcsaládok homologizálás céljából.

ISO 2575

ISO 2575: 2000: Közúti járművek – Kezelőszervek, ellenőrző- és visszajelző lámpák jelölése.

ISO 16183

ISO 16183: 2002: Nagy teljesítményű motorok – A hígítatlan kipufogógáz- vagy részecskekibocsátás mérése részáramú hígító módszer használatával tranziens vizsgálati körülmények között.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Jóváhagyási kérelem egy motortípusra vagy motorcsaládra mint önálló műszaki egységre

| 3.1.1. | Egy motortípusnak vagy motorcsaládnak az 1.1. szakasz B. tábláztában előírt vizsgálatok alapján történő jóváhagyására irányuló kérelmet a motor gyártójának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.
  Ha a kérelem fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott motort érint, teljesülniük kell a 3.4. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

3.1.1.

Egy motortípusnak vagy motorcsaládnak az 1.1. szakasz B. tábláztában előírt vizsgálatok alapján történő jóváhagyására irányuló kérelmet a motor gyártójának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

Ha a kérelem fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott motort érint, teljesülniük kell a 3.4. szakasz követelményeinek.

| 3.1.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell a következő dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.1.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell a következő dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.1.2.1. | A motortípus vagy a motorcsalád leírása, amely tartalmazza az ezen előírás 1. mellékletében előírt adatokat. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

A motortípus vagy a motorcsalád leírása, amely tartalmazza az ezen előírás 1. mellékletében előírt adatokat.

| 3.1.3. | Az 5. szakaszban leírt jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére át kell adni egy, a „motortípus” vagy „alapmotor” 1. mellékletben leírt jellemzőinek megfelelő motort. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az 5. szakaszban leírt jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére át kell adni egy, a „motortípus” vagy „alapmotor” 1. mellékletben leírt jellemzőinek megfelelő motort.

3.2.   Jóváhagyási kérelem egy járműtípusra annak motorja szempontjából

| 3.2.1. | Egy járműtípusnak az 1.1. szakasz B. táblázatában a motorra vagy motorcsaládra előírt vizsgálatok alapján és a motornak a járműbe való beépítése tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártójának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.
  Ha a kérelem fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott motort érint, teljesülniük kell a 3.4. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

3.2.1.

Egy járműtípusnak az 1.1. szakasz B. táblázatában a motorra vagy motorcsaládra előírt vizsgálatok alapján és a motornak a járműbe való beépítése tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártójának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

Ha a kérelem fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott motort érint, teljesülniük kell a 3.4. szakasz követelményeinek.

| 3.2.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat és meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.2.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.2.1. | A járműtípusnak, a jármű motorral kapcsolatos részeinek és a motortípusnak vagy a motorcsaládnak a leírása, amely tartalmazza az ezen előírás 1. mellékletében előírt adatokat. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

A járműtípusnak, a jármű motorral kapcsolatos részeinek és a motortípusnak vagy a motorcsaládnak a leírása, amely tartalmazza az ezen előírás 1. mellékletében előírt adatokat.

| 3.2.3. | A gyártó benyújt egy leírást arról a hibajelzőről, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba előfordulását jelzi a járművezetőnek.
  A gyártó benyújt egy leírást az előírt reagens hiányának a járművezető számára történő jelzéséhez használt kijelzőről és figyelmeztető üzemmódról. |
| --- | --- |

3.2.3.

A gyártó benyújt egy leírást arról a hibajelzőről, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba előfordulását jelzi a járművezetőnek.

A gyártó benyújt egy leírást az előírt reagens hiányának a járművezető számára történő jelzéséhez használt kijelzőről és figyelmeztető üzemmódról.

| 3.2.4. | Az 5. és 6. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére át kell adni egy, a „járműtípus” 1. mellékletben leírt jellemzőinek megfelelő járművet. |
| --- | --- |

3.2.4.

Az 5. és 6. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére át kell adni egy, a „járműtípus” 1. mellékletben leírt jellemzőinek megfelelő járművet.

3.3.   Jóváhagyási kérelem jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusra

| 3.3.1. | Egy járműtípusnak egy jóváhagyott motor járműbe való beépítése tekintetében történő jóváhagyási kérelmet a jármű gyártójának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. |
| --- | --- |

3.3.1.

Egy járműtípusnak egy jóváhagyott motor járműbe való beépítése tekintetében történő jóváhagyási kérelmet a jármű gyártójának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

| 3.3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.3.2.1. | a járműtípusnak és a jármű motorral kapcsolatos részeinek leírását, amely értelemszerűen tartalmazza az 1. mellékletben előírt adatokat, és a járműtípusba önálló műszaki egységként beépített motorra vagy motorcsaládra vonatkozó jóváhagyási értesítés (2A. melléklet) egy példányát. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

a járműtípusnak és a jármű motorral kapcsolatos részeinek leírását, amely értelemszerűen tartalmazza az 1. mellékletben előírt adatokat, és a járműtípusba önálló műszaki egységként beépített motorra vagy motorcsaládra vonatkozó jóváhagyási értesítés (2A. melléklet) egy példányát.

| 3.3.3. | A gyártó benyújt egy leírást arról a hibajelzőről, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba előfordulását jelzi a járművezetőnek.
  A gyártó benyújt egy leírást az előírt reagens hiányának a járművezető számára történő jelzéséhez használt kijelzőről és figyelmeztető üzemmódról. |
| --- | --- |

3.3.3.

A gyártó benyújt egy leírást arról a hibajelzőről, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba előfordulását jelzi a járművezetőnek.

A gyártó benyújt egy leírást az előírt reagens hiányának a járművezető számára történő jelzéséhez használt kijelzőről és figyelmeztető üzemmódról.

| 3.3.4. | A 6. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére át kell adni egy, a „járműtípus” 1. mellékletben leírt jellemzőinek megfelelő járművet. |
| --- | --- |

3.3.4.

A 6. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére át kell adni egy, a „járműtípus” 1. mellékletben leírt jellemzőinek megfelelő járművet.

3.4.   Fedélzeti diagnosztikai rendszerek

| 3.4.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járművek vagy motorok (motorcsaládok) jóváhagyási kérelmében az 1. melléklet 1. függelékének 9. szakaszában, illetve az 1. melléklet 3. függelékének 6. szakaszában (a motorcsaládon belül egy motortípus leírása előírt információknak, valamint a következőknek kell szerepelniük: |
| --- | --- |

3.4.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járművek vagy motorok (motorcsaládok) jóváhagyási kérelmében az 1. melléklet 1. függelékének 9. szakaszában, illetve az 1. melléklet 3. függelékének 6. szakaszában (a motorcsaládon belül egy motortípus leírása előírt információknak, valamint a következőknek kell szerepelniük:

| 3.4.1.1. | Részletes írásos információ, amely teljes körűen leírja a fedélzeti diagnosztikai rendszer funkcionális működési jellemzőit, beleértve a kibocsátáscsökkentő rendszer minden olyan elemének (érzékelők, működtetők és komponensek) felsorolását is, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Részletes írásos információ, amely teljes körűen leírja a fedélzeti diagnosztikai rendszer funkcionális működési jellemzőit, beleértve a kibocsátáscsökkentő rendszer minden olyan elemének (érzékelők, működtetők és komponensek) felsorolását is, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz.

| 3.4.1.2. | Szükség szerint a gyártó nyilatkozata azokról a paraméterekről, amelyeket a jelentős működési hiba ellenőrzésének alapjául használnak, továbbá: |
| --- | --- |

3.4.1.2.

Szükség szerint a gyártó nyilatkozata azokról a paraméterekről, amelyeket a jelentős működési hiba ellenőrzésének alapjául használnak, továbbá:

| 3.4.1.2.1. | A gyártó megadja a műszaki szolgálat számára a kibocsátáscsökkentő rendszeren belüli olyan lehetséges hibák leírását, amelyek hatással lehetnek a kibocsátásra. Erről az információról a műszaki szolgálatnak és a járműgyártónak egyeztetést kell folytatnia. |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

A gyártó megadja a műszaki szolgálat számára a kibocsátáscsökkentő rendszeren belüli olyan lehetséges hibák leírását, amelyek hatással lehetnek a kibocsátásra. Erről az információról a műszaki szolgálatnak és a járműgyártónak egyeztetést kell folytatnia.

| 3.4.1.3. | Szükség szerint az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek) leírása, ha az információcsere hatással van a kibocsátáscsökkentő rendszer megfelelő működésére. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Szükség szerint az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek) leírása, ha az információcsere hatással van a kibocsátáscsökkentő rendszer megfelelő működésére.

| 3.4.1.4. | Szükség szerint más jóváhagyások másolatai a kiterjesztéshez szükséges adatokkal. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

Szükség szerint más jóváhagyások másolatai a kiterjesztéshez szükséges adatokkal.

| 3.4.1.5. | Szükség szerint a motorcsaládra az ezen előírás 7. szakaszában előírt adatok. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

Szükség szerint a motorcsaládra az ezen előírás 7. szakaszában előírt adatok.

| 3.4.1.6. | A gyártónak ismertetnie kell az abból a célból megtett intézkedéseket, hogy megakadályozza a 3.4.1.3. szakaszban említett elektronikus motorvezérlő egység vagy a kommunikációs interfész paramétereinek módosítását vagy manipulálását. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

A gyártónak ismertetnie kell az abból a célból megtett intézkedéseket, hogy megakadályozza a 3.4.1.3. szakaszban említett elektronikus motorvezérlő egység vagy a kommunikációs interfész paramétereinek módosítását vagy manipulálását.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás megadása

Üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás a következő követelmények teljesülésétől függően adható:

| 4.1.1. | Dízel vagy etanol üzemanyag esetében az alapmotor az 5. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyaggal teljesíti ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

4.1.1.

Dízel vagy etanol üzemanyag esetében az alapmotor az 5. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyaggal teljesíti ezen előírás követelményeit.

| 4.1.2. | Földgáz esetében az alapmotorról igazolni kell, hogy az alkalmazkodni tud a kereskedelemben kapható tetszőleges összetételű üzemanyaghoz. Földgáz esetében általában kétféle üzemanyag-fajta létezik: a nagy fűtőértékű üzemanyag (H-tartományú gáz) és a kis fűtőértékű üzemanyag (L-tartományú gáz), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; jelentős különbségek vannak Wobbe-indexszel kifejezett energiatartalom és λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) tekintetében. A Wobbe-index és a λ-eltolódási tényező kiszámítására szolgáló képletek a 2.1. szakaszban találhatók. A 0,89 és 1,08 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázok (0,89 ≤ Sλ
  ≤ 1,08) H-tartományúnak, míg az 1,08 és 1,19 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázok (1,08 ≤ Sλ
  ≤ 1,19) L-tartományúnak tekinthetők. A referencia-üzemanyagok összetétele tükrözi az Sλ
  szélső értékeit.
  Az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR
  (1. üzemanyag) és G25
  (2. üzemanyag) referencia-üzemanyagokkal ki meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással. |
| --- | --- |

4.1.2.

Földgáz esetében az alapmotorról igazolni kell, hogy az alkalmazkodni tud a kereskedelemben kapható tetszőleges összetételű üzemanyaghoz. Földgáz esetében általában kétféle üzemanyag-fajta létezik: a nagy fűtőértékű üzemanyag (H-tartományú gáz) és a kis fűtőértékű üzemanyag (L-tartományú gáz), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; jelentős különbségek vannak Wobbe-indexszel kifejezett energiatartalom és λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) tekintetében. A Wobbe-index és a λ-eltolódási tényező kiszámítására szolgáló képletek a 2.1. szakaszban találhatók. A 0,89 és 1,08 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázok (0,89 ≤ Sλ
  ≤ 1,08) H-tartományúnak, míg az 1,08 és 1,19 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázok (1,08 ≤ Sλ
  ≤ 1,19) L-tartományúnak tekinthetők. A referencia-üzemanyagok összetétele tükrözi az Sλ
  szélső értékeit.

Az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR
  (1. üzemanyag) és G25
  (2. üzemanyag) referencia-üzemanyagokkal ki meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással.

| 4.1.2.1. | A gyártó kérésére a motort egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is lehet vizsgálni, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) 0,89 (vagyis a GR
  alsó értéke) és 1,19 (vagyis a G25
  felső értéke) között van, például akkor, ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható üzemanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

A gyártó kérésére a motort egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is lehet vizsgálni, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) 0,89 (vagyis a GR
  alsó értéke) és 1,19 (vagyis a G25
  felső értéke) között van, például akkor, ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható üzemanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez.

| 4.1.3. | Olyan földgázmotor esetében, amely automatikusan alkalmazkodik H-tartományú, illetve L-tartományú gázhoz, és amelynél kapcsolóval kell átváltani a H-tartományú és az L-tartományú gáz között, az alapmotort az egyes tartományokra az 5. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyaggal vizsgálni kell mindkét esetben, a kapcsoló adott állásaiban. A H-tartományú gázokra a két üzemanyag a GR
  (1. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag), az L-tartományú gázokra pedig a G25
  (2. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag). Az alapmotornak meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek a kapcsoló mindkét állásában anélkül, hogy a kétféle kapcsolóállásban végzett két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének az üzemanyag változtatása miatt. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással. |
| --- | --- |

4.1.3.

Olyan földgázmotor esetében, amely automatikusan alkalmazkodik H-tartományú, illetve L-tartományú gázhoz, és amelynél kapcsolóval kell átváltani a H-tartományú és az L-tartományú gáz között, az alapmotort az egyes tartományokra az 5. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyaggal vizsgálni kell mindkét esetben, a kapcsoló adott állásaiban. A H-tartományú gázokra a két üzemanyag a GR
  (1. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag), az L-tartományú gázokra pedig a G25
  (2. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag). Az alapmotornak meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek a kapcsoló mindkét állásában anélkül, hogy a kétféle kapcsolóállásban végzett két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének az üzemanyag változtatása miatt. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással.

| 4.1.3.1. | A gyártó kérésére a motort G23
  helyett egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is vizsgálni lehet, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) 0,89 (azaz a GR
  üzemanyag alsó értéke) és 1,19 (azaz a G25
  üzemanyag felső értéke) közé esik, például akkor, ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

A gyártó kérésére a motort G23
  helyett egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is vizsgálni lehet, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) 0,89 (azaz a GR
  üzemanyag alsó értéke) és 1,19 (azaz a G25
  üzemanyag felső értéke) közé esik, például akkor, ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez.

| 4.1.4. | Földgázmotorok esetében az egyes káros anyagokra mért kibocsátások „r” viszonyszámát kell meghatározni, a következőképpen:



  vagy



  és |
| --- | --- |

4.1.4.

Földgázmotorok esetében az egyes káros anyagokra mért kibocsátások „r” viszonyszámát kell meghatározni, a következőképpen:

Formula

vagy

Formula

és

Formula

| 4.1.5. | PB-gáz esetében az alapmotorról igazolni kell, hogy képes alkalmazkodni a kereskedelemben kapható bármilyen összetételű üzemanyaghoz. PB-gáz esetében a C3/C4 összetétel változó. A referencia-üzemanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapmotornak anélkül kell az 5. mellékletben meghatározott A. és B. referencia-üzemanyagokkal ezen előírás kibocsátási előírásait teljesítenie, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással. |
| --- | --- |

4.1.5.

PB-gáz esetében az alapmotorról igazolni kell, hogy képes alkalmazkodni a kereskedelemben kapható bármilyen összetételű üzemanyaghoz. PB-gáz esetében a C3/C4 összetétel változó. A referencia-üzemanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapmotornak anélkül kell az 5. mellékletben meghatározott A. és B. referencia-üzemanyagokkal ezen előírás kibocsátási előírásait teljesítenie, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással.

| 4.1.5.1. | Meg kell határozni az egyes káros anyagokra a mért kibocsátások „r” viszonyszámát, a következőképpen: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

Meg kell határozni az egyes káros anyagokra a mért kibocsátások „r” viszonyszámát, a következőképpen:

Formula

4.2.   Üzemanyag tekintetében korlátozott jóváhagyás megadása

Üzemanyag tekintetében korlátozott jóváhagyás a következő követelmények teljesítésétől függően adható.

| 4.2.1. | H-tartományú vagy L-tartományú gázzal való működésre kialakított földgázmotor kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő jóváhagyása
  Az alapmotort a vonatkozó tartományra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni. A H-tartományú gázokra a két üzemanyag a GR
  (1. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag), az L-tartományba eső gázokra pedig a G25
  (2. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag). Az alapmotornak meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének az üzemanyag változtatása miatt. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással. |
| --- | --- |

4.2.1.

H-tartományú vagy L-tartományú gázzal való működésre kialakított földgázmotor kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő jóváhagyása

Az alapmotort a vonatkozó tartományra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni. A H-tartományú gázokra a két üzemanyag a GR
  (1. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag), az L-tartományba eső gázokra pedig a G25
  (2. üzemanyag) és a G23
  (3. üzemanyag). Az alapmotornak meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének az üzemanyag változtatása miatt. Az üzemanyag-váltás után azonban megengedett egy mérés nélküli ETC ciklus a motor alkalmazkodása céljából. A mérések előtt az alapmotort be kell járatni a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában leírt eljárással.

| 4.2.1.1. | A gyártó kérésére a motort G23
  helyett egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is vizsgálni lehet, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) 0,89 (azaz a GR
  üzemanyag alsó értéke) és 1,19 (azaz a G25
  üzemanyag felső értéke) közé esik, például akkor, ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

A gyártó kérésére a motort G23
  helyett egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is vizsgálni lehet, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ
  ) 0,89 (azaz a GR
  üzemanyag alsó értéke) és 1,19 (azaz a G25
  üzemanyag felső értéke) közé esik, például akkor, ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez.

| 4.2.1.2. | Meg kell határozni az egyes káros anyagokra a mért kibocsátások „r” viszonyszámát, a következőképpen:



  vagy



  és |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Meg kell határozni az egyes káros anyagokra a mért kibocsátások „r” viszonyszámát, a következőképpen:

Formula

vagy

Formula

és

Formula

| 4.2.1.3. | A vevőnek való átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd 4.11. szakasz), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok mely tartományára hagyták jóvá. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

A vevőnek való átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd 4.11. szakasz), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok mely tartományára hagyták jóvá.

| 4.2.2. | Meghatározott összetételű gázzal való működésre kialakított földgáz- vagy PB-motor kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő jóváhagyása |
| --- | --- |

4.2.2.

Meghatározott összetételű gázzal való működésre kialakított földgáz- vagy PB-motor kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő jóváhagyása

| 4.2.2.1. | Az alapmotornak földgázmotor esetében az 5. melléklet szerinti GR
  és G25
  referencia-üzemanyagokkal, PB-motor esetében pedig az 5. melléklet szerinti A. és B. referencia-üzemanyagokkal vizsgálva meg kell felelnie a kibocsátásra vonatkozó előírásoknak. Az üzemanyagrendszer finombeállítása a mérések között megengedett. Ez a finombeállítás az üzemanyag-adatbázis átkalibrálása lehet úgy, hogy sem az alapvető szabályozási stratégia, sem az adatbázis alapszerkezete nem változhat. Szükség esetén megengedett az üzemanyagáramra közvetlenül kiható elemek (például injektorok) kicserélése. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Az alapmotornak földgázmotor esetében az 5. melléklet szerinti GR
  és G25
  referencia-üzemanyagokkal, PB-motor esetében pedig az 5. melléklet szerinti A. és B. referencia-üzemanyagokkal vizsgálva meg kell felelnie a kibocsátásra vonatkozó előírásoknak. Az üzemanyagrendszer finombeállítása a mérések között megengedett. Ez a finombeállítás az üzemanyag-adatbázis átkalibrálása lehet úgy, hogy sem az alapvető szabályozási stratégia, sem az adatbázis alapszerkezete nem változhat. Szükség esetén megengedett az üzemanyagáramra közvetlenül kiható elemek (például injektorok) kicserélése.

| 4.2.2.2. | A gyártó kérésére a motort lehet vizsgálni csak GR
  és G23
  , illetve a G25
  és G23
  referencia-üzemanyagokkal, amely esetben a jóváhagyás csak a H-tartományú, illetve csak az L-tartományú gázokra érvényes. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

A gyártó kérésére a motort lehet vizsgálni csak GR
  és G23
  , illetve a G25
  és G23
  referencia-üzemanyagokkal, amely esetben a jóváhagyás csak a H-tartományú, illetve csak az L-tartományú gázokra érvényes.

| 4.2.2.3. | A vevőnek történő átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd 4.11. szakasz), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok milyen tartományára hagyták jóvá.
  Földgázmotorok jóváhagyása | 4.1. szakasz: Üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás megadása | Mérési menetek száma | Az „r” kiszámítása | 4.2. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott jóváhagyás megadása | Mérési menetek száma | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lásd 4.1.2. szakasz: Tetszőleges összetételű üzemanyaghoz alkalmazkodó földgázmotor | GR
  (1.) és G25
  (2.)
  a gyártó kérésére a motor a kereskedelmi forgalomban kapható más üzemanyaggal (3.) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89–1,19 | 2
  (legfeljebb 3) | illetve másik üzemanyaggal történő vizsgálat esetén



  és | | | |
| Lásd 4.1.3. szakasz: Átkapcsolható földgázmotor | GR
  (1.) és G23
  (3.) a H-tartományhoz
  és

  G25
  (2.) és G23
  (3.) az L-tartományhoz
  a gyártó kérésére a G23
  helyett a motor kereskedelmi forgalomban kapható más üzemanyaggal (3.) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89–1,19 | 2 a H-tartományra és
  2 az L-tartományra
  a kapcsoló megfelelő állásában

  4 | és | | | |
| Lásd 4.2.1. szakasz: Vagy H- vagy L-tartományú gázzal működő földgázmotor | | | | GR
  (1.) és G23
  (3.) a H-tartományhoz

  G25
  (2.) és G23
  (3.) az L-tartományhoz
  a gyártó kérésére a G23
  helyett a motor kereskedelmi forgalomban kapható más üzemanyaggal (3.) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89–1,19 | 2 a H-tartományra
  vagy
  2 az L-tartományra

  2 | a H-tartományra
  vagy



  az L-tartományra |
| Lásd 4.2.2. szakasz: Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal működő földgázmotor | | | | GR
  (1.) és G25
  (2.),
  a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett
  a gyártó kérésére a motor vizsgálható a következő üzemanyagokkal:

  GR
  (1.) és G23
  (3.) a H-tartományhoz

  G25
  (2.) és G23
  (3.) az L-tartományhoz | 2

  vagy
  2 a H-tartományhoz
  vagy
  2 az L-tartományhoz

  2 | |
| 2. üzemanyag (G25
  ) =
  1. üzemanyag (GR
  ) =
  3. üzemanyag (kereskedelmi forgalomban kapható) =
  3. üzemanyag (G23
  vagy kereskedelmi forgalomban kapható) = |

4.2.2.3.

A vevőnek történő átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd 4.11. szakasz), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok milyen tartományára hagyták jóvá.

Földgázmotorok jóváhagyása

4.1. szakasz: Üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás megadása

Mérési menetek száma

Az „r” kiszámítása

4.2. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott jóváhagyás megadása

Mérési menetek száma

Az „r” kiszámítása

Lásd 4.1.2. szakasz: Tetszőleges összetételű üzemanyaghoz alkalmazkodó földgázmotor

GR
  (1.) és G25
  (2.)

a gyártó kérésére a motor a kereskedelmi forgalomban kapható más üzemanyaggal (3.) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89–1,19

2

(legfeljebb 3)

Formula

illetve másik üzemanyaggal történő vizsgálat esetén

Formula

és

Formula

Lásd 4.1.3. szakasz: Átkapcsolható földgázmotor

GR
  (1.) és G23
  (3.) a H-tartományhoz

és

G25
  (2.) és G23
  (3.) az L-tartományhoz

a gyártó kérésére a G23
  helyett a motor kereskedelmi forgalomban kapható más üzemanyaggal (3.) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89–1,19

2 a H-tartományra és

2 az L-tartományra

a kapcsoló megfelelő állásában

4

Formula

és

Formula

Lásd 4.2.1. szakasz: Vagy H- vagy L-tartományú gázzal működő földgázmotor

GR
  (1.) és G23
  (3.) a H-tartományhoz

G25
  (2.) és G23
  (3.) az L-tartományhoz

a gyártó kérésére a G23
  helyett a motor kereskedelmi forgalomban kapható más üzemanyaggal (3.) is vizsgálható, ha Sλ = 0,89–1,19

2 a H-tartományra

vagy

2 az L-tartományra

2

Formula

a H-tartományra

vagy

Formula

az L-tartományra

Lásd 4.2.2. szakasz: Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal működő földgázmotor

GR
  (1.) és G25
  (2.),

a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett

a gyártó kérésére a motor vizsgálható a következő üzemanyagokkal:

GR
  (1.) és G23
  (3.) a H-tartományhoz

G25
  (2.) és G23
  (3.) az L-tartományhoz

2

vagy

2 a H-tartományhoz

vagy

2 az L-tartományhoz

2

2. üzemanyag (G25
  ) =

1. üzemanyag (GR
  ) =

3. üzemanyag (kereskedelmi forgalomban kapható) =

3. üzemanyag (G23
  vagy kereskedelmi forgalomban kapható) =

PB-Motorok jóváhagyása

| | 4.1. szakasz: Üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás megadása | Mérési menetek száma | Az „r” kiszámítása | 4.2. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott jóváhagyás megadása | Mérési menetek száma | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lásd 4.1.5. szakasz:
  Tetszőleges üzemanyag-összetételhez alkalmazkodó PB-motor | A. üzemanyag és B. üzemanyag | 2 | | | | |
| Lásd 4.2.2. szakasz:
  Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal működő PB-motor | | | | A. üzemanyag és B. üzemanyag,
  a mérések között finombeállítás megengedett | 2 | |

4.1. szakasz: Üzemanyag tekintetében általános jóváhagyás megadása

Mérési menetek száma

Az „r” kiszámítása

4.2. szakasz: Üzemanyag tekintetében korlátozott jóváhagyás megadása

Mérési menetek száma

Az „r” kiszámítása

Lásd 4.1.5. szakasz:

Tetszőleges üzemanyag-összetételhez alkalmazkodó PB-motor

A. üzemanyag és B. üzemanyag

2

Formula

Lásd 4.2.2. szakasz:

Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal működő PB-motor

A. üzemanyag és B. üzemanyag,

a mérések között finombeállítás megengedett

2

4.3.   Egy motorcsalád egy tagjának kibocsátás tekintetében történő jóváhagyása

| 4.3.1. | A 4.3.2. szakaszban említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó jóváhagyást minden további vizsgálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, valamint az abba a tartományba tartozó minden üzemanyag-összetételre (a 4.2.2. szakaszban leírt motorok esetében), illetve arra az üzemanyag-tartományra (a 4.1. vagy 4.2. szakaszban leírt motorok esetében), amelyre az alapmotort jóváhagyták. |
| --- | --- |

4.3.1.

A 4.3.2. szakaszban említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó jóváhagyást minden további vizsgálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, valamint az abba a tartományba tartozó minden üzemanyag-összetételre (a 4.2.2. szakaszban leírt motorok esetében), illetve arra az üzemanyag-tartományra (a 4.1. vagy 4.2. szakaszban leírt motorok esetében), amelyre az alapmotort jóváhagyták.

| 4.3.2. | Második vizsgált motor
  Abban az esetben, ha egy motorcsaládhoz tartozó motor vagy egy jármű motor tekintetében történő jóváhagyásának kérésekor a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem reprezentatív teljes mértékben az 1. melléklet 2. függelékében meghatározott motorcsaládra, a műszaki szolgálat egy alternatív, és szükség esetén egy további referenciamotort választhat ki és vizsgálhat meg. |
| --- | --- |

4.3.2.

Második vizsgált motor

Abban az esetben, ha egy motorcsaládhoz tartozó motor vagy egy jármű motor tekintetében történő jóváhagyásának kérésekor a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem reprezentatív teljes mértékben az 1. melléklet 2. függelékében meghatározott motorcsaládra, a műszaki szolgálat egy alternatív, és szükség esetén egy további referenciamotort választhat ki és vizsgálhat meg.

| 4.4. | Minden jóváhagyott típushoz hozzá kell rendelni egy jóváhagyási számot. A szám első két számjegye az előírás legújabb jelentős műszaki módosításokat a jóváhagyás kiadásának időpontjában magában foglaló módosításcsomagot jelöli (jelenleg ez 05, a 05. módosításcsomagnak megfelelően). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot egy másik motor- vagy járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.4.

Minden jóváhagyott típushoz hozzá kell rendelni egy jóváhagyási számot. A szám első két számjegye az előírás legújabb jelentős műszaki módosításokat a jóváhagyás kiadásának időpontjában magában foglaló módosításcsomagot jelöli (jelenleg ez 05, a 05. módosításcsomagnak megfelelően). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot egy másik motor- vagy járműtípushoz.

| 4.5. | Egy motor- vagy járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, annak kiterjesztéséről, elutasításáról, illetve gyártásuk végleges leállításáról az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon tájékoztatni kell az 1958. évi egyezményt aláíró, az ezen előírást alkalmazó feleket. E tájékoztatásnak a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

4.5.

Egy motor- vagy járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, annak kiterjesztéséről, elutasításáról, illetve gyártásuk végleges leállításáról az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon tájékoztatni kell az 1958. évi egyezményt aláíró, az ezen előírást alkalmazó feleket. E tájékoztatásnak a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell.

| 4.6. | Minden ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak megfelelő motorra és minden ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak megfelelő járműre jól látható és könnyen hozzáférhető helyen el kell helyezni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

4.6.

Minden ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak megfelelő motorra és minden ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak megfelelő járműre jól látható és könnyen hozzáférhető helyen el kell helyezni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.6.1. | Egy körben lévő „E” betű, majd a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosítószáma (8). |
| --- | --- |

4.6.1.

Egy körben lévő „E” betű, majd a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosítószáma (8).

| 4.6.2. | A 4.6.1. szakaszban előírt körtől jobbra ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel, majd a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

4.6.2.

A 4.6.1. szakaszban előírt körtől jobbra ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel, majd a jóváhagyási szám követ.

| 4.6.3. | A jóváhagyási jelnek az „R” betű után azonban még egy karaktert kell tartalmaznia, amely mutatja, hogy a jóváhagyást milyen kibocsátáskorlátozási fázisokra (kibocsátási határértékek, fedélzeti diagnosztika) vonatkozóan adták meg, a következő táblázat szerint.










  Karakter | Sor (9) | Fedélzeti diagnosztika, I. fázis (10) | Fedélzeti diagnosztika, II. fázis | Tartósság és használatban lévő motor/jármű vizsgálata | NOx-csökkentés

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1 (2005) | IGEN | — | IGEN | — |
| C | B1(2005) | IGEN | — | IGEN | IGEN |
| D | B2(2008) | IGEN | — | IGEN | — |
| E | B2(2008) | YES | — | IGEN | IGEN |
| F | B2(2008) | — | IGEN | IGEN | — |
| G | B2(2008) | — | IGEN | IGEN | IGEN |
| H | C | IGEN | — | IGEN | — |
| I | C | IGEN | — | IGEN | IGEN |
| J | C | — | IGEN | IGEN | — |
| K | C | — | IGEN | IGEN | IGEN |

4.6.3.

A jóváhagyási jelnek az „R” betű után azonban még egy karaktert kell tartalmaznia, amely mutatja, hogy a jóváhagyást milyen kibocsátáskorlátozási fázisokra (kibocsátási határértékek, fedélzeti diagnosztika) vonatkozóan adták meg, a következő táblázat szerint.

Karakter

Sor (9)

Fedélzeti diagnosztika, I. fázis (10)

Fedélzeti diagnosztika, II. fázis

Tartósság és használatban lévő motor/jármű vizsgálata

NOx-csökkentés

(11)

B

B1 (2005)

IGEN

—

IGEN

—

C

B1(2005)

IGEN

—

IGEN

IGEN

D

B2(2008)

IGEN

—

IGEN

—

E

B2(2008)

YES

—

IGEN

IGEN

F

B2(2008)

—

IGEN

IGEN

—

G

B2(2008)

—

IGEN

IGEN

IGEN

H

C

IGEN

—

IGEN

—

I

C

IGEN

—

IGEN

IGEN

J

C

—

IGEN

IGEN

—

K

C

—

IGEN

IGEN

IGEN

| 4.6.3.1. | Földgázmotorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy vagy több karaktert annak jelzésére, hogy a jóváhagyást melyik gáztartományra adták ki. Ezek a következők lehetnek: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Földgázmotorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy vagy több karaktert annak jelzésére, hogy a jóváhagyást melyik gáztartományra adták ki. Ezek a következők lehetnek:

| 4.6.3.1.1. | H a H-tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében, |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

H a H-tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében,

| 4.6.3.1.2. | L az L-tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében, |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

L az L-tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében,

| 4.6.3.1.3. | HL a mind a H-, mind az L-tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében, |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

HL a mind a H-, mind az L-tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében,

| 4.6.3.1.4. | Ht olyan motor esetében, amelyet egy meghatározott összetételű H-tartományú gázra hagytak jóvá és kalibráltak, de amely a motor üzemanyagrendszerének finomhangolásával átalakítható egy meghatározott összetételű, másik H-tartományú gázra, |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Ht olyan motor esetében, amelyet egy meghatározott összetételű H-tartományú gázra hagytak jóvá és kalibráltak, de amely a motor üzemanyagrendszerének finomhangolásával átalakítható egy meghatározott összetételű, másik H-tartományú gázra,

| 4.6.3.1.5. | Lt olyan motor esetében, amelyet egy meghatározott összetételű L-tartományú gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagrendszerének finomhangolásával átalakítható egy meghatározott összetételű, másik L-tartományú gázra, |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

Lt olyan motor esetében, amelyet egy meghatározott összetételű L-tartományú gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagrendszerének finomhangolásával átalakítható egy meghatározott összetételű, másik L-tartományú gázra,

| 4.6.3.1.6. | HLt olyan motor esetében, amelyet egy meghatározott összetételű H- vagy L-tartományú gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagrendszerének finomhangolásával átalakítható egy meghatározott összetételű, másik H- vagy L-tartományú gázra, |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

HLt olyan motor esetében, amelyet egy meghatározott összetételű H- vagy L-tartományú gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor üzemanyagrendszerének finomhangolásával átalakítható egy meghatározott összetételű, másik H- vagy L-tartományú gázra,

| 4.7. | Ha a jármű vagy a motor az egyezményhez csatolt más előírás(ok) alapján jóváhagyott típusnak is megfelel, akkor abban az országban, amely ezen előírás alapján jóváhagyta azt, a 4.6.1. szakaszban előírt szimbólumot nem kell megismételni. Ilyen esetben a 4.6.1. szakaszban előírt országkódtól jobbra, függőleges oszlopokban fel kell tüntetni minden olyan előírás számát, az előírás szerinti jóváhagyási számokat és a további jelöléseket, amelyek alapján ezen előírás szerint jóváhagyást adtak ki. |
| --- | --- |

4.7.

Ha a jármű vagy a motor az egyezményhez csatolt más előírás(ok) alapján jóváhagyott típusnak is megfelel, akkor abban az országban, amely ezen előírás alapján jóváhagyta azt, a 4.6.1. szakaszban előírt szimbólumot nem kell megismételni. Ilyen esetben a 4.6.1. szakaszban előírt országkódtól jobbra, függőleges oszlopokban fel kell tüntetni minden olyan előírás számát, az előírás szerinti jóváhagyási számokat és a további jelöléseket, amelyek alapján ezen előírás szerint jóváhagyást adtak ki.

| 4.8. | A jóváhagyási jelet a jóváhagyott típusú motorra/járműre a gyártó által felszerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jelet a jóváhagyott típusú motorra/járműre a gyártó által felszerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.9. | Ezen előírás 3. mellékletében minták találhatók a lehetséges jóváhagyási jelekre. |
| --- | --- |

4.9.

Ezen előírás 3. mellékletében minták találhatók a lehetséges jóváhagyási jelekre.

| 4.10. | Az önálló műszaki egységként jóváhagyott motorokon a jóváhagyási jelen kívül az alábbiakat kell feltüntetni: |
| --- | --- |

4.10.

Az önálló műszaki egységként jóváhagyott motorokon a jóváhagyási jelen kívül az alábbiakat kell feltüntetni:

| 4.10.1. | a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve, |
| --- | --- |

4.10.1.

a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve,

| 4.10.2. | a gyártó kereskedelmi leírása. |
| --- | --- |

4.10.2.

a gyártó kereskedelmi leírása.

| 4.11. | Címkék
  Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyással rendelkező földgáz- vagy PB-motoroknál az alábbi címkék alkalmazandók: |
| --- | --- |

4.11.

Címkék

Üzemanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyással rendelkező földgáz- vagy PB-motoroknál az alábbi címkék alkalmazandók:

| 4.11.1. | Tartalom
  Az alábbi információkat kell megadni:
  A 4.2.1.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK H-TARTOMÁNYÚ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. L-tartományba tartozó földgáz esetén a H helyett értelemszerűen az L betűt kell használni.
  A 4.2.2.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK ... SPECIFIKÁCIÓNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK ... SPECIFIKÁCIÓNAK MEGFELELŐ PB-GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. Az 5. melléklet vonatkozó táblázatában (táblázataiban) szereplő minden információt meg kell adni, a motor gyártója által megadott egyes komponensekkel és határértékekkel együtt.
  A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasaknak kell lenniük.








  Megjegyzés | : | Ha a fenti címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódot lehet alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie minden olyan személy számára, aki az üzemanyagtartályt megtölti, vagy karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázatok helyét és tartalmát a gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak közös megegyezéssel kell meghatároznia. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

Tartalom

Az alábbi információkat kell megadni:

A 4.2.1.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK H-TARTOMÁNYÚ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. L-tartományba tartozó földgáz esetén a H helyett értelemszerűen az L betűt kell használni.

A 4.2.2.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK ... SPECIFIKÁCIÓNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK ... SPECIFIKÁCIÓNAK MEGFELELŐ PB-GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. Az 5. melléklet vonatkozó táblázatában (táblázataiban) szereplő minden információt meg kell adni, a motor gyártója által megadott egyes komponensekkel és határértékekkel együtt.

A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasaknak kell lenniük.

Megjegyzés

:

Ha a fenti címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódot lehet alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie minden olyan személy számára, aki az üzemanyagtartályt megtölti, vagy karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázatok helyét és tartalmát a gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak közös megegyezéssel kell meghatároznia.

| 4.11.2. | Tulajdonságok
  A címkéknek meg kell őrizniük épségüket a motor hasznos élettartama végéig. A címkéknek jól olvashatóknak, az azokban szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlanoknak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor hasznos élettartama alatt megmaradjon, és megsemmisítésük vagy olvashatatlanná tételük nélkül ne lehessen azokat eltávolítani. |
| --- | --- |

4.11.2.

Tulajdonságok

A címkéknek meg kell őrizniük épségüket a motor hasznos élettartama végéig. A címkéknek jól olvashatóknak, az azokban szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlanoknak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor hasznos élettartama alatt megmaradjon, és megsemmisítésük vagy olvashatatlanná tételük nélkül ne lehessen azokat eltávolítani.

| 4.11.3. | Elhelyezés
  A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely a motor rendes működéséhez szükséges, és szokásos esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy egy átlagos személy jól láthassa őket, miután a motort, a működéséhez szükséges összes segédberendezéssel együtt, összeszerelték. |
| --- | --- |

4.11.3.

Elhelyezés

A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely a motor rendes működéséhez szükséges, és szokásos esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy egy átlagos személy jól láthassa őket, miután a motort, a működéséhez szükséges összes segédberendezéssel együtt, összeszerelték.

| 4.12. | Abban az esetben, ha egy járműtípus jóváhagyását a motor tekintetében kérik, a 4.11. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni. |
| --- | --- |

4.12.

Abban az esetben, ha egy járműtípus jóváhagyását a motor tekintetében kérik, a 4.11. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni.

| 4.13. | Abban az esetben, ha egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus jóváhagyását kérik, a 4.11. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni. |
| --- | --- |

4.13.

Abban az esetben, ha egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus jóváhagyását kérik, a 4.11. szakaszban meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni.

5.   SPECIFIKÁCIÓK ÉS VIZSGÁLAT

5.1.   Általános információk

| 5.1.1. | Kibocsátáscsökkentő berendezések |
| --- | --- |

5.1.1.

Kibocsátáscsökkentő berendezések

| 5.1.1.1. | Azokat a komponenseket, amelyek hatással lehetnek a dízelmotorok és a gázmotorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátására, úgy kell megtervezni, legyártani, össze- és felszerelni, hogy a motor – rendeltetésszerű használata esetén –, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Azokat a komponenseket, amelyek hatással lehetnek a dízelmotorok és a gázmotorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátására, úgy kell megtervezni, legyártani, össze- és felszerelni, hogy a motor – rendeltetésszerű használata esetén –, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek.

| 5.1.2. | Tilos hatástalanító stratégiát használni. |
| --- | --- |

5.1.2.

Tilos hatástalanító stratégiát használni.

| 5.1.2.1. | Több-beállítású motorok használata mindaddig tilos, amíg ezen előírás nem állapít meg megfelelő és megalapozott rendelkezéseket a több-beállítású motorokra. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Több-beállítású motorok használata mindaddig tilos, amíg ezen előírás nem állapít meg megfelelő és megalapozott rendelkezéseket a több-beállítású motorokra.

| 5.1.3. | Kibocsátás-csökkentési stratégia |
| --- | --- |

5.1.3.

Kibocsátás-csökkentési stratégia

| 5.1.3.1. | A tervezés és a kibocsátás-csökkentési stratégia minden olyan elemét, amely hatással lehetet dízelmotorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátására, illetve gázmotorok gáznemű kibocsátására, úgy kell megtervezni, legyártani, össze- és felszerelni, hogy a motor – rendeltetésszerű használat esetén –, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. A kibocsátás-csökkentési stratégia a kibocsátás-csökkentési alapstratégiából és általában egy vagy több kibocsátás-csökkentési segédstratégiából áll. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

A tervezés és a kibocsátás-csökkentési stratégia minden olyan elemét, amely hatással lehetet dízelmotorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátására, illetve gázmotorok gáznemű kibocsátására, úgy kell megtervezni, legyártani, össze- és felszerelni, hogy a motor – rendeltetésszerű használat esetén –, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. A kibocsátás-csökkentési stratégia a kibocsátás-csökkentési alapstratégiából és általában egy vagy több kibocsátás-csökkentési segédstratégiából áll.

| 5.1.4. | A kibocsátás-csökkentési alapstratégiára vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.1.4.

A kibocsátás-csökkentési alapstratégiára vonatkozó követelmények

| 5.1.4.1. | A kibocsátás-csökkentési alapstratégiát úgy kell megtervezni, hogy a motor – rendeltetésszerű használat esetén –, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. A rendeltetésszerű használat nem korlátozódik az 5.1.5.4. szakaszban meghatározott használati körülményekre. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

A kibocsátás-csökkentési alapstratégiát úgy kell megtervezni, hogy a motor – rendeltetésszerű használat esetén –, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. A rendeltetésszerű használat nem korlátozódik az 5.1.5.4. szakaszban meghatározott használati körülményekre.

| 5.1.5. | A kibocsátás-csökkentési segédstratégiára vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.1.5.

A kibocsátás-csökkentési segédstratégiára vonatkozó követelmények

| 5.1.5.1. | A motor vagy a jármű akkor rendelkezhet kibocsátás-csökkentési segédstratégiával, ha az:






  a) | kizárólag az 5.1.5.4. szakaszban leírtaktól eltérő használati körülmények között, az 5.1.5.5. szakaszban ismertetett célok érdekében működik, |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

A motor vagy a jármű akkor rendelkezhet kibocsátás-csökkentési segédstratégiával, ha az:

a)

kizárólag az 5.1.5.4. szakaszban leírtaktól eltérő használati körülmények között, az 5.1.5.5. szakaszban ismertetett célok érdekében működik,

| b) | kizárólag kivételesen az 5.1.5.4. szakaszban leírt használati körülmények között, az 5.1.5.6. szakaszban ismertetett célok érdekében és legfeljebb az említett célok eléréséhez szükséges ideig működik. |
| --- | --- |

b)

kizárólag kivételesen az 5.1.5.4. szakaszban leírt használati körülmények között, az 5.1.5.6. szakaszban ismertetett célok érdekében és legfeljebb az említett célok eléréséhez szükséges ideig működik.

| 5.1.5.2. | Olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely az 5.1.5.4. szakaszban ismertetett használati körülmények között működik, és amely az alkalmazandó kibocsátásmérési ciklusok során szokásosan alkalmazotthoz képest másik vagy módosított kibocsátás-csökkentési stratégia használatát eredményezi, csak akkor engedélyezett, ha, figyelembe véve az 5.1.7. szakasz előírásait is, teljes mértékben igazolják, hogy ez a megoldás nem csökkenti maradandóan a kibocsátáscsökkentő rendszer hatékonyságát. Az összes ettől eltérő esetben az ilyen stratégiát hatástalanító stratégiának kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely az 5.1.5.4. szakaszban ismertetett használati körülmények között működik, és amely az alkalmazandó kibocsátásmérési ciklusok során szokásosan alkalmazotthoz képest másik vagy módosított kibocsátás-csökkentési stratégia használatát eredményezi, csak akkor engedélyezett, ha, figyelembe véve az 5.1.7. szakasz előírásait is, teljes mértékben igazolják, hogy ez a megoldás nem csökkenti maradandóan a kibocsátáscsökkentő rendszer hatékonyságát. Az összes ettől eltérő esetben az ilyen stratégiát hatástalanító stratégiának kell tekinteni.

| 5.1.5.3. | Olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely az 5.1.5.4. szakaszban leírtaktól eltérő használati körülmények között működik, csak akkor engedélyezett, ha, figyelembe véve az 5.1.7. szakasz előírásait is, teljes mértékben igazolják, hogy ez a megoldás a környezetvédelemre és más műszaki szempontokra tekintettel az a minimális stratégia, amely az 5.1.5.6. szakaszban ismertetett célok eléréséhez szükséges. Az összes ettől eltérő esetben az ilyen stratégiát hatástalanító stratégiának kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Olyan kibocsátás-csökkentési segédstratégia, amely az 5.1.5.4. szakaszban leírtaktól eltérő használati körülmények között működik, csak akkor engedélyezett, ha, figyelembe véve az 5.1.7. szakasz előírásait is, teljes mértékben igazolják, hogy ez a megoldás a környezetvédelemre és más műszaki szempontokra tekintettel az a minimális stratégia, amely az 5.1.5.6. szakaszban ismertetett célok eléréséhez szükséges. Az összes ettől eltérő esetben az ilyen stratégiát hatástalanító stratégiának kell tekinteni.

| 5.1.5.4. | Az 5.1.5.1. szakasz rendelkezései tekintetében a motor állandósult és tranziens üzemállapota alatt a következő használati körülményeknek kell fennállniuk:






  a) | 1 000 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasság (vagy az azzal egyenértékű 90 kPa légnyomás), és |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Az 5.1.5.1. szakasz rendelkezései tekintetében a motor állandósult és tranziens üzemállapota alatt a következő használati körülményeknek kell fennállniuk:

a)

1 000 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasság (vagy az azzal egyenértékű 90 kPa légnyomás), és

| b) | 275 K és 303 K (2 oC és 30 oC) közötti környezeti hőmérséklet (12)
   (13), és |
| --- | --- |

b)

275 K és 303 K (2 oC és 30 oC) közötti környezeti hőmérséklet (12)
   (13), és

| c) | 343 K és 373 K (70 oC és 100 oC) közötti hűtőközeg-hőmérséklet. |
| --- | --- |

c)

343 K és 373 K (70 oC és 100 oC) közötti hűtőközeg-hőmérséklet.

| 5.1.5.5. | Motor vagy jármű csak akkor rendelkezhet kibocsátás-csökkentési segédstratégiával, ha a vonatkozó jóváhagyási vizsgálat keretében vizsgálják annak működését is, és a stratégia az 5.1.5.6. szakasz szerint lép életbe. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

Motor vagy jármű csak akkor rendelkezhet kibocsátás-csökkentési segédstratégiával, ha a vonatkozó jóváhagyási vizsgálat keretében vizsgálják annak működését is, és a stratégia az 5.1.5.6. szakasz szerint lép életbe.

| 5.1.5.6. | A kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lépése:






  a) | kizárólag a motorrendszer védelmére (beleértve a levegőrendszer védelmét is), illetve a jármű károsodástól történő megóvására szolgáló fedélzeti vezérlő jelek hatására, vagy |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

A kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lépése:

a)

kizárólag a motorrendszer védelmére (beleértve a levegőrendszer védelmét is), illetve a jármű károsodástól történő megóvására szolgáló fedélzeti vezérlő jelek hatására, vagy

| b) | például üzembiztonság céljából, „kibocsátáshiba” állapot miatt és szükségüzemmód miatt, vagy |
| --- | --- |

b)

például üzembiztonság céljából, „kibocsátáshiba” állapot miatt és szükségüzemmód miatt, vagy

| c) | például a túlzott kibocsátás megelőzése céljából, hideg indítás vagy bemelegedés miatt, vagy |
| --- | --- |

c)

például a túlzott kibocsátás megelőzése céljából, hideg indítás vagy bemelegedés miatt, vagy

| d) | adott környezeti viszonyok vagy üzemállapotok esetén az előírás hatálya alá eső egyik káros anyag szabályozásának visszafogása azért, hogy cserében a többi káros anyag kibocsátása az adott motorra vonatkozó határértékeken belül maradjon. Az ilyen kibocsátás-csökkentési segédstratégia összességében természetes jelenségek bekövetkezését ellensúlyozza oly módon, hogy eközben gondoskodik az összes kibocsátott komponens elfogadható szintű szabályozásáról. |
| --- | --- |

d)

adott környezeti viszonyok vagy üzemállapotok esetén az előírás hatálya alá eső egyik káros anyag szabályozásának visszafogása azért, hogy cserében a többi káros anyag kibocsátása az adott motorra vonatkozó határértékeken belül maradjon. Az ilyen kibocsátás-csökkentési segédstratégia összességében természetes jelenségek bekövetkezését ellensúlyozza oly módon, hogy eközben gondoskodik az összes kibocsátott komponens elfogadható szintű szabályozásáról.

| 5.1.6. | A nyomatékkorlátozókra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.1.6.

A nyomatékkorlátozókra vonatkozó követelmények

| 5.1.6.1. | Nyomatékkorlátozó akkor megengedett, ha megfelel az 5.1.6.2. vagy az 5.5.5. szakasz követelményeinek. Minden más esetben a nyomatékkorlátozót hatástalanító stratégiának kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Nyomatékkorlátozó akkor megengedett, ha megfelel az 5.1.6.2. vagy az 5.5.5. szakasz követelményeinek. Minden más esetben a nyomatékkorlátozót hatástalanító stratégiának kell tekinteni.

| 5.1.6.2. | A motort vagy a járművet akkor szabad nyomatékkorlátozóval ellátni, ha:






  a) | a nyomatékkorlátozót kizárólag fedélzeti vezérlő jelek hozhatják működésbe az erőátviteli rendszer vagy a járműszerkezet károsodástól történő megóvása, illetve a jármű biztonsága érdekében, vagy a jármű álló helyzete esetén a mellékhajtás bekapcsolása vagy az NOx-mentesítő rendszer megfelelő működésének biztosítása céljából, és |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

A motort vagy a járművet akkor szabad nyomatékkorlátozóval ellátni, ha:

a)

a nyomatékkorlátozót kizárólag fedélzeti vezérlő jelek hozhatják működésbe az erőátviteli rendszer vagy a járműszerkezet károsodástól történő megóvása, illetve a jármű biztonsága érdekében, vagy a jármű álló helyzete esetén a mellékhajtás bekapcsolása vagy az NOx-mentesítő rendszer megfelelő működésének biztosítása céljából, és

| b) | a nyomatékkorlátozó csak ideiglenesen működik, és |
| --- | --- |

b)

a nyomatékkorlátozó csak ideiglenesen működik, és

| c) | a nyomatékkorlátozó nem módosítja a kibocsátás-csökkentési stratégiát, és |
| --- | --- |

c)

a nyomatékkorlátozó nem módosítja a kibocsátás-csökkentési stratégiát, és

| d) | a mellékhajtás vagy az erőátviteli rendszer megóvása esetén a nyomatékkorlátozó a nyomatékot állandó, a motor fordulatszámától független értékre korlátozza, miközben a nyomaték sohasem haladja meg a teljes terheléshez tartozó nyomatékot, és |
| --- | --- |

d)

a mellékhajtás vagy az erőátviteli rendszer megóvása esetén a nyomatékkorlátozó a nyomatékot állandó, a motor fordulatszámától független értékre korlátozza, miközben a nyomaték sohasem haladja meg a teljes terheléshez tartozó nyomatékot, és

| e) | ugyanilyen módon korlátozza a jármű működését, arra ösztönözve a járművezetőt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a motorrendszer NOx-csökkentésének megfelelő működése érdekében. |
| --- | --- |

e)

ugyanilyen módon korlátozza a jármű működését, arra ösztönözve a járművezetőt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a motorrendszer NOx-csökkentésének megfelelő működése érdekében.

| 5.1.7. | Az elektronikus kibocsátáscsökkentő rendszerekre vonatkozó speciális követelmények |
| --- | --- |

5.1.7.

Az elektronikus kibocsátáscsökkentő rendszerekre vonatkozó speciális követelmények

| 5.1.7.1. | A dokumentációra vonatkozó követelmények
  A gyártó köteles olyan dokumentációcsomagot összeállítani, amely leírja a tervezési elemeket és a kibocsátás-csökkentési stratégiát, valamint a motorrendszer nyomatékkorlátozóját, és – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó – annak módját, ahogyan ez szabályozza a kimeneti változóit. A dokumentációnak az alábbi két részből kell állnia:






  a) | a hivatalos dokumentációcsomag, amelyet a műszaki szolgálat számára kell benyújtani a jóváhagyási kérelemmel együtt, és amely tartalmazza a kibocsátás-csökkentési stratégia és adott esetben a nyomatékkorlátozó teljes leírását. Ez a dokumentáció lehet tömör, de igazolnia kell, hogy minden olyan kimeneti állapot azonosítható, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. Ezt az információt az ezen előírás 3. szakaszában előírt dokumentációhoz kell csatolni. |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

A gyártó köteles olyan dokumentációcsomagot összeállítani, amely leírja a tervezési elemeket és a kibocsátás-csökkentési stratégiát, valamint a motorrendszer nyomatékkorlátozóját, és – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó – annak módját, ahogyan ez szabályozza a kimeneti változóit. A dokumentációnak az alábbi két részből kell állnia:

a)

a hivatalos dokumentációcsomag, amelyet a műszaki szolgálat számára kell benyújtani a jóváhagyási kérelemmel együtt, és amely tartalmazza a kibocsátás-csökkentési stratégia és adott esetben a nyomatékkorlátozó teljes leírását. Ez a dokumentáció lehet tömör, de igazolnia kell, hogy minden olyan kimeneti állapot azonosítható, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. Ezt az információt az ezen előírás 3. szakaszában előírt dokumentációhoz kell csatolni.

| b) | a kiegészítő dokumentáció, amely ismerteti azokat a paramétereket, amelyeket a kibocsátás-csökkentési segédstratégiák módosíthatnak, továbbá ezek működésének peremfeltételeit. A kiegészítő dokumentáció tartalmazza továbbá minden üzemmódra az üzemanyag-rendszer szabályozási logikáját, a vezérlési stratégiákat és a kapcsolási pontokat. Tartalmazza továbbá az ezen előírás 5.5.5. szakasza szerinti nyomatékkorlátozó leírását. |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő dokumentáció, amely ismerteti azokat a paramétereket, amelyeket a kibocsátás-csökkentési segédstratégiák módosíthatnak, továbbá ezek működésének peremfeltételeit. A kiegészítő dokumentáció tartalmazza továbbá minden üzemmódra az üzemanyag-rendszer szabályozási logikáját, a vezérlési stratégiákat és a kapcsolási pontokat. Tartalmazza továbbá az ezen előírás 5.5.5. szakasza szerinti nyomatékkorlátozó leírását.

A kiegészítő dokumentációnak adott esetben tartalmaznia kell továbbá a kibocsátás-csökkentési segédstratégia alkalmazásának indoklását, és olyan további információkat és vizsgálati adatokat, melyek bemutatják a motor vagy a jármű kibocsátás-csökkentési segédstratégiájának a kipufogógázok kibocsátására gyakorolt hatását. A kibocsátás-csökkentési segédstratégia használatának indoklása alapozható mérési adatokra, illetve megalapozott műszaki elemzésre.

Ez a kiegészítő dokumentáció szigorúan bizalmas, de kérésre a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. A jóváhagyó hatóság ezt a dokumentációt bizalmasan kezeli.

| 5.1.8. | Egyedi előírások motoroknak az 5.2.1. szakasz táblázatainak A. sora szerinti jóváhagyására (olyan motoroknál, amelyeken általában nem végeznek ETC méréseket) |
| --- | --- |

5.1.8.

Egyedi előírások motoroknak az 5.2.1. szakasz táblázatainak A. sora szerinti jóváhagyására (olyan motoroknál, amelyeken általában nem végeznek ETC méréseket)

| 5.1.8.1. | Annak eldöntésére, hogy valamely stratégia vagy megoldás a 2. szakasz értelmében hatástalanító stratégiának tekintendő-e, a jóváhagyó hatóság, illetve a műszaki szolgálat kiegészítésképpen előírhat ETC eljárással végzendő NOx-szűrővizsgálatot is, amely akár a jóváhagyási vizsgálattal, akár a gyártásmegfelelőségi ellenőrzéssel együtt végezhető. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

Annak eldöntésére, hogy valamely stratégia vagy megoldás a 2. szakasz értelmében hatástalanító stratégiának tekintendő-e, a jóváhagyó hatóság, illetve a műszaki szolgálat kiegészítésképpen előírhat ETC eljárással végzendő NOx-szűrővizsgálatot is, amely akár a jóváhagyási vizsgálattal, akár a gyártásmegfelelőségi ellenőrzéssel együtt végezhető.

| 5.1.8.2. | Annak eldöntése során, hogy valamely stratégia vagy megoldás a 2. szakasz értelmében hatástalanító stratégiának tekintendő-e, az adott NOx-határértékre további 10 %-os tűrést kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

Annak eldöntése során, hogy valamely stratégia vagy megoldás a 2. szakasz értelmében hatástalanító stratégiának tekintendő-e, az adott NOx-határértékre további 10 %-os tűrést kell alkalmazni.

| 5.1.9. | Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

5.1.9.

Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések

| 5.1.9.1. | Kibocsátáscsökkentő egységgel felszerelt járműnek rendelkeznie kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártó akkor engedélyezhet módosításokat, ha azok a jármű diagnosztikájához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek. Az átprogramozható számítógépes programoknak és működési paramétereknek védetteknek kell lenniük manipulálással szemben, és legalább az ISO 15031-7 (SAE J2186) szabvány rendelkezéseinek megfelelő fokú védelmet kell biztosítani, feltéve, hogy a biztonsági információk cseréje az ezen előírás 9A. mellékletének 6. szakaszában leírt protokollokkal és diagnosztikai csatlakozóval történik. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak speciális eszközökkel és különleges eljárásokkal lehessen kicserélni. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Kibocsátáscsökkentő egységgel felszerelt járműnek rendelkeznie kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártó akkor engedélyezhet módosításokat, ha azok a jármű diagnosztikájához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek. Az átprogramozható számítógépes programoknak és működési paramétereknek védetteknek kell lenniük manipulálással szemben, és legalább az ISO 15031-7 (SAE J2186) szabvány rendelkezéseinek megfelelő fokú védelmet kell biztosítani, feltéve, hogy a biztonsági információk cseréje az ezen előírás 9A. mellékletének 6. szakaszában leírt protokollokkal és diagnosztikai csatlakozóval történik. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak speciális eszközökkel és különleges eljárásokkal lehessen kicserélni.

| 5.1.9.2. | Gondoskodni kell arról, hogy a motor számítógépes programozású működési paramétereit különleges eszköz vagy eljárás nélkül ne lehessen megváltoztatni (például forrasztott vagy tokozott számítógép-komponensek vagy leplombált (vagy leforrasztott) számítógépház). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Gondoskodni kell arról, hogy a motor számítógépes programozású működési paramétereit különleges eszköz vagy eljárás nélkül ne lehessen megváltoztatni (például forrasztott vagy tokozott számítógép-komponensek vagy leplombált (vagy leforrasztott) számítógépház).

| 5.1.9.3. | A gyártóknak megfelelő lépéseket kell tenniük a használatban lévő jármű legnagyobb üzemanyag-szállítási beállításának manipulálása elleni védelemre. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

A gyártóknak megfelelő lépéseket kell tenniük a használatban lévő jármű legnagyobb üzemanyag-szállítási beállításának manipulálása elleni védelemre.

| 5.1.9.4. | A gyártó kérheti a jóváhagyó hatóságot, hogy mentesítse e követelmények egyike alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. A mentesítési kérelem elbírálásakor a jóváhagyó hatóság által figyelembe veendő kritériumok közé tartozik többek között a teljesítménychipek mindenkori beszerezhetősége, a jármű teljesítőképessége, és a jármű tervezett eladási mennyisége. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

A gyártó kérheti a jóváhagyó hatóságot, hogy mentesítse e követelmények egyike alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. A mentesítési kérelem elbírálásakor a jóváhagyó hatóság által figyelembe veendő kritériumok közé tartozik többek között a teljesítménychipek mindenkori beszerezhetősége, a jármű teljesítőképessége, és a jármű tervezett eladási mennyisége.

| 5.1.9.5. | A programozható számítástechnikai eszközöket (például elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória: EEPROM) alkalmazó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyekhez csak a gyártó által kezelt külső számítógépen, elektronikusan lehet hozzáférni. A hatóságok engedélyezhetnek a manipulálás elleni védelem hasonló szintjét nyújtó alternatív módszereket is. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

A programozható számítástechnikai eszközöket (például elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória: EEPROM) alkalmazó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyekhez csak a gyártó által kezelt külső számítógépen, elektronikusan lehet hozzáférni. A hatóságok engedélyezhetnek a manipulálás elleni védelem hasonló szintjét nyújtó alternatív módszereket is.

5.2.   A gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásokra, valamint füstkibocsátásra vonatkozó specifikációk

Az 5.2.1. szakasz táblázatainak B1., B2. vagy C. sora szerinti típus-jóváhagyási vizsgálatban a károsanyag-kibocsátást ESC, ELR és ETC mérésekkel kell meghatározni.

Gázmotoroknál a gáznemű kibocsátást ETC mérésekkel kell meghatározni.

Az ESC és ELR mérési eljárás leírása a 4A. melléklet 1. függelékében, az ETC mérési eljárás leírása pedig a 4A. melléklet 2. és 3. függelékében található.

A vizsgálatra benyújtott motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátását, illetve füstkibocsátását értelemszerűen a 4A. melléklet 4. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. A gáznemű káros anyagokhoz ajánlott elemző rendszerek, az ajánlott részecske-mintavevő rendszerek és az ajánlott füstmérő rendszerek leírása a 4A. melléklet 7. függelékében található.

A műszaki szolgálat más rendszereket vagy gázelemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy találja, hogy azok a kérdéses mérési ciklus esetében a fentiekkel egyenértékű eredményeket adnak. A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és az ezen előírás egyik referencia-rendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni. A szilárd kibocsátásokra vonatkozóan csak az ISO 16183 szabványnak megfelelő teljes áramú hígítórendszer vagy részáramú hígítórendszer fogadható el egyenértékű referenciarendszernek. A „mért értékek” kifejezés az adott ciklusban mért kibocsátásokat jelenti. A korrelációs méréseket ugyanabban a laboratóriumban, ugyanabban a mérőállásban, és ugyanazon a motoron kell elvégezni, lehetőleg egyidejűleg. A mintapárokkal fenti körülmények között (ugyanaz a laboratórium, ugyanaz a mérőállás, és ugyanaz a motor) kapott átlagok egyenértékűségét az ezen előírás 4. függelékében leírt módon F-próbával és t-próbával kell meghatározni. A kiugró értékeket az ISO 5725 nemzetközi szabvány szerint kell meghatározni, és ki kell őket zárni a próbából. Ahhoz, hogy ezen előírás új rendszert alkalmazzon, az egyenértékűség megállapítását az ISO 5725 szabványban leírt ismételhetőségi és reprodukálhatósági számításra kell alapozni.

| 5.2.1. | Határértékek
  A szén-monoxid, az összes szénhidrogén, a nitrogénoxidok és a részecskék ESC mérésekkel meghatározott fajlagos tömege és a füst ELR mérésekkel meghatározott opacitása nem haladhatja meg az 1. táblázatban megadott értékeket.
  A szén-monoxid, a metántól különböző szénhidrogének, a nitrogénoxidok és a részecskék ETC mérésekkel meghatározott fajlagos tömege nem haladhatja meg a 2. táblázatban megadott értékeket.
  1. táblázat
  Határértékek – ESC és ELR mérések










  Sor | Szén-monoxid tömege
  (CO) g/kWh | Szénhidrogének tömege
  (CH) g/kWh | Nitrogén-oxidok tömege
  (NOx) g/kWh | Részecskék tömege
  (PT) g/kWh | Füst
  m-
  1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10 // 0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Határértékek

A szén-monoxid, az összes szénhidrogén, a nitrogénoxidok és a részecskék ESC mérésekkel meghatározott fajlagos tömege és a füst ELR mérésekkel meghatározott opacitása nem haladhatja meg az 1. táblázatban megadott értékeket.

A szén-monoxid, a metántól különböző szénhidrogének, a nitrogénoxidok és a részecskék ETC mérésekkel meghatározott fajlagos tömege nem haladhatja meg a 2. táblázatban megadott értékeket.

1. táblázat

Határértékek – ESC és ELR mérések

Sor

Szén-monoxid tömege

(CO) g/kWh

Szénhidrogének tömege

(CH) g/kWh

Nitrogén-oxidok tömege

(NOx) g/kWh

Részecskék tömege

(PT) g/kWh

Füst

m-
  1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10 // 0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

2. táblázat

Határértékek – ETC mérések

| Sor | Szén-monoxid tömege
  (CO) g/kWh | Metántól különböző szénhidrogének tömege
  (NMHC) g/kWh | Metán tömege
  (CH4) (15)

  g/kWh | Nitrogén-oxidok tömege
  (NOx) g/kWh | Részecskék tömege
  (PT) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16 // 0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Sor

Szén-monoxid tömege

(CO) g/kWh

Metántól különböző szénhidrogének tömege

(NMHC) g/kWh

Metán tömege

(CH4) (15)

g/kWh

Nitrogén-oxidok tömege

(NOx) g/kWh

Részecskék tömege

(PT) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16 // 0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Szénhidrogén-mérés dízelmotoroknál és gázmotoroknál |
| --- | --- |

5.2.2.

Szénhidrogén-mérés dízelmotoroknál és gázmotoroknál

| 5.2.2.1. | A gyártó választhatja azt, hogy ETC mérésekkel a metántól különböző szénhidrogének tömegének mérése helyett az összes szénhidrogén tömegét mérjék. Ebben az esetben az összes szénhidrogén tömegére vonatkozó határérték azonos a 2. táblázatban a metántól különböző szénhidrogének tömegére megadott értékkel. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

A gyártó választhatja azt, hogy ETC mérésekkel a metántól különböző szénhidrogének tömegének mérése helyett az összes szénhidrogén tömegét mérjék. Ebben az esetben az összes szénhidrogén tömegére vonatkozó határérték azonos a 2. táblázatban a metántól különböző szénhidrogének tömegére megadott értékkel.

| 5.2.3. | Dízelmotorokra vonatkozó egyedi előírások |
| --- | --- |

5.2.3.

Dízelmotorokra vonatkozó egyedi előírások

| 5.2.3.1. | A nitrogén-oxidoknak az ESC mérés ellenőrzési tartományán belül véletlenszerűen kiválasztott ellenőrzési pontokban mért fajlagos tömege nem haladhatja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a szomszédos mérési pontokból interpolációval kapott értéket (lásd a 4A. melléklet 1. függelékének 5.6.2 és 5.6.3 pontját). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

A nitrogén-oxidoknak az ESC mérés ellenőrzési tartományán belül véletlenszerűen kiválasztott ellenőrzési pontokban mért fajlagos tömege nem haladhatja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a szomszédos mérési pontokból interpolációval kapott értéket (lásd a 4A. melléklet 1. függelékének 5.6.2 és 5.6.3 pontját).

| 5.2.3.2. | Az ELR méréseknél a véletlenszerűen kiválasztott mérési fordulatszámon a füstérték nem haladhatja meg 20 %-nál, illetve a határérték 5 %-ánál (amelyik nagyobb) nagyobb mértékben a két szomszédos mérési fordulatszámon kapott legnagyobb füstértéket. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Az ELR méréseknél a véletlenszerűen kiválasztott mérési fordulatszámon a füstérték nem haladhatja meg 20 %-nál, illetve a határérték 5 %-ánál (amelyik nagyobb) nagyobb mértékben a két szomszédos mérési fordulatszámon kapott legnagyobb füstértéket.

5.3.   Tartósság és romlási tényezők

| 5.3.1. | A gyártónak igazolnia kell, hogy az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B1., B2. vagy C. sorában előírt kibocsátási határértékek tekintetében jóváhagyott kompressziós gyújtású motor vagy gázmotor az alábbiakban megadott hasznos élettartam végéig megfelel ezeknek a kibocsátási határértékeknek: |
| --- | --- |

5.3.1.

A gyártónak igazolnia kell, hogy az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B1., B2. vagy C. sorában előírt kibocsátási határértékek tekintetében jóváhagyott kompressziós gyújtású motor vagy gázmotor az alábbiakban megadott hasznos élettartam végéig megfelel ezeknek a kibocsátási határértékeknek:

| 5.3.1.1. | 100 000 km, illetve öt év az N1, az M1 > 3,5 tonna és az M2 kategóriájú járművekbe szerelt motorok esetében, |
| --- | --- |

5.3.1.1.

100 000 km, illetve öt év az N1, az M1 > 3,5 tonna és az M2 kategóriájú járművekbe szerelt motorok esetében,

| 5.3.1.2. | 200 000 km, illetve hat év az N2 kategóriájú, a legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú, és a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú, A. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében, |
| --- | --- |

5.3.1.2.

200 000 km, illetve hat év az N2 kategóriájú, a legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú, és a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú, A. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében,

| 5.3.1.3. | 500 000 km, illetve hét év a 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú, és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében, |
| --- | --- |

5.3.1.3.

500 000 km, illetve hét év a 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú, és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében,

| 5.3.2. | Ezen előírás céljaira a gyártónak meg kell határoznia olyan romlási tényezőket, amelyek annak igazolására szolgálnak, hogy a motorcsalád vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád gáznemű és szilárd kibocsátása az 5.3.1. szakaszban meghatározott vonatkozó tartóssági idő alatt mindvégig megfelel az 5.2.1. szakasz táblázataiban meghatározott vonatkozó kibocsátási határértékeknek. |
| --- | --- |

5.3.2.

Ezen előírás céljaira a gyártónak meg kell határoznia olyan romlási tényezőket, amelyek annak igazolására szolgálnak, hogy a motorcsalád vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád gáznemű és szilárd kibocsátása az 5.3.1. szakaszban meghatározott vonatkozó tartóssági idő alatt mindvégig megfelel az 5.2.1. szakasz táblázataiban meghatározott vonatkozó kibocsátási határértékeknek.

| 5.3.3. | Ezen előírás 7. melléklete tartalmazza azokat az eljárásokat, amelyekkel igazolható, hogy a vonatkozó tartóssági idő során a motor vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád megfelel a vonatkozó kibocsátási határértékeknek. |
| --- | --- |

5.3.3.

Ezen előírás 7. melléklete tartalmazza azokat az eljárásokat, amelyekkel igazolható, hogy a vonatkozó tartóssági idő során a motor vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád megfelel a vonatkozó kibocsátási határértékeknek.

5.4.   Fedélzeti diagnosztikai rendszer

| 5.4.1. | Az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B1. vagy C. sorában meghatározott kibocsátási határértékek tekintetében jóváhagyott kompressziós gyújtású motort vagy az ilyen motorral felszerelt járművet el kell látni olyan fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, amely az 5.4.4. szakaszban lévő táblázat B1. vagy C. sorában előírt fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépése esetén jelzi a járművezetőnek, hogy hiba jelentkezett. A kibocsátás-csökkentésre szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 9A. mellékletében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

5.4.1.

Az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B1. vagy C. sorában meghatározott kibocsátási határértékek tekintetében jóváhagyott kompressziós gyújtású motort vagy az ilyen motorral felszerelt járművet el kell látni olyan fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, amely az 5.4.4. szakaszban lévő táblázat B1. vagy C. sorában előírt fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépése esetén jelzi a járművezetőnek, hogy hiba jelentkezett. A kibocsátás-csökkentésre szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 9A. mellékletében foglalt követelményeknek.

| 5.4.1.1. | Kipufogógáz-utókezelő rendszerek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrizheti a következők jelentős működési hibáját:






  a) | önálló műszaki egységként felszerelt katalizátor, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy – dízelmotor esetében – a részecskeszűrő részét képezi-e, |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

Kipufogógáz-utókezelő rendszerek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrizheti a következők jelentős működési hibáját:

a)

önálló műszaki egységként felszerelt katalizátor, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy – dízelmotor esetében – a részecskeszűrő részét képezi-e,

| b) | NOx-mentesítő rendszer, |
| --- | --- |

b)

NOx-mentesítő rendszer,

| c) | részecskeszűrő dízelmotornál, |
| --- | --- |

c)

részecskeszűrő dízelmotornál,

| d) | kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer (dízelmotor). |
| --- | --- |

d)

kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer (dízelmotor).

| 5.4.2. | 2008. október 1-jétől az új jóváhagyások, 2009. október 1-jétől pedig az összes jóváhagyás esetében az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B2. vagy C. sorában meghatározott kibocsátási határértékek tekintetében jóváhagyott kompressziós gyújtású motort vagy gázmotort, vagy az ilyen motorral felszerelt járművet el kell látni olyan fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, amely az 5.4.4. szakaszban lévő táblázat B2. vagy C. sorában előírt fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépése esetén jelzi a járművezetőnek, hogy hiba jelentkezett. A kibocsátás-csökkentésre szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 9A. mellékletében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

5.4.2.

2008. október 1-jétől az új jóváhagyások, 2009. október 1-jétől pedig az összes jóváhagyás esetében az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B2. vagy C. sorában meghatározott kibocsátási határértékek tekintetében jóváhagyott kompressziós gyújtású motort vagy gázmotort, vagy az ilyen motorral felszerelt járművet el kell látni olyan fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, amely az 5.4.4. szakaszban lévő táblázat B2. vagy C. sorában előírt fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépése esetén jelzi a járművezetőnek, hogy hiba jelentkezett. A kibocsátás-csökkentésre szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 9A. mellékletében foglalt követelményeknek.

| 5.4.3. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerben lennie kell egy interfésznek az elektronikus motorvezérlő egység és a motor vagy jármű minden más olyan villamos vagy elektronikus rendszere között, amely az elektronikus motorvezérlő egységnek bemeneti jelet ad vagy attól kimeneti jelet kap, és amely befolyásolja a kibocsátáscsökkentő rendszer helyes működését, mint például az elektronikus motorvezérlő egység és a sebességváltó elektronikus vezérlő egysége közötti kommunikációs interfész. |
| --- | --- |

5.4.3.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerben lennie kell egy interfésznek az elektronikus motorvezérlő egység és a motor vagy jármű minden más olyan villamos vagy elektronikus rendszere között, amely az elektronikus motorvezérlő egységnek bemeneti jelet ad vagy attól kimeneti jelet kap, és amely befolyásolja a kibocsátáscsökkentő rendszer helyes működését, mint például az elektronikus motorvezérlő egység és a sebességváltó elektronikus vezérlő egysége közötti kommunikációs interfész.

| 5.4.4. | A fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek a következők:







  Sor | Kompressziós gyújtású motorok |
| --- | --- | --- |
| Nitrogénoxidok tömege
  (NOx) g/kWh | Részecskék tömege
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

A fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek a következők:

Sor

Kompressziós gyújtású motorok

Nitrogénoxidok tömege

(NOx) g/kWh

Részecskék tömege

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5. | Teljes körű és azonos hozzáférést kell biztosítani a fedélzeti diagnosztikai információkhoz a vizsgálatok, diagnosztika, szervizelés és javítás céljára, betartva a 83. sz. EGB-előírás vonatkozó rendelkezéseit és a cserealkatrészeknek a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitására vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

5.4.5.

Teljes körű és azonos hozzáférést kell biztosítani a fedélzeti diagnosztikai információkhoz a vizsgálatok, diagnosztika, szervizelés és javítás céljára, betartva a 83. sz. EGB-előírás vonatkozó rendelkezéseit és a cserealkatrészeknek a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitására vonatkozó rendelkezéseket.

| 5.4.6. | Kis tételű motorgyártás
  Az e szakasz követelményeinek teljesítése helyett azok a motorgyártók, amelyek világszintű éves termelése egy adott fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motortípusból:






  a) | kevesebb mint 500 darab, ezen előírás követelményei alapján jóváhagyást kaphatnak akkor is, ha a fedélzeti diagnosztika a motort csupán az áramkörök folytonossága, az utókezelő rendszert pedig jelentős működési hiba tekintetében ellenőrzi, |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Kis tételű motorgyártás

Az e szakasz követelményeinek teljesítése helyett azok a motorgyártók, amelyek világszintű éves termelése egy adott fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motortípusból:

a)

kevesebb mint 500 darab, ezen előírás követelményei alapján jóváhagyást kaphatnak akkor is, ha a fedélzeti diagnosztika a motort csupán az áramkörök folytonossága, az utókezelő rendszert pedig jelentős működési hiba tekintetében ellenőrzi,

| b) | kevesebb mint 50 darab, ezen előírás követelményei alapján jóváhagyást kaphatnak akkor is, ha a fedélzeti diagnosztika a teljes kibocsátáscsökkentő rendszert (azaz a motort és az utókezelő rendszert) csak az áramkörök folytonossága tekintetében ellenőrzi. |
| --- | --- |

b)

kevesebb mint 50 darab, ezen előírás követelményei alapján jóváhagyást kaphatnak akkor is, ha a fedélzeti diagnosztika a teljes kibocsátáscsökkentő rendszert (azaz a motort és az utókezelő rendszert) csak az áramkörök folytonossága tekintetében ellenőrzi.

A jóváhagyó hatóság tájékoztatja a többi szerződő felet az e rendelkezés alapján megadott jóváhagyások feltételeiről.

5.5.   Az NOx-csökkentésás helyes működését biztosító előírások

| 5.5.1. | Általános előírások |
| --- | --- |

5.5.1.

Általános előírások

| 5.5.1.1. | Ezt a szakaszt alkalmazni kell valamennyi kompressziós gyújtású motorrendszerre, tekintet nélkül arra, milyen technológiával érik el az 5.2.1. szakasz táblázataiban megadott kibocsátási határértékek betartását. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Ezt a szakaszt alkalmazni kell valamennyi kompressziós gyújtású motorrendszerre, tekintet nélkül arra, milyen technológiával érik el az 5.2.1. szakasz táblázataiban megadott kibocsátási határértékek betartását.

| 5.5.1.2. | Az alkalmazás kezdőidőpontjai
  Az alkalmazás kezdőidőpontjainak meg kell felelniük ezen előírás 13. szakaszának. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Az alkalmazás kezdőidőpontjai

Az alkalmazás kezdőidőpontjainak meg kell felelniük ezen előírás 13. szakaszának.

| 5.5.1.3. | Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereket úgy kell megtervezni, gyártani és beszerelni, hogy az előírt követelmények teljesítésére a motor hasznos élettartama végéig képesek legyenek. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereket úgy kell megtervezni, gyártani és beszerelni, hogy az előírt követelmények teljesítésére a motor hasznos élettartama végéig képesek legyenek.

| 5.5.1.4. | Az 1. mellékletben ismertetett módon a gyártó megadja azokat az információkat, amelyek az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszerek működési jellemzőit maradéktalanul leírják. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Az 1. mellékletben ismertetett módon a gyártó megadja azokat az információkat, amelyek az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszerek működési jellemzőit maradéktalanul leírják.

| 5.5.1.5. | Reagenst igénylő motorrendszerek esetén a gyártó a jóváhagyási kérelemben megadja a kipufogógáz-utókezelő rendszer által felhasznált összes reagens jellemzőjét, például a típust és a koncentrációt, az üzemi hőmérsékleti feltételeket, a nemzetközi szabványokra történő hivatkozást stb. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

Reagenst igénylő motorrendszerek esetén a gyártó a jóváhagyási kérelemben megadja a kipufogógáz-utókezelő rendszer által felhasznált összes reagens jellemzőjét, például a típust és a koncentrációt, az üzemi hőmérsékleti feltételeket, a nemzetközi szabványokra történő hivatkozást stb.

| 5.5.1.6. | Az 5.1. szakasz előírásait is figyelembe véve, az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereknek képeseknek kell lenniük károsanyagkibocsátás-csökkentő feladatukat ellátni minden, a szerződő felek területén szokásosan előforduló működési feltétel mellett, különösen kis környezeti hőmérsékletek esetén is. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

Az 5.1. szakasz előírásait is figyelembe véve, az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereknek képeseknek kell lenniük károsanyagkibocsátás-csökkentő feladatukat ellátni minden, a szerződő felek területén szokásosan előforduló működési feltétel mellett, különösen kis környezeti hőmérsékletek esetén is.

| 5.5.1.7. | A jóváhagyás céljából a gyártó igazolja a műszaki szolgálat számára, hogy a reagenst igénylő motorrendszerek esetleges ammóniakibocsátása az alkalmazandó kibocsátásmérési ciklusban nem haladja meg a 25 ppm átlagértéket. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

A jóváhagyás céljából a gyártó igazolja a műszaki szolgálat számára, hogy a reagenst igénylő motorrendszerek esetleges ammóniakibocsátása az alkalmazandó kibocsátásmérési ciklusban nem haladja meg a 25 ppm átlagértéket.

| 5.5.1.8. | Reagenst igénylő motorrendszerek esetén a járműre felszerelt minden külön reagenstartálynál lehetőségnek kell lenni a tartályban lévő folyadékból történő mintavételre. A mintavételi pontnak speciális szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

Reagenst igénylő motorrendszerek esetén a járműre felszerelt minden külön reagenstartálynál lehetőségnek kell lenni a tartályban lévő folyadékból történő mintavételre. A mintavételi pontnak speciális szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie.

| 5.5.2. | Karbantartási előírások |
| --- | --- |

5.5.2.

Karbantartási előírások

| 5.5.2.1. | A gyártó az új nagy teljesítményű járművek és az új nagy teljesítményű motorok tulajdonosait közvetlenül vagy követve köteles ellátni olyan írásos használati utasítással, amelyben szerepel, hogy a jármű kibocsátáscsökkentő rendszerének nem megfelelő működése esetén a járművezetőt a hibajelző tájékoztatja, hogy hiba fordult elő, és a motor ennek következtében csökkentett teljesítménnyel működik. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

A gyártó az új nagy teljesítményű járművek és az új nagy teljesítményű motorok tulajdonosait közvetlenül vagy követve köteles ellátni olyan írásos használati utasítással, amelyben szerepel, hogy a jármű kibocsátáscsökkentő rendszerének nem megfelelő működése esetén a járművezetőt a hibajelző tájékoztatja, hogy hiba fordult elő, és a motor ennek következtében csökkentett teljesítménnyel működik.

| 5.5.2.2. | A használati utasítás tartalmazza a jármű megfelelő használatának és karbantartásának előírásait, beleértve adott esetben a fogyó reagensek használatát is. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

A használati utasítás tartalmazza a jármű megfelelő használatának és karbantartásának előírásait, beleértve adott esetben a fogyó reagensek használatát is.

| 5.5.2.3. | A használati utasítást érthetően, nem szaknyelven és azon ország nyelvén kell elkészíteni, amelyben az új nagy teljesítményű járművet vagy az új nagy teljesítményű motort eladják vagy nyilvántartásba veszik. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

A használati utasítást érthetően, nem szaknyelven és azon ország nyelvén kell elkészíteni, amelyben az új nagy teljesítményű járművet vagy az új nagy teljesítményű motort eladják vagy nyilvántartásba veszik.

| 5.5.2.4. | A használati utasításban szerepelnie kell, hogy a fogyó reagenst a szokásos karbantartási időpontok között a jármű üzembentartójának pótolnia kell-e, és meg kell adni az új nagy teljesítményű jármű típusának megfelelően várható reagensfogyasztást is. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

A használati utasításban szerepelnie kell, hogy a fogyó reagenst a szokásos karbantartási időpontok között a jármű üzembentartójának pótolnia kell-e, és meg kell adni az új nagy teljesítményű jármű típusának megfelelően várható reagensfogyasztást is.

| 5.5.2.5. | A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy ha van az adott specifikációjú reagens használatára és utántöltésére vonatkozó előírás, akkor azt kötelező betartani ahhoz, hogy a jármű megfeleljen az adott járműtípusra vagy motortípusa kiadott megfelelőségi tanúsítványnak. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy ha van az adott specifikációjú reagens használatára és utántöltésére vonatkozó előírás, akkor azt kötelező betartani ahhoz, hogy a jármű megfeleljen az adott járműtípusra vagy motortípusa kiadott megfelelőségi tanúsítványnak.

| 5.5.2.6. | A használati utasításban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy büntetendő cselekménynek minősülhet olyan járművet üzemeltetni, amely annak ellenére nem fogyaszt reagenst, hogy az a károsanyag-kibocsátás csökkentése érdekében elő van írva, és hogy ez érvénytelenítheti a nyilvántartásba vevő országban vagy más, a jármű használata szerinti országban kapott, a jármű vásárlására vagy üzemeltetésére vonatozó kedvezményeket. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

A használati utasításban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy büntetendő cselekménynek minősülhet olyan járművet üzemeltetni, amely annak ellenére nem fogyaszt reagenst, hogy az a károsanyag-kibocsátás csökkentése érdekében elő van írva, és hogy ez érvénytelenítheti a nyilvántartásba vevő országban vagy más, a jármű használata szerinti országban kapott, a jármű vásárlására vagy üzemeltetésére vonatozó kedvezményeket.

| 5.5.3. | A motorrendszerek NOx-csökkentése |
| --- | --- |

5.5.3.

A motorrendszerek NOx-csökkentése

| 5.5.3.1. | A motorrendszernek az NOx-kibocsátás szabályozása szempontjából hibás működését (amely bekövetkezhet például az előírt reagens hiányának, a nem megfelelő kipufogógáz-visszavezetésnek vagy a kipufogógáz-visszavezetés kiiktatásának köszönhetően) az NOx-kibocsátásnak a kipufogógáz-áramban elhelyezett érzékelőkkel történő ellenőrzésével kell meghatározni. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

A motorrendszernek az NOx-kibocsátás szabályozása szempontjából hibás működését (amely bekövetkezhet például az előírt reagens hiányának, a nem megfelelő kipufogógáz-visszavezetésnek vagy a kipufogógáz-visszavezetés kiiktatásának köszönhetően) az NOx-kibocsátásnak a kipufogógáz-áramban elhelyezett érzékelőkkel történő ellenőrzésével kell meghatározni.

| 5.5.3.2. | Ha az NOx-kibocsátás több, mint 1,5 g/kWh-val túllépi az 5.2.1. szakasz táblázataiban az adott esetre megadott határértéket, akkor erről az ezen előírás 9A. mellékletének 3.6.5. szakasza szerinti hibajelzőnek tájékoztatnia kell a járművezetőt. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Ha az NOx-kibocsátás több, mint 1,5 g/kWh-val túllépi az 5.2.1. szakasz táblázataiban az adott esetre megadott határértéket, akkor erről az ezen előírás 9A. mellékletének 3.6.5. szakasza szerinti hibajelzőnek tájékoztatnia kell a járművezetőt.

| 5.5.3.3. | Emellett az ezen előírás 9A. melléklete 3.9.2. szakaszának megfelelően legalább 400 napig vagy 9 600 üzemórának megfelelő ideig tárolni kell egy nem törölhető hibakódot, amely megadja, hogy az NOx miért lépte túl az 5.5.3.2. szakaszban meghatározott értéket.
  Az NOx-túllépés okait értelemszerűen legalább a következő esetekben konkrétan meg kell határozni: a reagenstartály kiürülése, a reagensadagolás megszakadása, nem megfelelő reagensminőség, túl kevés reagensfelhasználás, nem megfelelő kipufogógáz-visszavezetés vagy a kipufogógáz-visszavezetés kiiktatása. Minden más esetben a gyártó használhatja a „nagy NOx-érték – ismeretlen ok” nem törölhető hibakódot. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Emellett az ezen előírás 9A. melléklete 3.9.2. szakaszának megfelelően legalább 400 napig vagy 9 600 üzemórának megfelelő ideig tárolni kell egy nem törölhető hibakódot, amely megadja, hogy az NOx miért lépte túl az 5.5.3.2. szakaszban meghatározott értéket.

Az NOx-túllépés okait értelemszerűen legalább a következő esetekben konkrétan meg kell határozni: a reagenstartály kiürülése, a reagensadagolás megszakadása, nem megfelelő reagensminőség, túl kevés reagensfelhasználás, nem megfelelő kipufogógáz-visszavezetés vagy a kipufogógáz-visszavezetés kiiktatása. Minden más esetben a gyártó használhatja a „nagy NOx-érték – ismeretlen ok” nem törölhető hibakódot.

| 5.5.3.4. | Ha az NOx-kibocsátás meghaladja az 5.4.4. szakasz táblázatában megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket, akkor egy nyomatékkorlátozónak az 5.5.5. szakasz szerint csökkentenie kell a motor teljesítményét oly módon, hogy azt a járművezető egyértelműen észlelje. Ha a nyomatékkorlátozó működésbe lépett, a járművezetőnek az 5.5.3.2. szakasz szerint folyamatosan figyelmeztetést kell kapnia, és a rendszernek az 5.5.3.3. szakasznak megfelelően el kell tárolnia egy nem törölhető hibakódot. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Ha az NOx-kibocsátás meghaladja az 5.4.4. szakasz táblázatában megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket, akkor egy nyomatékkorlátozónak az 5.5.5. szakasz szerint csökkentenie kell a motor teljesítményét oly módon, hogy azt a járművezető egyértelműen észlelje. Ha a nyomatékkorlátozó működésbe lépett, a járművezetőnek az 5.5.3.2. szakasz szerint folyamatosan figyelmeztetést kell kapnia, és a rendszernek az 5.5.3.3. szakasznak megfelelően el kell tárolnia egy nem törölhető hibakódot.

| 5.5.3.5 | Olyan motorrendszerek esetében, ahol az NOx-kibocsátás szabályozását kizárólag kipufogógáz-visszavezetéssel, más utókezelő rendszer nélkül valósítják meg,, a gyártó az NOx-kibocsátás meghatározására az 5.5.3.1. szakaszban említettől eltérő módszert is alkalmazhat. A típusjóváhagyáskor a gyártó köteles igazolni, hogy az NOx-kibocsátás meghatározásához használt alternatív módszer ugyanolyan gyors és pontos mint az 5.5.3.1. szakaszban említett, és hogy ugyanúgy előidézi az 5.5.3.2., az 5.5.3.3. és az 5.5.3.4. szakaszban leírt következményeket. |
| --- | --- |

5.5.3.5

Olyan motorrendszerek esetében, ahol az NOx-kibocsátás szabályozását kizárólag kipufogógáz-visszavezetéssel, más utókezelő rendszer nélkül valósítják meg,, a gyártó az NOx-kibocsátás meghatározására az 5.5.3.1. szakaszban említettől eltérő módszert is alkalmazhat. A típusjóváhagyáskor a gyártó köteles igazolni, hogy az NOx-kibocsátás meghatározásához használt alternatív módszer ugyanolyan gyors és pontos mint az 5.5.3.1. szakaszban említett, és hogy ugyanúgy előidézi az 5.5.3.2., az 5.5.3.3. és az 5.5.3.4. szakaszban leírt következményeket.

| 5.5.4. | A reagensek szabályozása |
| --- | --- |

5.5.4.

A reagensek szabályozása

| 5.5.4.1. | Az e szakasz előírásainak teljesítéséhez reagenst használó járművek esetében a járművezetőt a jármű műszerfalán külön e célból elhelyezett mechanikus vagy elektronikus kijelzőnek kell tájékoztatnia a jármű reagenstartályának folyadékszintjéről. A kijelzőnek továbbá figyelmeztető jelzést kell adnia, ha a reagensszint:






  a) | a tartály 10 %-a vagy a gyártó választása alapján ennél nagyobb százaléka alá csökken, vagy |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

Az e szakasz előírásainak teljesítéséhez reagenst használó járművek esetében a járművezetőt a jármű műszerfalán külön e célból elhelyezett mechanikus vagy elektronikus kijelzőnek kell tájékoztatnia a jármű reagenstartályának folyadékszintjéről. A kijelzőnek továbbá figyelmeztető jelzést kell adnia, ha a reagensszint:

a)

a tartály 10 %-a vagy a gyártó választása alapján ennél nagyobb százaléka alá csökken, vagy

| b) | a rendelkezésre álló üzemanyag felhasználásával a gyártó előírása alapján megtehető távolsághoz tartozó szint alá csökken. |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló üzemanyag felhasználásával a gyártó előírása alapján megtehető távolsághoz tartozó szint alá csökken.

A reagenskijelzőt az üzemanyagszint-jelző közelében kell elhelyezni.

| 5.5.4.2. | A járművezetőnek az ezen előírás 9A. melléklete 3.6.5. szakasza szerint tájékoztatást kell kapnia, ha a reagenstartály kiürül. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

A járművezetőnek az ezen előírás 9A. melléklete 3.6.5. szakasza szerint tájékoztatást kell kapnia, ha a reagenstartály kiürül.

| 5.5.4.3. | Amint a reagenstartály kiürül, az 5.5.4.2. szakasz előírásai mellett az 5.5.5. szakasz előírásait is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Amint a reagenstartály kiürül, az 5.5.4.2. szakasz előírásai mellett az 5.5.5. szakasz előírásait is alkalmazni kell.

| 5.5.4.4. | Az 5.5.3. szakasz előírásainak követése helyett a gyártó választhatja az 5.5.4.5–5.5.4.12. szakasz előírásainak követését is. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

Az 5.5.3. szakasz előírásainak követése helyett a gyártó választhatja az 5.5.4.5–5.5.4.12. szakasz előírásainak követését is.

| 5.5.4.5. | A motorrendszerben kell lenni egy olyan funkciónak, amely meghatározza, hogy a járműben van-e olyan folyadék, amely megfelel a gyártó által megadott és az ezen előírás 1. melléklete szerint leírt reagensjellemzőknek. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

A motorrendszerben kell lenni egy olyan funkciónak, amely meghatározza, hogy a járműben van-e olyan folyadék, amely megfelel a gyártó által megadott és az ezen előírás 1. melléklete szerint leírt reagensjellemzőknek.

| 5.5.4.6. | Ha a reagenstartályban levő folyadék nem felel meg a gyártó által megadott és az ezen előírás 1. melléklete szerint leírt minimumkövetelményeknek, akkor az 5.5.4.12. szakaszban leírt további előírások vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Ha a reagenstartályban levő folyadék nem felel meg a gyártó által megadott és az ezen előírás 1. melléklete szerint leírt minimumkövetelményeknek, akkor az 5.5.4.12. szakaszban leírt további előírások vonatkoznak.

| 5.5.4.7. | A motorrendszerben kell lennie egy olyan funkciónak, amely meghatározza a reagensfogyasztást, és lehetővé teszi a fogyasztási adatokhoz való külső hozzáférést. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

A motorrendszerben kell lennie egy olyan funkciónak, amely meghatározza a reagensfogyasztást, és lehetővé teszi a fogyasztási adatokhoz való külső hozzáférést.

| 5.5.4.8. | A motorrendszer átlagos reagensfogyasztásának, és a megelőző 48 üzemóra alatti, illetve legalább 15 liter reagensfogyáshoz tartozó idő (amelyik hosszabb) alatti tényleges átlagos reagensfogyasztásnak hozzáférhetőnek kell lennie az ezen előírás 9A. mellékletének 6.8.3. szakaszában említett szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül. |
| --- | --- |

5.5.4.8.

A motorrendszer átlagos reagensfogyasztásának, és a megelőző 48 üzemóra alatti, illetve legalább 15 liter reagensfogyáshoz tartozó idő (amelyik hosszabb) alatti tényleges átlagos reagensfogyasztásnak hozzáférhetőnek kell lennie az ezen előírás 9A. mellékletének 6.8.3. szakaszában említett szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül.

| 5.5.4.9. | A reagensfogyasztás ellenőrzéséhez a motornak legalább a következő paramétereit kell ellenőrizni:






  a) | a jármű reagenstartályában lévő reagens szintje, |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

A reagensfogyasztás ellenőrzéséhez a motornak legalább a következő paramétereit kell ellenőrizni:

a)

a jármű reagenstartályában lévő reagens szintje,

| b) | a reagens áramlása vagy injektálása, a lehető legközelebb a kipufogógáz-utókezelő rendszer beinjektálási pontjához. |
| --- | --- |

b)

a reagens áramlása vagy injektálása, a lehető legközelebb a kipufogógáz-utókezelő rendszer beinjektálási pontjához.

| 5.5.4.10. | Az 5.5.4.8. szakaszban meghatározott idő alatt a motorrendszer átlagos reagensfogyasztásában és tényleges átlagos reagensfogyasztásában bekövetkező 50 %-ot meghaladó eltérés esetén az 5.5.4.12. szakasz előírásai követendők. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Az 5.5.4.8. szakaszban meghatározott idő alatt a motorrendszer átlagos reagensfogyasztásában és tényleges átlagos reagensfogyasztásában bekövetkező 50 %-ot meghaladó eltérés esetén az 5.5.4.12. szakasz előírásai követendők.

| 5.5.4.11. | A reagensadagolás megszakadása esetén az 5.5.4.12. szakasz előírásai követendők. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást a motorvezérlő egység azért szakítja meg, mert a motor adott üzemállapotában a károsanyag-kibocsátás miatt nincs szükség reagensre; ennek feltétele azonban, hogy a gyártó előzetesen egyértelműen tájékoztatta a jóváhagyó hatóságot arról, hogy mely üzemállapotok tekintendők ilyennek. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

A reagensadagolás megszakadása esetén az 5.5.4.12. szakasz előírásai követendők. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást a motorvezérlő egység azért szakítja meg, mert a motor adott üzemállapotában a károsanyag-kibocsátás miatt nincs szükség reagensre; ennek feltétele azonban, hogy a gyártó előzetesen egyértelműen tájékoztatta a jóváhagyó hatóságot arról, hogy mely üzemállapotok tekintendők ilyennek.

| 5.5.4.12. | Az 5.5.4.6., az 5.5.4.10. vagy az 5.5.4.11. szakaszban leírtakkal kapcsolatban észlelt hibáknak azonos módon és azonos sorrendben elő kell idézniük az 5.5.3.2., az 5.5.3.3. vagy az 5.5.3.4. szakaszban említett következményeket. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Az 5.5.4.6., az 5.5.4.10. vagy az 5.5.4.11. szakaszban leírtakkal kapcsolatban észlelt hibáknak azonos módon és azonos sorrendben elő kell idézniük az 5.5.3.2., az 5.5.3.3. vagy az 5.5.3.4. szakaszban említett következményeket.

| 5.5.5. | A kipufogógáz-utókezelő rendszerekkel való manipulálást gátló megoldások |
| --- | --- |

5.5.5.

A kipufogógáz-utókezelő rendszerekkel való manipulálást gátló megoldások

| 5.5.5.1. | Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereknek tartalmazniuk kell egy olyan nyomatékkorlátozót, amely figyelmezteti a járművezetőt, ha a motorrendszer nem megfelelően működik vagy ha a járművet nem megfelelő módon üzemeltetik, és amely ezáltal ösztönzi a meghibásodás gyors kijavítását. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereknek tartalmazniuk kell egy olyan nyomatékkorlátozót, amely figyelmezteti a járművezetőt, ha a motorrendszer nem megfelelően működik vagy ha a járművet nem megfelelő módon üzemeltetik, és amely ezáltal ösztönzi a meghibásodás gyors kijavítását.

| 5.5.5.2. | A nyomatékkorlátozónak működésbe kell lépnie, amikor a jármű az 5.5.3.4., az 5.5.4.3., az 5.5.4.6., az 5.5.4.10. vagy az 5.5.4.11. szakaszban leírt állapot bekövetkezte után először kerül álló helyzetbe. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

A nyomatékkorlátozónak működésbe kell lépnie, amikor a jármű az 5.5.3.4., az 5.5.4.3., az 5.5.4.6., az 5.5.4.10. vagy az 5.5.4.11. szakaszban leírt állapot bekövetkezte után először kerül álló helyzetbe.

| 5.5.5.3. | Ha a nyomatékkorlátozó működésbe lép, a motor nyomatéka semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a következő állandó értéket:






  a) | a motor legnagyobb nyomatékának 60 százaléka az N3 > 16 tonna, M1 > 7,5 tonna, M3/III és M3/B > 7,5 tonna (18) kategóriájú járművek esetében, |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

Ha a nyomatékkorlátozó működésbe lép, a motor nyomatéka semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a következő állandó értéket:

a)

a motor legnagyobb nyomatékának 60 százaléka az N3 > 16 tonna, M1 > 7,5 tonna, M3/III és M3/B > 7,5 tonna (18) kategóriájú járművek esetében,

| b) | a motor legnagyobb nyomatékának 75 százaléka az N1, N2, N3 ≤ 16 tonna, 3,5 tonna < M1 ≤ 7,5 tonna, M2, M3/I, M3/II, M3/A és M3/B ≤ 7,5 tonna kategóriájú járművek esetében. |
| --- | --- |

b)

a motor legnagyobb nyomatékának 75 százaléka az N1, N2, N3 ≤ 16 tonna, 3,5 tonna < M1 ≤ 7,5 tonna, M2, M3/I, M3/II, M3/A és M3/B ≤ 7,5 tonna kategóriájú járművek esetében.

| 5.5.5.4. | A dokumentációra és a nyomatékkorlátozóra vonatkozó előírások az 5.5.5.5–5.5.5.8. szakaszban találhatók. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

A dokumentációra és a nyomatékkorlátozóra vonatkozó előírások az 5.5.5.5–5.5.5.8. szakaszban találhatók.

| 5.5.5.5. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer és a nyomatékkorlátozó működési jellemzőit teljes körűen leíró részletes írásos információt kell megadni az 5.1.7.1. szakasz b) pontjában a dokumentációra meghatározott előírások szerint. A gyártónak különösen a motorvezérlő egység által az ETC eljárásban az NOx-koncentrációból a fajlagos NOx-kibocsátás (g/kWh) kiszámítására használt, az 5.5.6.5. szakaszban említett algoritmusokról kell információt nyújtania. |
| --- | --- |

5.5.5.5.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer és a nyomatékkorlátozó működési jellemzőit teljes körűen leíró részletes írásos információt kell megadni az 5.1.7.1. szakasz b) pontjában a dokumentációra meghatározott előírások szerint. A gyártónak különösen a motorvezérlő egység által az ETC eljárásban az NOx-koncentrációból a fajlagos NOx-kibocsátás (g/kWh) kiszámítására használt, az 5.5.6.5. szakaszban említett algoritmusokról kell információt nyújtania.

| 5.5.5.6. | Ha a működésbe lépés feltételei már megszűntek, a nyomatékkorlátozónak ki kell kapcsolnia, amikor a motor üresjáratban van. A nyomatékkorlátozó nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okait nem szüntették meg. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Ha a működésbe lépés feltételei már megszűntek, a nyomatékkorlátozónak ki kell kapcsolnia, amikor a motor üresjáratban van. A nyomatékkorlátozó nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okait nem szüntették meg.

| 5.5.5.7. | A nyomatékkorlátozó kikapcsolása nem történhet kapcsolóval vagy karbantartó szerszámmal. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

A nyomatékkorlátozó kikapcsolása nem történhet kapcsolóval vagy karbantartó szerszámmal.

| 5.5.5.8. | Nyomatékkorlátozó nem alkalmazandó a fegyveres erők, a mentőalakulatok, a tűzoltóság és a mentők által használt motorokon és járműveken. A nyomatékkorlátozót véglegesen csak a motor vagy a jármű gyártója iktathatja ki, és a megfelelő azonosítás érdekében ilyenkor a motorcsaládon belül külön motortípust kell kijelölni. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Nyomatékkorlátozó nem alkalmazandó a fegyveres erők, a mentőalakulatok, a tűzoltóság és a mentők által használt motorokon és járműveken. A nyomatékkorlátozót véglegesen csak a motor vagy a jármű gyártója iktathatja ki, és a megfelelő azonosítás érdekében ilyenkor a motorcsaládon belül külön motortípust kell kijelölni.

| 5.5.6. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer működési feltételei |
| --- | --- |

5.5.6.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer működési feltételei

| 5.5.6.1. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek működőképesnek kell lennie:






  a) | minden 266 K és 308 K (-7 oC és 35 oC) közötti környezeti hőmérsékleten, |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek működőképesnek kell lennie:

a)

minden 266 K és 308 K (-7 oC és 35 oC) közötti környezeti hőmérsékleten,

| b) | minden 1 600 m-nél kisebb tengerszint feletti magasságban, |
| --- | --- |

b)

minden 1 600 m-nél kisebb tengerszint feletti magasságban,

| c) | 343 K (70 oC) feletti hűtőközeg-hőmérséklettel. |
| --- | --- |

c)

343 K (70 oC) feletti hűtőközeg-hőmérséklettel.

Ez a szakasz nem vonatkozik a reagensszintnek a reagenstartályban történő ellenőrzésére, amikor is az ellenőrzésnek a használati körülményektől függetlenül mindig működnie kell.

| 5.5.6.2. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer kikapcsolhat, ha szükségüzemmód lépett életbe, és az az 5.5.5.3. szakaszban a megfelelő járműkategóriára meghatározott értékeknél nagyobb nyomatékcsökkenést eredményez. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer kikapcsolhat, ha szükségüzemmód lépett életbe, és az az 5.5.5.3. szakaszban a megfelelő járműkategóriára meghatározott értékeknél nagyobb nyomatékcsökkenést eredményez.

| 5.5.6.3. | „Kibocsátáshiba” állapotban a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek továbbra is működnie kell és teljesítenie kell az 5.5. szakasz előírásait. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

„Kibocsátáshiba” állapotban a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek továbbra is működnie kell és teljesítenie kell az 5.5. szakasz előírásait.

| 5.5.6.4. | Az NOx-csökkentés hibás működését négy, az ezen előírás 9A. melléklete 1. függelékének 6.1. szakaszában megadott meghatározásban említett fedélzeti diagnosztikai mérési cikluson belül észlelni kell. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

Az NOx-csökkentés hibás működését négy, az ezen előírás 9A. melléklete 1. függelékének 6.1. szakaszában megadott meghatározásban említett fedélzeti diagnosztikai mérési cikluson belül észlelni kell.

| 5.5.6.5. | A motorvezérlő egység által az ETC eljárásban a tényleges NOx-koncentrációból a fajlagos NOx-kibocsátás (g/kWh) kiszámításához használt algoritmusok nem tekintendők hatástalanító stratégiának. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

A motorvezérlő egység által az ETC eljárásban a tényleges NOx-koncentrációból a fajlagos NOx-kibocsátás (g/kWh) kiszámításához használt algoritmusok nem tekintendők hatástalanító stratégiának.

| 5.5.6.6. | Ha a jóváhagyó hatóság által az 5.1.5. szakasz szerint jóváhagyott valamely kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lép, az e stratégia miatt fellépő NOx-növekedésre alkalmazható az 5.5.3.2. szakaszban említett NOx-érték. Minden ilyen esetben a kibocsátás-csökkentési segédstratégiának az NOx-küszöbértékre gyakorolt hatását az 5.5.5.5. szakasz szerint le kell írni. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Ha a jóváhagyó hatóság által az 5.1.5. szakasz szerint jóváhagyott valamely kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lép, az e stratégia miatt fellépő NOx-növekedésre alkalmazható az 5.5.3.2. szakaszban említett NOx-érték. Minden ilyen esetben a kibocsátás-csökkentési segédstratégiának az NOx-küszöbértékre gyakorolt hatását az 5.5.5.5. szakasz szerint le kell írni.

| 5.5.7. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodása |
| --- | --- |

5.5.7.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodása

| 5.5.7.1. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszert folyamatosan ellenőrizni kell olyan elektromos hibák, illetve érzékelők kiesése vagy kiiktatása szempontjából, amely megakadályozná a kibocsátásnövekedésnek az 5.5.3.2. és az 5.5.3.4. szakaszban előírt észlelését.
  A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között az NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, a karbamid minőségét ellenőrző érzékelők, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét, a reagens fogyását vagy az visszavezetett kipufogógáz-áramot ellenőrző érzékelők. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszert folyamatosan ellenőrizni kell olyan elektromos hibák, illetve érzékelők kiesése vagy kiiktatása szempontjából, amely megakadályozná a kibocsátásnövekedésnek az 5.5.3.2. és az 5.5.3.4. szakaszban előírt észlelését.

A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között az NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, a karbamid minőségét ellenőrző érzékelők, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét, a reagens fogyását vagy az visszavezetett kipufogógáz-áramot ellenőrző érzékelők.

| 5.5.7.2. | Ha megerősítést nyer a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer hibája, akkor erről az ezen előírás 9A. mellékletének 3.6.5. szakasza szerinti figyelmeztető jelzésnek azonnal tájékoztatnia kell a járművezetőt. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Ha megerősítést nyer a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer hibája, akkor erről az ezen előírás 9A. mellékletének 3.6.5. szakasza szerinti figyelmeztető jelzésnek azonnal tájékoztatnia kell a járművezetőt.

| 5.5.7.3. | Ha a hiba megszüntetése nem történik meg 50 üzemórán belül, akkor az 5.5.5. szakasz szerint be kell kapcsolnia a nyomatékkorlátozónak.
  Az első alpontban meghatározott idő a 13.2.3. és a 13.3.3. szakaszban meghatározott időpontoktól fogva 36 üzemórára csökken. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Ha a hiba megszüntetése nem történik meg 50 üzemórán belül, akkor az 5.5.5. szakasz szerint be kell kapcsolnia a nyomatékkorlátozónak.

Az első alpontban meghatározott idő a 13.2.3. és a 13.3.3. szakaszban meghatározott időpontoktól fogva 36 üzemórára csökken.

| 5.5.7.4. | Ha a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer megállapította a hiba megszűnését, a hibához tartozó hibakódot – az 5.5.7.5. szakaszban meghatározott eseteket kivéve – törölni lehet a rendszer memóriájából, és adott esetben a nyomatékkorlátozónak az 5.5.5.6. szakasz szerint ki kell kapcsolnia.
  A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodásával kapcsolatos hibakód kiolvasóval nem lehet kitörölhető a rendszer memóriájából. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Ha a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer megállapította a hiba megszűnését, a hibához tartozó hibakódot – az 5.5.7.5. szakaszban meghatározott eseteket kivéve – törölni lehet a rendszer memóriájából, és adott esetben a nyomatékkorlátozónak az 5.5.5.6. szakasz szerint ki kell kapcsolnia.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodásával kapcsolatos hibakód kiolvasóval nem lehet kitörölhető a rendszer memóriájából.

| 5.5.7.5. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer elemeinek az 5.5.7.1. szakaszban említett kiesése vagy kiiktatása esetén az ezen előírás 9A. mellékletének 3.9.2. szakasza szerint legalább 400 napig vagy 9 600 üzemórának megfelelő ideig tárolni kell egy nem törölhető hibakódot. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer elemeinek az 5.5.7.1. szakaszban említett kiesése vagy kiiktatása esetén az ezen előírás 9A. mellékletének 3.9.2. szakasza szerint legalább 400 napig vagy 9 600 üzemórának megfelelő ideig tárolni kell egy nem törölhető hibakódot.

| 5.5.8. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer működésének igazolása. |
| --- | --- |

5.5.8.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer működésének igazolása.

| 5.5.8.1. | A 3. szakasz szerinti jóváhagyási kérelem részeként a gyártó teljesítménymérő fékpadon végzett vizsgálattal igazolja az e szakasz rendelkezéseinek teljesítését, az 5.5.8.2–5.5.8.7. szakasznak megfelelően. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

A 3. szakasz szerinti jóváhagyási kérelem részeként a gyártó teljesítménymérő fékpadon végzett vizsgálattal igazolja az e szakasz rendelkezéseinek teljesítését, az 5.5.8.2–5.5.8.7. szakasznak megfelelően.

| 5.5.8.2. | Egy motorcsalád vagy egy fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád e szakasznak való megfelelése a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek a motorcsalád egyik tagján (alapmotor) végzett vizsgálattal igazolható, feltéve, hogy a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára igazolja, hogy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszerek a családon belül hasonlóak.
  Ez az igazolás történhet úgy, hogy a gyártó benyújt a jóváhagyó hatósághoz olyan dokumentációt, mint például algoritmusok, funkcionális elemzések stb.
  Az alapmotort a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

Egy motorcsalád vagy egy fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád e szakasznak való megfelelése a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek a motorcsalád egyik tagján (alapmotor) végzett vizsgálattal igazolható, feltéve, hogy a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára igazolja, hogy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszerek a családon belül hasonlóak.

Ez az igazolás történhet úgy, hogy a gyártó benyújt a jóváhagyó hatósághoz olyan dokumentációt, mint például algoritmusok, funkcionális elemzések stb.

Az alapmotort a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki.

| 5.5.8.3. | A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszerek vizsgálata a következő három fázisból áll:






  a) | Kiválasztás:
  A gyártó által megadott, a hibás működéseket felsoroló listából a hatóság kiválaszt az NOx-csökkentésés hibás működését vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodását jelentő tételeket. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

A kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszerek vizsgálata a következő három fázisból áll:

a)

Kiválasztás:

A gyártó által megadott, a hibás működéseket felsoroló listából a hatóság kiválaszt az NOx-csökkentésés hibás működését vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodását jelentő tételeket.

| b) | Minősítés:
  A hibás működés hatását az NOx-kibocsátás ETC eljárással, próbapadon történő mérésével ellenőrzik. |
| --- | --- |

b)

Minősítés:

A hibás működés hatását az NOx-kibocsátás ETC eljárással, próbapadon történő mérésével ellenőrzik.

| c) | Igazolási eljárás:
  A rendszer reakcióját (nyomatékcsökkentés, figyelmeztető jelzés stb.) a motor négy fedélzeti diagnosztikai mérési ciklusban történő járatásával kell igazolni. |
| --- | --- |

c)

Igazolási eljárás:

A rendszer reakcióját (nyomatékcsökkentés, figyelmeztető jelzés stb.) a motor négy fedélzeti diagnosztikai mérési ciklusban történő járatásával kell igazolni.

| 5.5.8.3.1. | A kiválasztási szakaszban a gyártónak be kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára az NOx-csökkentés olyan lehetséges hibás működéseinek és a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer olyan lehetséges meghibásodásainak a megállapítására használt ellenőrzési stratégiák leírását, amelyek vagy a nyomatékkorlátozó vagy csak a figyelmeztető jelzés bekapcsolását eredményezik.
  A hibás működés e körbe tartozó jellemző példái a reagenstartály kiürülése, a reagens adagolásának megszakadását eredményező hibás működés, nem megfelelő reagensminőség, túl kevés reagensfelhasználást eredményező hibás működés, nem megfelelő kipufogógáz-visszavezetés vagy a kipufogógáz-visszavezetés kiiktatása.
  A típusjóváhagyó hatóság az NOx-csökkentő rendszer hibás működései vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodásai közül legalább kettőt, és legfeljebb hármat választ ki a listáról. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

A kiválasztási szakaszban a gyártónak be kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára az NOx-csökkentés olyan lehetséges hibás működéseinek és a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer olyan lehetséges meghibásodásainak a megállapítására használt ellenőrzési stratégiák leírását, amelyek vagy a nyomatékkorlátozó vagy csak a figyelmeztető jelzés bekapcsolását eredményezik.

A hibás működés e körbe tartozó jellemző példái a reagenstartály kiürülése, a reagens adagolásának megszakadását eredményező hibás működés, nem megfelelő reagensminőség, túl kevés reagensfelhasználást eredményező hibás működés, nem megfelelő kipufogógáz-visszavezetés vagy a kipufogógáz-visszavezetés kiiktatása.

A típusjóváhagyó hatóság az NOx-csökkentő rendszer hibás működései vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodásai közül legalább kettőt, és legfeljebb hármat választ ki a listáról.

| 5.5.8.3.2. | A minősítési szakaszban az NOx-kibocsátásokat az ETC mérési ciklusban kell mérni a 4A. melléklet 2. függelékének rendelkezései szerint. Az ETC mérések eredményeit kell felhasználni annak megállapításához, hogy az NOx-csökkentő rendszert ellenőrző rendszernek hogyan kell reagálnia az igazolási eljárás során (nyomatékcsökkentés, illetve figyelmeztető jelzés). A meghibásodást úgy kell szimulálni, hogy az NOx-szint ne haladja meg 1 g/kWh-nál nagyobb mértékben az 5.5.3.2. vagy az 5.5.3.4. szakaszban meghatározott küszöbértékeket.
  Üres reagenstartály esetében vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodására vonatkozó igazolás esetén nincs szükség kibocsátások minősítésére.
  A nyomatékkorlátozót a minősítés során hatástalanítani kell. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

A minősítési szakaszban az NOx-kibocsátásokat az ETC mérési ciklusban kell mérni a 4A. melléklet 2. függelékének rendelkezései szerint. Az ETC mérések eredményeit kell felhasználni annak megállapításához, hogy az NOx-csökkentő rendszert ellenőrző rendszernek hogyan kell reagálnia az igazolási eljárás során (nyomatékcsökkentés, illetve figyelmeztető jelzés). A meghibásodást úgy kell szimulálni, hogy az NOx-szint ne haladja meg 1 g/kWh-nál nagyobb mértékben az 5.5.3.2. vagy az 5.5.3.4. szakaszban meghatározott küszöbértékeket.

Üres reagenstartály esetében vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer meghibásodására vonatkozó igazolás esetén nincs szükség kibocsátások minősítésére.

A nyomatékkorlátozót a minősítés során hatástalanítani kell.

| 5.5.8.3.3. | Az igazolási eljárás keretében a motort legfeljebb négy fedélzeti diagnosztikai mérési ciklusban kell járatni.
  Az igazolás céljából szimuláltakon kívül nem jelenhet meg más meghibásodás. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

Az igazolási eljárás keretében a motort legfeljebb négy fedélzeti diagnosztikai mérési ciklusban kell járatni.

Az igazolás céljából szimuláltakon kívül nem jelenhet meg más meghibásodás.

| 5.5.8.3.4. | Az 5.5.8.3.3. szakaszban leírt mérési program megkezdése előtt a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek „nincs hiba” állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Az 5.5.8.3.3. szakaszban leírt mérési program megkezdése előtt a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszernek „nincs hiba” állapotban kell lennie.

| 5.5.8.3.5. | A kiválasztott NOx-kibocsátástól függően a rendszernek az észlelési műveletsor befejezése előtt valamikor figyelmeztető jelzést kell adnia, továbbá adott esetben működésbe kell hoznia a nyomatékkorlátozót. Az észlelési műveletsor leállítható, miután az NOx-csökkentő rendszert ellenőrző rendszer már megfelelően reagált. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

A kiválasztott NOx-kibocsátástól függően a rendszernek az észlelési műveletsor befejezése előtt valamikor figyelmeztető jelzést kell adnia, továbbá adott esetben működésbe kell hoznia a nyomatékkorlátozót. Az észlelési műveletsor leállítható, miután az NOx-csökkentő rendszert ellenőrző rendszer már megfelelően reagált.

| 5.5.8.4. | Abban az esetben, ha a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer alapvetően az NOx-kibocsátásnak a kipufogógáz-áramban elhelyezett érzékelőkkel történő ellenőrzésén alapul, a gyártó a megfelelőség megállapításához választhatja a rendszer egyes funkcióinak közvetlen ellenőrzését is (például adagolás megszakadása, kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének zárása). Ebben az esetben igazolni kell a rendszer kiválasztott funkcióinak működését. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

Abban az esetben, ha a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer alapvetően az NOx-kibocsátásnak a kipufogógáz-áramban elhelyezett érzékelőkkel történő ellenőrzésén alapul, a gyártó a megfelelőség megállapításához választhatja a rendszer egyes funkcióinak közvetlen ellenőrzését is (például adagolás megszakadása, kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének zárása). Ebben az esetben igazolni kell a rendszer kiválasztott funkcióinak működését.

| 5.5.8.5. | A nyomatékkorlátozó által okozott, az 5.5.5.3. szakaszban előírt szintű nyomatékcsökkentést a motor működésének a 85. sz. előírás szerinti általános jóváhagyásával együtt kell jóváhagyni. Az igazolási eljárás során a gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára, hogy a motorvezérlő egységbe megfelelő nyomatékkorlátozó van beépítve. Az igazolási eljárás során nincs szükség külön nyomatékmérésre. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

A nyomatékkorlátozó által okozott, az 5.5.5.3. szakaszban előírt szintű nyomatékcsökkentést a motor működésének a 85. sz. előírás szerinti általános jóváhagyásával együtt kell jóváhagyni. Az igazolási eljárás során a gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára, hogy a motorvezérlő egységbe megfelelő nyomatékkorlátozó van beépítve. Az igazolási eljárás során nincs szükség külön nyomatékmérésre.

| 5.5.8.6. | Az 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5. szakaszban előírtak helyett a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer és a nyomatékkorlátozó működésének igazolását egy jármű vizsgálatával is el lehet végezni. A járművet úton vagy próbapályán kell vezetni, és így kell igazolni, hogy a kiválasztott hibás működés vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer kiválasztott meghibásodása eredményeként az 5.5. szakasz, és különösen az 5.5.5.2. és az 5.5.5.3. szakasz előírásainak megfelelően megjelenik a figyelmeztető jelzés és működésbe lép a nyomatékkorlátozó. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Az 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5. szakaszban előírtak helyett a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer és a nyomatékkorlátozó működésének igazolását egy jármű vizsgálatával is el lehet végezni. A járművet úton vagy próbapályán kell vezetni, és így kell igazolni, hogy a kiválasztott hibás működés vagy a kibocsátás-csökkentést ellenőrző rendszer kiválasztott meghibásodása eredményeként az 5.5. szakasz, és különösen az 5.5.5.2. és az 5.5.5.3. szakasz előírásainak megfelelően megjelenik a figyelmeztető jelzés és működésbe lép a nyomatékkorlátozó.

| 5.5.8.7. | Ha az 5.5. szakasz értelmében nem törölhető hibakódot kell tárolni a számítógép memóriájában, akkor az alábbi három feltételnek kell teljesülnie az igazolási eljárás végére:






  a) | a diagnosztikai kiolvasóval ellenőrizhető, hogy a fedélzeti diagnosztikai számítógép memóriája tárolja a 5.5.3.3. szakaszban előírt nem törölhető hibakódot, és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy a kiolvasó a hibakódot nem tudja törölni, és |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Ha az 5.5. szakasz értelmében nem törölhető hibakódot kell tárolni a számítógép memóriájában, akkor az alábbi három feltételnek kell teljesülnie az igazolási eljárás végére:

a)

a diagnosztikai kiolvasóval ellenőrizhető, hogy a fedélzeti diagnosztikai számítógép memóriája tárolja a 5.5.3.3. szakaszban előírt nem törölhető hibakódot, és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy a kiolvasó a hibakódot nem tudja törölni, és

| b) | az ezen előírás 9A. mellékletének 3.9.2. szakaszában említett nem törölhető számláló leolvasásával ellenőrizhető az az idő, amíg a figyelmeztető jelzés be volt kapcsolva az észlelési műveletsor alatt, és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy a kiolvasó azt nem tudja törölni, és |
| --- | --- |

b)

az ezen előírás 9A. mellékletének 3.9.2. szakaszában említett nem törölhető számláló leolvasásával ellenőrizhető az az idő, amíg a figyelmeztető jelzés be volt kapcsolva az észlelési műveletsor alatt, és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy a kiolvasó azt nem tudja törölni, és

| c) | a jóváhagyó hatóság jóváhagyta azokat a tervezési elemeket, amelyek bizonyítják, hogy a rendszer az ezen előírás 9A. mellékletének 3.9.2. szakasza szerint legalább 400 napig vagy 9 600 üzemórának megfelelő ideig tárolja ezeket a nem törölhető információkat. |
| --- | --- |

c)

a jóváhagyó hatóság jóváhagyta azokat a tervezési elemeket, amelyek bizonyítják, hogy a rendszer az ezen előírás 9A. mellékletének 3.9.2. szakasza szerint legalább 400 napig vagy 9 600 üzemórának megfelelő ideig tárolja ezeket a nem törölhető információkat.

6.   A JÁRMŰBE TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉS

| 6.1. | A motor járműbe történő beépítésének a motor jóváhagyása tekintetében meg kell felelnie az alábbi jellemzőknek: |
| --- | --- |

6.1.

A motor járműbe történő beépítésének a motor jóváhagyása tekintetében meg kell felelnie az alábbi jellemzőknek:

| 6.1.1. | a szívási nyomásesés nem lehet nagyobb a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéknél, |
| --- | --- |

6.1.1.

a szívási nyomásesés nem lehet nagyobb a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéknél,

| 6.1.2. | a kipufogási ellennyomás nem lehet nagyobb a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéknél, |
| --- | --- |

6.1.2.

a kipufogási ellennyomás nem lehet nagyobb a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéknél,

| 6.1.3. | a motor által hajtott segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéknél, |
| --- | --- |

6.1.3.

a motor által hajtott segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéknél,

| 6.1.4. | a kipufogórendszer térfogata nem térhet el 40 %-ot meghaladó mértékben a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéktől. |
| --- | --- |

6.1.4.

a kipufogórendszer térfogata nem térhet el 40 %-ot meghaladó mértékben a 2A. mellékletben a jóváhagyott motorra megadott értéktől.

7.   MOTORCSALÁD

7.1.   A motorcsaládot meghatározó paraméterek

A gyártó által kialakított motorcsaládnak meg kell felelnie az ISO 16185 szabványnak..

7.2.   Az alapmotor kiválasztása

| 7.2.1. | Dízelmotorok
  A motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátását egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. A jóváhagyó hatóság ekkor egy további motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a motorcsalád motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a károsanyag-kibocsátása.
  Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más változó tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a károsanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál. |
| --- | --- |

7.2.1.

Dízelmotorok

A motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátását egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. A jóváhagyó hatóság ekkor egy további motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a motorcsalád motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a károsanyag-kibocsátása.

Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más változó tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a károsanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál.

| 7.2.2. | Gázmotorok
  A motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma a legnagyobb lökettérfogat. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotort másodlagos kritériumok alapján kell kiválasztani, az alábbi sorrendben:






  a) | a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszámnál, |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Gázmotorok

A motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma a legnagyobb lökettérfogat. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotort másodlagos kritériumok alapján kell kiválasztani, az alábbi sorrendben:

a)

a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszámnál,

| b) | a legnagyobb előgyújtás, |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb előgyújtás,

| c) | a legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram |
| --- | --- |

c)

a legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram

| d) | nincs levegőszivattyú, vagy a legkevesebb levegőt szállító szivattyú |
| --- | --- |

d)

nincs levegőszivattyú, vagy a legkevesebb levegőt szállító szivattyú

Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátását egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. A jóváhagyó hatóság ekkor egy további motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a motorcsalád motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a károsanyag-kibocsátása.

7.3.   Egy fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.

Ahhoz, hogy a motorrendszerek a fedélzeti diagnosztika szerint egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő tervezési alapparamétereknek kell közösnek lenniük:

| a) | a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei, |
| --- | --- |

a)

a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei,

| b) | a működési hiba észlelésének módjai,
  kivéve, ha a gyártó megfelelő műszaki módszerekkel vagy más alkalmas eljárással igazolta, hogy ezek a módszerek egyenértékűek. |
| --- | --- |

b)

a működési hiba észlelésének módjai,

kivéve, ha a gyártó megfelelő műszaki módszerekkel vagy más alkalmas eljárással igazolta, hogy ezek a módszerek egyenértékűek.

| Megjegyzés | : | Különböző motorcsaládba tartozó motorok tartozhatnak a fedélzeti diagnosztika szerinti egyazon motorcsaládba, ha teljesülnek az említett kritériumok. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Különböző motorcsaládba tartozó motorok tartozhatnak a fedélzeti diagnosztika szerinti egyazon motorcsaládba, ha teljesülnek az említett kritériumok.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. változat) 2. függelékében előírt eljárásoknak és az alábbi követelményeknek:

| 8.1. | Az ezen előírás által előírt jóváhagyási jellel ellátott minden motort és járművet úgy kell legyártani, hogy azok a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás tekintetében megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás által előírt jóváhagyási jellel ellátott minden motort és járművet úgy kell legyártani, hogy azok a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás tekintetében megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 8.2. | Általános szabály, hogy a gyártásnak a károsanyag-kibocsátás szempontjából való megfelelőségét a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás alapján ellenőrzik. |
| --- | --- |

8.2.

Általános szabály, hogy a gyártásnak a károsanyag-kibocsátás szempontjából való megfelelőségét a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás alapján ellenőrzik.

| 8.3. | Ha mérni kell a károsanyag-kibocsátást, és egy motor jóváhagyását már egyszer vagy többször kiterjesztették, akkor el kell végezni a méréseket a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motoro(ko)n. |
| --- | --- |

8.3.

Ha mérni kell a károsanyag-kibocsátást, és egy motor jóváhagyását már egyszer vagy többször kiterjesztették, akkor el kell végezni a méréseket a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motoro(ko)n.

| 8.3.1. | Károsanyag-méréssel vizsgált motor megfelelősége:
  Miután a motort átadták a hatóságnak, a gyártó többé már semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon. |
| --- | --- |

8.3.1.

Károsanyag-méréssel vizsgált motor megfelelősége:

Miután a motort átadták a hatóságnak, a gyártó többé már semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon.

| 8.3.1.1. | Három motort kell véletlenszerűen kiválasztani a sorozatból. Azoknál a motoroknál, amelyeken az 5.2.1. szakasz táblázatainak A sora szerinti típusjóváhagyás céljából csak ESC és ELR méréseket vagy csak ETC méréseket kell elvégezni, a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez értelemszerűen ugyanezeket a méréseket kell használni. A hatóság egyetértésével minden más, az 5.2.1. szakasz táblázatainak A, B1 vagy B2, illetve C sora szerint típusjóváhagyást kapott motort vagy ESC és ELR mérési ciklussal, vagy pedig ETC mérési ciklussal kell vizsgálni a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékeket ezen előírás 5.2.1. szakasza tartalmazza. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Három motort kell véletlenszerűen kiválasztani a sorozatból. Azoknál a motoroknál, amelyeken az 5.2.1. szakasz táblázatainak A sora szerinti típusjóváhagyás céljából csak ESC és ELR méréseket vagy csak ETC méréseket kell elvégezni, a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez értelemszerűen ugyanezeket a méréseket kell használni. A hatóság egyetértésével minden más, az 5.2.1. szakasz táblázatainak A, B1 vagy B2, illetve C sora szerint típusjóváhagyást kapott motort vagy ESC és ELR mérési ciklussal, vagy pedig ETC mérési ciklussal kell vizsgálni a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékeket ezen előírás 5.2.1. szakasza tartalmazza.

| 8.3.1.2. | A méréseket ezen előírás 1. függelékének megfelelően kell elvégezni, ha az illetékes hatóság elfogadja a gyártó által a gyártástechnológiai szórásra megadott értéket.
  Ha az illetékes hatóság nem fogadja el a gyártó által a gyártástechnológiai szórásra megadott értéket, akkor a méréseket ezen előírás 2. függeléke szerint kell elvégezni.
  A gyártó kérésére a vizsgálatokat ezen előírás 3. függeléke szerint is el lehet végezni. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

A méréseket ezen előírás 1. függelékének megfelelően kell elvégezni, ha az illetékes hatóság elfogadja a gyártó által a gyártástechnológiai szórásra megadott értéket.

Ha az illetékes hatóság nem fogadja el a gyártó által a gyártástechnológiai szórásra megadott értéket, akkor a méréseket ezen előírás 2. függeléke szerint kell elvégezni.

A gyártó kérésére a vizsgálatokat ezen előírás 3. függeléke szerint is el lehet végezni.

| 8.3.1.3. | A mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján egy sorozat gyártását megfelelőnek kell tekinteni, ha a vonatkozó függelék vizsgálati kritériumai alapján az összes káros anyaggal kapcsolatban elfogadó döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy káros anyaggal kapcsolatban elutasító döntés született.
  Ha egy káros anyagra nézve elfogadó döntés született, akkor ezt a döntést a más káros anyagokra vonatkozó döntés céljából végzett további mérések már nem változtathatják meg.
  Ha nem született elfogadó döntés valamennyi káros anyagra, és nem született elutasító döntés egyetlen káros anyagra sem, a vizsgálatot egy másik motoron is el kell végezni (lásd 2. ábra).
  Ha nem született döntés, akkor a gyártó bármikor leállíthatja a vizsgálatot. Ebben az esetben elutasító döntést kell rögzíteni. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

A mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján egy sorozat gyártását megfelelőnek kell tekinteni, ha a vonatkozó függelék vizsgálati kritériumai alapján az összes káros anyaggal kapcsolatban elfogadó döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy káros anyaggal kapcsolatban elutasító döntés született.

Ha egy káros anyagra nézve elfogadó döntés született, akkor ezt a döntést a más káros anyagokra vonatkozó döntés céljából végzett további mérések már nem változtathatják meg.

Ha nem született elfogadó döntés valamennyi káros anyagra, és nem született elutasító döntés egyetlen káros anyagra sem, a vizsgálatot egy másik motoron is el kell végezni (lásd 2. ábra).

Ha nem született döntés, akkor a gyártó bármikor leállíthatja a vizsgálatot. Ebben az esetben elutasító döntést kell rögzíteni.

| 8.3.2. | A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell elvégezni. A gázmotorokat a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában meghatározott módszerrel be kell járatni. |
| --- | --- |

8.3.2.

A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell elvégezni. A gázmotorokat a 4A. melléklet 2. függelékének 3. szakaszában meghatározott módszerrel be kell járatni.

| 8.3.2.1. | A gyártó kérésére azonban a méréseket lehet olyan dízel- vagy gázmotorokon is végezni, amelyeket a 8.3.2. szakaszban említett időtartamnál hosszabb, de 100 üzemórát meg nem haladó ideig járattak be. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmiféle beállítást sem végez ezeken a motorokon. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

A gyártó kérésére azonban a méréseket lehet olyan dízel- vagy gázmotorokon is végezni, amelyeket a 8.3.2. szakaszban említett időtartamnál hosszabb, de 100 üzemórát meg nem haladó ideig járattak be. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmiféle beállítást sem végez ezeken a motorokon.

| 8.3.2.2. | Ha a gyártó kéri, hogy a 8.3.2.1. szakasz szerint történjen a bejáratás, akkor az a következőkön végezhető el:






  a) | az összes vizsgált motoron, vagy |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

Ha a gyártó kéri, hogy a 8.3.2.1. szakasz szerint történjen a bejáratás, akkor az a következőkön végezhető el:

a)

az összes vizsgált motoron, vagy

| b) | az első vizsgált motoron úgy, hogy az alábbiak szerint meghatároz egy változási együtthatót is:






  i. | az első vizsgált motoron mérik a károsanyag-kibocsátást nulla órakor, majd „x” óra elteltével, |
| --- | --- | --- |

b)

az első vizsgált motoron úgy, hogy az alábbiak szerint meghatároz egy változási együtthatót is:

i.

az első vizsgált motoron mérik a károsanyag-kibocsátást nulla órakor, majd „x” óra elteltével,

| ii. | minden káros anyagra kiszámítják a károsanyag-kibocsátásnak a nulla és az „x” óra közötti időtartamra vonatkozó változási együtthatóját:






  a. | kibocsátás „x” órakor / kibocsátás nulla órakor |
| --- | --- | --- |

ii.

minden káros anyagra kiszámítják a károsanyag-kibocsátásnak a nulla és az „x” óra közötti időtartamra vonatkozó változási együtthatóját:

a.

kibocsátás „x” órakor / kibocsátás nulla órakor

| b. | Ennek értéke általában egynél kisebb. |
| --- | --- |

b.

Ennek értéke általában egynél kisebb.

A további motorokat nem kell bejáratni, hanem a nulla órához tartozó károsanyag-kibocsátásukat kell szorozni a változási együtthatóval.

Ebben az esetben tehát a következő értékeket kell használni:

| a) | az első motor „x” órakor mért értékei, |
| --- | --- |

a)

az első motor „x” órakor mért értékei,

| b) | a többi motor nulla órakor mért értékei szorozva a változási együtthatóval. |
| --- | --- |

b)

a többi motor nulla órakor mért értékei szorozva a változási együtthatóval.

| 8.3.2.3. | A dízelmotoroknál és a PB-motoroknál mindezeket a méréseket el lehet végezni kereskedelemben kapható üzemanyagokkal. A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok is használhatók. Ez az ezen előírás 4. szakaszában leírt méréseket jelenti, minden gázmotornál legalább két referencia-üzemanyaggal. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

A dízelmotoroknál és a PB-motoroknál mindezeket a méréseket el lehet végezni kereskedelemben kapható üzemanyagokkal. A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok is használhatók. Ez az ezen előírás 4. szakaszában leírt méréseket jelenti, minden gázmotornál legalább két referencia-üzemanyaggal.

| 8.3.2.4. | Földgázmotoroknál mindezeket a méréseket el lehet végezni kereskedelemben kapható üzemanyaggal a következő módon:






  a) | H-val jelölt motoroknál kereskedelemben kapható H-tartományú (0,89 ≤ Sλ
  ≤ 1,00) üzemanyaggal, |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

Földgázmotoroknál mindezeket a méréseket el lehet végezni kereskedelemben kapható üzemanyaggal a következő módon:

a)

H-val jelölt motoroknál kereskedelemben kapható H-tartományú (0,89 ≤ Sλ
  ≤ 1,00) üzemanyaggal,

| b) | L-lel jelölt motoroknál kereskedelemben kapható L-tartományú (1,00 ≤ Sλ
  ≤ 1,19) üzemanyaggal, |
| --- | --- |

b)

L-lel jelölt motoroknál kereskedelemben kapható L-tartományú (1,00 ≤ Sλ
  ≤ 1,19) üzemanyaggal,

| c) | HL-lel jelölt motoroknál kereskedelemben kapható, a λ-eltolódási tényező szélső értékei közé eső (0,89 ≤ Sλ
  ≤ 1,19) üzemanyaggal. |
| --- | --- |

c)

HL-lel jelölt motoroknál kereskedelemben kapható, a λ-eltolódási tényező szélső értékei közé eső (0,89 ≤ Sλ
  ≤ 1,19) üzemanyaggal.

A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok is használhatók. Ez az ezen előírás 4. szakaszában leírt méréseket jelenti.

| 8.3.2.5. | Ha kereskedelemben kapható üzemanyagot használva vita támad arról, hogy a gázmotor megfelelő-e, akkor a méréseket el kell végezni olyan referencia-üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálták, vagy esetleg egy további, a 4.1.3.1. és a 4.2.1.1. szakaszban említetett 3. üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták volna. Ezután az eredményt a 4.1.4., a 4.1.5.1. és a 4.2.1.2. szakaszban leírt megfelelő „r”, „ra”, illetve „rb” viszonyszámokat felhasználva át kell számítani. Ha az „r”, az „ra”, illetve az „rb” kisebb egynél, nem szükséges korrekciót végezni. A mért és a számított eredményeknek azt kell igazolniuk, hogy a motor minden vonatkozó üzemanyaggal (1., 2., adott esetben pedig 3. üzemanyag földgázmotorok esetén, valamint A és B üzemanyag PB-motorok esetén) megfelel a határértékeknek. |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Ha kereskedelemben kapható üzemanyagot használva vita támad arról, hogy a gázmotor megfelelő-e, akkor a méréseket el kell végezni olyan referencia-üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálták, vagy esetleg egy további, a 4.1.3.1. és a 4.2.1.1. szakaszban említetett 3. üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták volna. Ezután az eredményt a 4.1.4., a 4.1.5.1. és a 4.2.1.2. szakaszban leírt megfelelő „r”, „ra”, illetve „rb” viszonyszámokat felhasználva át kell számítani. Ha az „r”, az „ra”, illetve az „rb” kisebb egynél, nem szükséges korrekciót végezni. A mért és a számított eredményeknek azt kell igazolniuk, hogy a motor minden vonatkozó üzemanyaggal (1., 2., adott esetben pedig 3. üzemanyag földgázmotorok esetén, valamint A és B üzemanyag PB-motorok esetén) megfelel a határértékeknek.

| 8.3.2.6. | Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatát azzal az üzemanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították.
  2. ábra
  A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatát azzal az üzemanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították.

2. ábra

A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája

Image

8.4.   Fedélzeti diagnosztika

| 8.4.1. | Ha ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártásának megfelelőségét, akkor a következők szerint kell eljárni. |
| --- | --- |

8.4.1.

Ha ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártásának megfelelőségét, akkor a következők szerint kell eljárni.

| 8.4.2. | Ha a jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, akkor véletlenszerűen kiválasztanak egy motort a sorozatból, és elvégzik rajta az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében leírt vizsgálatot. A vizsgálatot olyan motoron is el lehet elvégezni, amelyet már – legfeljebb 100 üzemórán keresztül – bejárattak. |
| --- | --- |

8.4.2.

Ha a jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, akkor véletlenszerűen kiválasztanak egy motort a sorozatból, és elvégzik rajta az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében leírt vizsgálatot. A vizsgálatot olyan motoron is el lehet elvégezni, amelyet már – legfeljebb 100 üzemórán keresztül – bejárattak.

| 8.4.3. | A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha ez a motor az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében előírt vizsgálaton megfelelőnek bizonyul. |
| --- | --- |

8.4.3.

A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha ez a motor az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében előírt vizsgálaton megfelelőnek bizonyul.

| 8.4.4 | Ha a sorozatból kiválasztott motor nem teljesíti a 8.4.2. szakasz előírását, a sorozatból egy további, négy motorból álló véletlenszerű mintát vesznek, és ezeken végzik el az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében leírt vizsgálatot. A vizsgálatot olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket már – legfeljebb 100 üzemórán keresztül – bejárattak. |
| --- | --- |

8.4.4

Ha a sorozatból kiválasztott motor nem teljesíti a 8.4.2. szakasz előírását, a sorozatból egy további, négy motorból álló véletlenszerű mintát vesznek, és ezeken végzik el az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében leírt vizsgálatot. A vizsgálatot olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket már – legfeljebb 100 üzemórán keresztül – bejárattak.

| 8.4.5. | A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a további négy motort tartalmazó mintából legalább három motor az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében előírt vizsgálaton megfelelőnek bizonyul. |
| --- | --- |

8.4.5.

A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a további négy motort tartalmazó mintából legalább három motor az ezen előírás 9A. mellékletének 1. függelékében előírt vizsgálaton megfelelőnek bizonyul.

9.   HASZNÁLATBAN LÉVŐ JÁRMŰVEK/MOTOROK MEGFELELŐSÉGE

| 9.1. | Ezen előírás alkalmazásában a használatban lévő járművek/motorok megfelelőségét a járműbe szerelt motor hasznos élettartama során rendszeresen ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

9.1.

Ezen előírás alkalmazásában a használatban lévő járművek/motorok megfelelőségét a járműbe szerelt motor hasznos élettartama során rendszeresen ellenőrizni kell.

| 9.2. | A károsanyag-kibocsátás tekintetében kiadott jóváhagyások esetében indokoltak olyan további intézkedések, amelyek révén a járműbe szerelt motor hasznos élettartama alatt ellenőrizhető a kibocsátáscsökkentő egységeknek a szokásos használati körülmények közötti működése. |
| --- | --- |

9.2.

A károsanyag-kibocsátás tekintetében kiadott jóváhagyások esetében indokoltak olyan további intézkedések, amelyek révén a járműbe szerelt motor hasznos élettartama alatt ellenőrizhető a kibocsátáscsökkentő egységeknek a szokásos használati körülmények közötti működése.

| 9.3. | A használatban lévő járművek/motorok megfelelősége tekintetében követendő eljárásokat ezen előírás 8. melléklete írja le. |
| --- | --- |

9.3.

A használatban lévő járművek/motorok megfelelősége tekintetében követendő eljárásokat ezen előírás 8. melléklete írja le.

10.   A NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS SZANKCIÓI

| 10.1. | Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 8.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor vagy jármű nem felel meg a 8.3. szakaszban leírt vizsgálaton. |
| --- | --- |

10.1.

Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 8.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor vagy jármű nem felel meg a 8.3. szakaszban leírt vizsgálaton.

| 10.2. | Ha az egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy általa korábban kiadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

10.2.

Ha az egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy általa korábban kiadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A JÓVÁHAGYOTT TÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 11.1. | A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

11.1.

A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 11.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel az előírásoknak vagy |
| --- | --- |

11.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel az előírásoknak vagy

| 11.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

11.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól.

| 11.2. | A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások részletes ismertetésével együtt – a 4.5. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell az egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

11.2.

A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások részletes ismertetésével együtt – a 4.5. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell az egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 11.3. | A jóváhagyás kiterjesztését kiadó illetékes hatóság egy sorszámot ad a kiterjesztésnek, és erről az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével tájékoztatja az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

11.3.

A jóváhagyás kiterjesztését kiadó illetékes hatóság egy sorszámot ad a kiterjesztésnek, és erről az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével tájékoztatja az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa teljes mértékben felhagy egy ezen előírás szerint jóváhagyott típus gyártásával, erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A vonatkozó értesítés kézhezvétele után az adott hatóság az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével tájékoztatja az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó feleket.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

13.1.   Általános rendelkezések

| 13.1.1. | A 05. módosításcsomag hivatalos hatálybalépésének napjával kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja el a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

13.1.1.

A 05. módosításcsomag hivatalos hatálybalépésének napjával kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja el a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását.

| 13.1.2. | A 05. módosításcsomag hivatalos hatálybalépésének napjával kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél csak akkor adhat meg EGB-jóváhagyást, ha a motor megfelel a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás követelményeinek.
  A motort az 5. szakaszban előírt módon meg kell vizsgálni, és annak meg kell felelnie a 13.2.1., a 13.2.2. és a 13.2.3. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

13.1.2.

A 05. módosításcsomag hivatalos hatálybalépésének napjával kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél csak akkor adhat meg EGB-jóváhagyást, ha a motor megfelel a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás követelményeinek.

A motort az 5. szakaszban előírt módon meg kell vizsgálni, és annak meg kell felelnie a 13.2.1., a 13.2.2. és a 13.2.3. szakasz előírásainak.

13.2.   Új típusjóváhagyások

| 13.2.1. | Figyelembe véve a 13.4. és a 13.5. szakasz rendelkezéseit is, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az ezen előírást módosító 05. módosításcsomag hatálybalépésének napjával kezdődően csak akkor adhatnak meg EGB-jóváhagyást egy motorra, ha az megfelel a következőknek:






  a) | ezen előírás 5.2.1. szakaszában lévő táblázatok B1., B2, vagy C. sorának vonatkozó kibocsátási határértékei, |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Figyelembe véve a 13.4. és a 13.5. szakasz rendelkezéseit is, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az ezen előírást módosító 05. módosításcsomag hatálybalépésének napjával kezdődően csak akkor adhatnak meg EGB-jóváhagyást egy motorra, ha az megfelel a következőknek:

a)

ezen előírás 5.2.1. szakaszában lévő táblázatok B1., B2, vagy C. sorának vonatkozó kibocsátási határértékei,

| b) | az 5.3. szakaszban meghatározott tartóssági követelmények, |
| --- | --- |

b)

az 5.3. szakaszban meghatározott tartóssági követelmények,

| c) | a fedélzeti diagnosztikára az 5.4. szakaszban meghatározott követelmények, |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti diagnosztikára az 5.4. szakaszban meghatározott követelmények,

| d) | az 5.5. szakaszban meghatározott kiegészítő rendelkezések. |
| --- | --- |

d)

az 5.5. szakaszban meghatározott kiegészítő rendelkezések.

| Karakter | Dátum
  Új típusok – összes típus | Sor (19) | Fedélzeti diagnosztika,
  I. fázis (20) | Fedélzeti diagnosztika,
  II. fázis | Tartósság és használatban lévő motorok/járművek | NOx-csökkentés

   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B1(2005) | IGEN | — | IGEN | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B1(2005) | IGEN | — | IGEN | IGEN |
| D | | B2(2008) | IGEN | — | IGEN | — |
| E | | B2(2008) | IGEN | — | IGEN | IGEN |
| F | | B2(2008) | — | IGEN | IGEN | — |
| G | | B2(2008) | — | IGEN | IGEN | IGEN |
| H | | C | IGEN | — | IGEN | — |
| I | | C | IGEN | — | IGEN | IGEN |
| J | | C | — | IGEN | IGEN | — |
| K | | C | — | IGEN | IGEN | IGEN |

Karakter

Dátum

Új típusok – összes típus

Sor (19)

Fedélzeti diagnosztika,

I. fázis (20)

Fedélzeti diagnosztika,

II. fázis

Tartósság és használatban lévő motorok/járművek

NOx-csökkentés

(21)

B

01/10/05

01/10/06

B1(2005)

IGEN

—

IGEN

—

C

09/11/06

01/10/07

B1(2005)

IGEN

—

IGEN

IGEN

D

B2(2008)

IGEN

—

IGEN

—

E

B2(2008)

IGEN

—

IGEN

IGEN

F

B2(2008)

—

IGEN

IGEN

—

G

B2(2008)

—

IGEN

IGEN

IGEN

H

C

IGEN

—

IGEN

—

I

C

IGEN

—

IGEN

IGEN

J

C

—

IGEN

IGEN

—

K

C

—

IGEN

IGEN

IGEN

| 13.2.2. | Figyelembe véve a 13.4. és a 13.5. szakasz rendelkezéseit is, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek 2006. november 9-ével kezdődően csak akkor adhatnak meg EGB-jóváhagyást egy motorra, ha az megfelel az ezen előírás 13.2.1. szakaszában előírt összes feltételnek és az 5.5. szakaszában előírt kiegészítő rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

13.2.2.

Figyelembe véve a 13.4. és a 13.5. szakasz rendelkezéseit is, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek 2006. november 9-ével kezdődően csak akkor adhatnak meg EGB-jóváhagyást egy motorra, ha az megfelel az ezen előírás 13.2.1. szakaszában előírt összes feltételnek és az 5.5. szakaszában előírt kiegészítő rendelkezéseknek.

| 13.2.3. | Figyelembe véve a 13.4.1. és a 13.5. szakasz rendelkezéseit is, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek 2008. október 1-jével kezdődően csak akkor adhatnak meg EGB-jóváhagyást egy motorra, ha az megfelel a következőknek:






  a) | az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B2. vagy C. sorának vonatkozó kibocsátási határértékei, |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Figyelembe véve a 13.4.1. és a 13.5. szakasz rendelkezéseit is, az ezen előírást alkalmazó szerződő felek 2008. október 1-jével kezdődően csak akkor adhatnak meg EGB-jóváhagyást egy motorra, ha az megfelel a következőknek:

a)

az 5.2.1. szakaszban lévő táblázatok B2. vagy C. sorának vonatkozó kibocsátási határértékei,

| b) | az 5.3. szakaszban meghatározott tartóssági követelmények, |
| --- | --- |

b)

az 5.3. szakaszban meghatározott tartóssági követelmények,

| c) | az 5.4. szakaszban a fedélzeti diagnosztikára előírt követelmények, (fedélzeti diagnosztika, 2. fázis), |
| --- | --- |

c)

az 5.4. szakaszban a fedélzeti diagnosztikára előírt követelmények, (fedélzeti diagnosztika, 2. fázis),

| d) | az 5.5. szakaszban előírt kiegészítő rendelkezések. |
| --- | --- |

d)

az 5.5. szakaszban előírt kiegészítő rendelkezések.

13.3.   A régi típusjóváhagyások érvényességének megszűnése

| 13.3.1. | A 05. módosításcsomag hivatalos hatálybalépésének napján a 04. módosítássorozattal módosított előírás szerint megadott típusjóváhagyások érvényüket vesztik. |
| --- | --- |

13.3.1.

A 05. módosításcsomag hivatalos hatálybalépésének napján a 04. módosítássorozattal módosított előírás szerint megadott típusjóváhagyások érvényüket vesztik.

| 13.3.2. | 2007. október 1-jével a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerint kiadott olyan típusjóváhagyások, melyek nem felelnek meg a 13.2.2. szakasz követelményeinek, érvényüket vesztik. |
| --- | --- |

13.3.2.

2007. október 1-jével a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerint kiadott olyan típusjóváhagyások, melyek nem felelnek meg a 13.2.2. szakasz követelményeinek, érvényüket vesztik.

| 13.3.3. | 2009. október 1-jével a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerint kiadott olyan típusjóváhagyások, melyek nem felelnek meg a 13.2.3. szakasz követelményeinek, érvényüket vesztik. |
| --- | --- |

13.3.3.

2009. október 1-jével a 05. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerint kiadott olyan típusjóváhagyások, melyek nem felelnek meg a 13.2.3. szakasz követelményeinek, érvényüket vesztik.

13.4.   Gázmotorok

| 13.4.1. | A gázmotoroknak nem szükséges megfelelniük az 5.5. szakasz rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

13.4.1.

A gázmotoroknak nem szükséges megfelelniük az 5.5. szakasz rendelkezéseinek.

| 13.4.2. | A gázmotoroknak nem szükséges megfelelniük az 5.4.1. szakasz rendelkezéseinek. (fedélzeti diagnosztika, 1. fázis). |
| --- | --- |

13.4.2.

A gázmotoroknak nem szükséges megfelelniük az 5.4.1. szakasz rendelkezéseinek. (fedélzeti diagnosztika, 1. fázis).

13.5.   Cseremotorok használatban lévő járművekhez

| 13.5.1. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást azokra a motorokra, amelyek megfelelnek bármely korábbi módosításcsomaggal módosított ezen előírás követelményeinek, illetve a 05. módosításcsomaggal módosított előírás bármely szintjének, ha a motort használatban lévő járműhöz cserealkatrésznek szánják, és arra a használatba vétel idején ez a korábbi előírás vonatkozott. |
| --- | --- |

13.5.1.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást azokra a motorokra, amelyek megfelelnek bármely korábbi módosításcsomaggal módosított ezen előírás követelményeinek, illetve a 05. módosításcsomaggal módosított előírás bármely szintjének, ha a motort használatban lévő járműhöz cserealkatrésznek szánják, és arra a használatba vétel idején ez a korábbi előírás vonatkozott.

14.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének titkársága számára a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat kiadó, illetve a más országok által kibocsátott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat tanúsító értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  NG – földgáz

(2)  LPG (Liquified Petroleum Gas) – PB-gáz (propán-bután gáz)

(3)  A 83. sz. előírás csak olyan járművekre vonatkozik, melyek referenciatömege ≤ 2 840 kg, M1 vagy N1 kategóriájú járműre adott jóváhagyás kiterjesztése esetén. 1.

(4)  Az „R49 vagy R83” azt jelenti, hogy a gyártó vagy ezen előírás, vagy a 83. sz. előírás szerint kaphat típusjóváhagyást, lásd 1.2. szakasz.

(5)  Csak az 5.2.1. szakasz 2. táblázatában szereplő C fázisra vonatkozik.

(6)  Az alkalmazás kezdőidőpontjai az 5.4.2. szakasz szerint.

(7)  Ezen előírás 5.4.1. szakasza rendelkezik arról, hogy a kipufogógáz-utókezelő rendszer katalitikus/szűrési hatékonyságának csökkenése vagy megszűnése helyett a jelentős működési hibát kell ellenőrizni. A jelentős működési hibákra az ezen előírás 9A. mellékletének 3.2.3.2. és 3.2.3.3. szakaszában találhatók példák.

(8)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (üres), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (üres), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (üres), 34 – Bulgária, 35 (üres), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (üres), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (üres), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyásokat a tagállamai adják saját EGB-jelüket használva), 43 – Japán, 44 (üres), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51– Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld és 56 ––Montenegró. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják vagy e megállapodáshoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodás szerződő feleivel.

(9)  Az ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázatai szerint.

(10)  Ezen előírás 5.4. szakasza szerint a gázmotorokat nem érinti a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó I. fázis.

(11)  Ezen előírás 5.5. szakasza szerint.

(12)  2008. október 1-jéig a következőt kell alkalmazni: „279 K és 303 K (6 oC és 30 oC) közötti környezeti hőmérséklet”.

(13)  Ezen előírás felülvizsgálatának keretében újból meg kell vizsgálni e hőmérsékleti tartomány helyességét, különös tekintettel az alsó hőmérsékleti határra.

(14)  Olyan motoroknál, melyek hengerenkénti lökettérfogata kisebb, mint 0,75 dm3, és a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszáma nagyobb, mint 3 000 min-1.

(15)  Csak földgázmotorokra.

(16)  Nem vonatkozik gázmotorokra a B1 és B2 fázisban.

(17)  Olyan motoroknál, melyek hengerenkénti lökettérfogata kisebb, mint 0,75 dm3, és a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszáma nagyobb, mint 3 000 min-1.

(18)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) meghatározása szerint.

(19)  Ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázatai szerint.

(20)  Ezen előírás 5.4. szakasza szerint; a gázmotorokra a „Fedélzeti diagnosztika, I. fázis” nem vonatkozik.

(21)  Ezen előírás 5.5. szakasza szerint.

---

1. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára ha a szórás elfogadható

| 1. | Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából tekintett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás elfogadható. |
| --- | --- |

1.

Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából tekintett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás elfogadható.

| 2. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 legyen a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 legyen a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

| 3. | Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő egyes káros anyagokra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd 2. ábra):
  Legyen:







  L | = | a káros anyag határértékének természetes logaritmusa, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | a minta i. motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa, |
| s | = | a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után). |
| n | = | alkalmazott mintaméret |

3.

Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő egyes káros anyagokra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd 2. ábra):

Legyen:

L

=

a káros anyag határértékének természetes logaritmusa,

xi

=

a minta i. motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa,

s

=

a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után).

n

=

alkalmazott mintaméret

| 4. | Az egyes mintákra ki kell számítani a határértékre vonatkoztatott szórások összegét az alábbi képlettel: |
| --- | --- |

4.

Az egyes mintákra ki kell számítani a határértékre vonatkoztatott szórások összegét az alábbi képlettel:

Formula

| 5. | Ekkor:






  a) | ha a próbastatisztikai eredmény nagyobb, mint a mintaméretre a 3. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, akkor a káros anyag tekintetében elfogadó döntés születik, |
| --- | --- | --- |

5.

Ekkor:

a)

ha a próbastatisztikai eredmény nagyobb, mint a mintaméretre a 3. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, akkor a káros anyag tekintetében elfogadó döntés születik,

| b) | ha a próbastatisztikai eredmény kisebb, mint a mintaméretre a 3. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, akkor a káros anyag tekintetében elutasító döntés születik, |
| --- | --- |

b)

ha a próbastatisztikai eredmény kisebb, mint a mintaméretre a 3. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, akkor a káros anyag tekintetében elutasító döntés születik,

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.1. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.1. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni.

3. táblázat

Az 1. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték, An | Elutasítási küszöbérték, Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

Elfogadási küszöbérték, An

Elutasítási küszöbérték, Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

2. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára ha a szórás nem elfogadható vagy nem ismert

| 1. | Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából tekintett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás nem elfogadható vagy azt a gyártó nem adta meg. |
| --- | --- |

1.

Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából tekintett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás nem elfogadható vagy azt a gyártó nem adta meg.

| 2. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 legyen a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 legyen a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

| 3. | A káros anyagokra az ezen előírás 5.2.1. szakaszában megadott határértékek (a vonatkozó romlási tényező alkalmazása után) lognormális eloszlásúnak tekinthetők, és így a természetes logaritmusukat kell venni. Legyen m0 és m a legkisebb, illetve a legnagyobb mintaméret (m0
  = 3 és m = 32), és legyen n az alkalmazott mintaméret. |
| --- | --- |

3.

A káros anyagokra az ezen előírás 5.2.1. szakaszában megadott határértékek (a vonatkozó romlási tényező alkalmazása után) lognormális eloszlásúnak tekinthetők, és így a természetes logaritmusukat kell venni. Legyen m0 és m a legkisebb, illetve a legnagyobb mintaméret (m0
  = 3 és m = 32), és legyen n az alkalmazott mintaméret.

| 4. | Ha a sorozatban mért értékek (a vonatkozó romlási tényező alkalmazása után) természetes logaritmusai rendre x1, x2, ..., xi
  , a káros anyag határértékének természetes logaritmusa pedig L, akkor meghatározhatók a következők:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Ha a sorozatban mért értékek (a vonatkozó romlási tényező alkalmazása után) természetes logaritmusai rendre x1, x2, ..., xi
  , a káros anyag határértékének természetes logaritmusa pedig L, akkor meghatározhatók a következők:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | A 4. táblázat megadja az elfogadási (An
  ) és az elutasítási (Bn
  ) küszöbértékeket az adott mintamérethez. A próbastatisztikai eredmény a

  hányados, amellyel a következő módon állapítható meg, hogy a sorozat megfelelt-e:Ha m0
  ≤ n < m:






  a) | ha

  /vn ≤ An, a sorozat megfelelt, |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

Ha m0
  ≤ n < m:

a)

Formula

| b) | ha

  /vn ≥ Bn, a sorozat nem felelt meg, |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | ha An <

  /vn < Bn, újabb mérés szükséges. |
| --- | --- |

c)

Formula

| 6. | Megjegyzések
  Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a próbastatisztika egymást követő értékeinek kiszámításához:






  (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
  4. táblázat
  A 2. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

  Legkisebb mintaméret: 3








  Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték An | Elutasítási küszöbérték Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Megjegyzések

Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a próbastatisztika egymást követő értékeinek kiszámításához:

Formula

Formula

(n = 2,3,...; Formula; v1 = 0)

4. táblázat

A 2. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

Elfogadási küszöbérték An

Elutasítási küszöbérték Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára a gyártó kérésére

| 1. | Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából tekintett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha az a gyártó kérésére történik. |
| --- | --- |

1.

Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából tekintett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha az a gyártó kérésére történik.

| 2. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,90 legyen a valószínűsége annak, hogy 30 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg 0,10 legyen a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,90 legyen a valószínűsége annak, hogy 30 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg 0,10 legyen a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

| 3. | Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában megadott minden káros anyagra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd 2. ábra):
  Legyen:







  L | = | a káros anyagra vonatkozó határérték természetes logaritmusa, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | a minta i. motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa, |
| s | = | a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után). |
| n | = | alkalmazott mintaméret |

3.

Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában megadott minden káros anyagra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd 2. ábra):

Legyen:

L

=

a káros anyagra vonatkozó határérték természetes logaritmusa,

xi

=

a minta i. motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa,

s

=

a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után).

n

=

alkalmazott mintaméret

| 4. | Ki kell számítani a mintára a próbastatisztikát, számszerűen megadva a nem megfelelő motorok számát, azaz ahol xi ≥ L: |
| --- | --- |

4.

Ki kell számítani a mintára a próbastatisztikát, számszerűen megadva a nem megfelelő motorok számát, azaz ahol xi ≥ L:

| 5. | Ezután:






  a) | ha a próbastatisztikai eredmény nem nagyobb, mint a mintaméretre az 5. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, a káros anyag tekintetében elfogadó döntés születik, |
| --- | --- | --- |

5.

Ezután:

a)

ha a próbastatisztikai eredmény nem nagyobb, mint a mintaméretre az 5. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, a káros anyag tekintetében elfogadó döntés születik,

| b) | ha a próbastatisztikai eredmény nem kisebb, mint a mintaméretre az 5. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a káros anyag tekintetében elutasító döntés születik, |
| --- | --- |

b)

ha a próbastatisztikai eredmény nem kisebb, mint a mintaméretre az 5. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a káros anyag tekintetében elutasító döntés születik,

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.1. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.1. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni.

Az 5. táblázatban szereplő elfogadási és elutasítási küszöbértékek kiszámítása az ISO 8422/1991 szabvány alapján történt.

5. táblázat

A 3. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték | Elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

Elfogadási küszöbérték

Elutasítási küszöbérték

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. függelék

Rendszerek egyenértékűségének meghatározása

A rendszerek ezen előírás 5.2. szakaszában említett egyenértékűségének megállapítását a jelölt rendszer és az ezen előírás egyik elfogadott referenciarendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni, a megfelelő mérési ciklus(ok) felhasználásával. Az alkalmazandó egyenértékűségi kritériumok az F-próba és a kétoldalú Student-féle t-próba.

A statisztikai módszer azt a hipotézist vizsgálja, hogy a jelölt rendszerrel mért kibocsátások szórása és átlagértéke nem különbözik a referenciarendszerrel mért kibocsátások szórásától és átlagértékétől. A hipotézist az F- és t-értékek 5 %-os szignifikanciaszintje alapján kell vizsgálni. Az alábbi táblázat tartalmazza a 7–10 mintapárra vonatkozó kritikus F- és t-értékeket. Ha az alábbi képletekkel számított F- és t-értékek nagyobbak, mint a kritikus F- és t-értékek, akkor a jelölt rendszer és a referenciarendszer nem egyenértékű.

A következő eljárást kell követni. Az R és a C index a referenciarendszert (R), illetve a jelölt rendszert (C) jelenti:

| a) | El kell végezni legalább 7 mérést a jelölt és a refereciarendszerrel, lehetőleg egyidejűleg. nR
  és nC
  a mérések száma. |
| --- | --- |

a)

El kell végezni legalább 7 mérést a jelölt és a refereciarendszerrel, lehetőleg egyidejűleg. nR
  és nC
  a mérések száma.

| b) | Ki kell számítani az xR
  és xC
  átlagértékeket, valamint az sR
  és sC
  szórásokat. |
| --- | --- |

b)

Ki kell számítani az xR
  és xC
  átlagértékeket, valamint az sR
  és sC
  szórásokat.

| c) | Ki kell számítani az F-értéket a következő képlettel:

  (a számlálóba az sR
  és az sC
  szórások közül a nagyobbikat kell írni). |
| --- | --- |

c)

Ki kell számítani az F-értéket a következő képlettel:

(a számlálóba az sR
  és az sC
  szórások közül a nagyobbikat kell írni).

| d) | Ki kell számítani a t-értéket a következő képlettel: |
| --- | --- |

d)

Ki kell számítani a t-értéket a következő képlettel:

| e) | Össze kell hasonlítani a kiszámított F- és t-értéket az alábbi táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F- és t-értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetén a kritikus értékeket az 5 %-os szignifikanciaszintet (95 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni. |
| --- | --- |

e)

Össze kell hasonlítani a kiszámított F- és t-értéket az alábbi táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F- és t-értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetén a kritikus értékeket az 5 %-os szignifikanciaszintet (95 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni.

| f) | Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:






  az F-próbára: | df = nR – 1 / nC – 1 |
| --- | --- | --- |
| a t-próbára: | df = nC + nR – 2 |

f)

Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:

az F-próbára:

df = nR – 1 / nC – 1

a t-próbára:

df = nC + nR – 2

Az egyes mintaméretekhez tartozó F- és t-értékek:

| Mintaméret | F-próba | t-próba |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Mintaméret

F-próba

t-próba

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| g) | Meg kell határozni az egyenértékűséget, a következőképpen:






  i. | ha F < Fcrit
  és t < tcrit
  , akkor a jelölt rendszer egyenértékű ezen előírás referenciarendszerével, |
| --- | --- | --- |

g)

Meg kell határozni az egyenértékűséget, a következőképpen:

i.

ha F < Fcrit
  és t < tcrit
  , akkor a jelölt rendszer egyenértékű ezen előírás referenciarendszerével,

| ii. | ha F ≥ Fcrit
  és t ≥ tcrit
  , akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű ezen előírás referenciarendszerével. |
| --- | --- |

ii.

ha F ≥ Fcrit
  és t ≥ tcrit
  , akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű ezen előírás referenciarendszerével.

---

1. MELLÉKLET

ADATKÖZLŐ LAPOK

Ezek az adatközlő lapok a 49. sz. előírás szerinti jóváhagyáshoz kapcsolódnak. Az előírás a járművekben használt kompressziós gyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása, valamint a járművekben használt, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok gáznemű károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozik.

Járműtípus/alapmotor/motortípus (1)...

0.   ÁLTALÁNOS ADATOK

| 0.1. | Gyártmány (a vállalkozás neve):... |
| --- | --- |

0.1.

Gyártmány (a vállalkozás neve):...

| 0.2. | Típus és kereskedelmi leírás (az esetleges változatok is):... |
| --- | --- |

0.2.

Típus és kereskedelmi leírás (az esetleges változatok is):...

| 0.3. | A típus azonosításának módja és helye, ha fel van tüntetve a járművön: |
| --- | --- |

0.3.

A típus azonosításának módja és helye, ha fel van tüntetve a járművön:

| 0.4. | A jármű kategóriája (ha vonatkozik):... |
| --- | --- |

0.4.

A jármű kategóriája (ha vonatkozik):...

| 0.5. | A motor kategóriája: dízel-/földgáz-/PB-/etanol-üzemű motor (1)... |
| --- | --- |

0.5.

A motor kategóriája: dízel-/földgáz-/PB-/etanol-üzemű motor (1)...

| 0.6. | A gyártó neve és címe:... |
| --- | --- |

0.6.

A gyártó neve és címe:...

| 0.7. | A kötelező táblák és feliratok helye és rögzítési módja:... |
| --- | --- |

0.7.

A kötelező táblák és feliratok helye és rögzítési módja:...

| 0.8. | Komponensek és önálló műszaki egységek esetén az EGB-jóváhagyási jel helye és rögzítési módja:... |
| --- | --- |

0.8.

Komponensek és önálló műszaki egységek esetén az EGB-jóváhagyási jel helye és rögzítési módja:...

| 0.9. | Az összeszerelő üzem(ek) címe:... |
| --- | --- |

0.9.

Az összeszerelő üzem(ek) címe:...

Mellékletek:

| 1. | A(z) (alap)motor alapvető jellemzői és a vizsgálat elvégzésére vonatkozó adatok (lásd 1. függelék) |
| --- | --- |

1.

A(z) (alap)motor alapvető jellemzői és a vizsgálat elvégzésére vonatkozó adatok (lásd 1. függelék)

| 2. | A motorcsalád alapvető jellemzői (lásd 2. függelék) |
| --- | --- |

2.

A motorcsalád alapvető jellemzői (lásd 2. függelék)

| 3. | A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői (lásd 3. függelék) |
| --- | --- |

3.

A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői (lásd 3. függelék)

| 4. | Adott esetben a jármű motorral kapcsolatos részeinek jellemzői (lásd 4. függelék) |
| --- | --- |

4.

Adott esetben a jármű motorral kapcsolatos részeinek jellemzői (lásd 4. függelék)

| 5. | Fényképek, illetve rajzok az alapmotor típusáról és adott esetben a motortérről |
| --- | --- |

5.

Fényképek, illetve rajzok az alapmotor típusáról és adott esetben a motortérről

| 6. | További mellékletek (ha vannak): |
| --- | --- |

6.

További mellékletek (ha vannak):

Dátum és hely

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

1. függelék

A(z) (ALAP) motor alapvető jellemzői és a vizsgálat elvégzésére vonatkozó adatok (1)

1.   A motor leírása

| 1.1. | Gyártó: ... |
| --- | --- |

1.1.

Gyártó: ...

| 1.2. | A gyártó motorkódja: ... |
| --- | --- |

1.2.

A gyártó motorkódja: ...

| 1.3. | Munkaciklus: négyütemű/kétütemű (2): |
| --- | --- |

1.3.

Munkaciklus: négyütemű/kétütemű (2):

| 1.4. | A hengerek száma és elrendezése: ... |
| --- | --- |

1.4.

A hengerek száma és elrendezése: ...

| 1.4.1. | Furat: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Furat: ... mm

| 1.4.2. | Lökethossz: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Lökethossz: ... mm

| 1.4.3. | Gyújtási sorrend: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Gyújtási sorrend: ...

| 1.5. | A motor űrtartalma: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

A motor űrtartalma: ... cm3

| 1.6. | Térfogati sűrítési viszony (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Térfogati sűrítési viszony (3): ...

| 1.7. | Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ... |
| --- | --- |

1.7.

Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ...

| 1.8. | A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: ... cm2

| 1.9. | Üresjárati fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Üresjárati fordulatszám: ... min-1

| 1.10. | Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW a következő fordulatszámon: ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW a következő fordulatszámon: ... min-1

| 1.11. | Legnagyobb megengedett fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Legnagyobb megengedett fordulatszám: ... min-1

| 1.12. | Legnagyobb hasznos nyomaték: ... Nm a következő fordulatszámon: ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Legnagyobb hasznos nyomaték: ... Nm a következő fordulatszámon: ... min-1

| 1.13. | Gyújtásrendszer: kompressziós gyújtás/szikragyújtás (2) |
| --- | --- |

1.13.

Gyújtásrendszer: kompressziós gyújtás/szikragyújtás (2)

| 1.14. | Üzemanyag: dízel/PB/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Üzemanyag: dízel/PB/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (2)

| 1.15. | Hűtőrendszer |
| --- | --- |

1.15.

Hűtőrendszer

| 1.15.1. | Folyadékos |
| --- | --- |

1.15.1.

Folyadékos

| 1.15.1.1. | A folyadék jellege: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

A folyadék jellege: ...

| 1.15.1.2. | Keringetőszivattyú(k): van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Keringetőszivattyú(k): van/nincs (2)

| 1.15.1.3. | Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ...

| 1.15.1.4. | Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ...

| 1.15.2. | Levegő |
| --- | --- |

1.15.2.

Levegő

| 1.15.2.1. | Ventilátor: van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Ventilátor: van/nincs (2)

| 1.15.2.2. | Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ...

| 1.15.2.3. | Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ...

| 1.16. | A gyártó által megengedett hőmérséklet |
| --- | --- |

1.16.

A gyártó által megengedett hőmérséklet

| 1.16.1. | Folyadékhűtés: Legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Folyadékhűtés: Legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K

| 1.16.2. | Léghűtés: ellenőrzési pont: ...
  Legnagyobb hőmérséklet az ellenőrzési pontnál: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Léghűtés: ellenőrzési pont: ...

Legnagyobb hőmérséklet az ellenőrzési pontnál: ... K

| 1.16.3. | A levegő legnagyobb kilépő hőmérséklete a szívóoldali közbenső hűtőnél (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.16.3.

A levegő legnagyobb kilépő hőmérséklete a szívóoldali közbenső hűtőnél (ha vonatkozik): ...

| 1.16.4. | A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a gyűjtőcső vagy a turbófeltöltő külső karimájával szomszédos pontján: ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a gyűjtőcső vagy a turbófeltöltő külső karimájával szomszédos pontján: ... K

| 1.16.5. | Az üzemanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K
  dízelmotoroknál az injektáló szivattyú szívócsonkjánál, gázmotoroknál a nyomásszabályozó utolsó fokozatánál. |
| --- | --- |

1.16.5.

Az üzemanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K

dízelmotoroknál az injektáló szivattyú szívócsonkjánál, gázmotoroknál a nyomásszabályozó utolsó fokozatánál.

| 1.16.6. | Az üzemanyag nyomása: min. ... kPa, max. ... kPa
  a nyomásszabályzó utolsó fokozatánál, csak földgázmotoroknál |
| --- | --- |

1.16.6.

Az üzemanyag nyomása: min. ... kPa, max. ... kPa

a nyomásszabályzó utolsó fokozatánál, csak földgázmotoroknál

| 1.16.7. | Kenőanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Kenőanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K

| 1.17. | Feltöltő: van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.17.

Feltöltő: van/nincs (2)

| 1.17.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Gyártmány: ...

| 1.17.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Típus: ...

| 1.17.3. | A rendszer leírása (például legnagyobb töltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

A rendszer leírása (például legnagyobb töltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van): ...

| 1.17.4. | Közbenső hűtő: van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Közbenső hűtő: van/nincs (2)

| 1.18. | Szívórendszer
  Legnagyobb megengedett szívási nyomásesés a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél:
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Szívórendszer

Legnagyobb megengedett szívási nyomásesés a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél:

... kPa

| 1.19. | Kipufogórendszer
  Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél:
  ... kPa
  A kipufogórendszer térfogata: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Kipufogórendszer

Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél:

... kPa

A kipufogórendszer térfogata: ... dm3

| 1.20. | Elektronikus motorvezérlő egység (összes motortípus): |
| --- | --- |

1.20.

Elektronikus motorvezérlő egység (összes motortípus):

| 1.20.1. | Gyártmány:... |
| --- | --- |

1.20.1.

Gyártmány:...

| 1.20.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Típus: ...

| 1.20.3. | Szoftver/kalibrálás azonosítószáma: ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Szoftver/kalibrálás azonosítószáma: ...

2.   Légszennyezést csökkentő megoldások

| 2.1. | A forgattyúházból a gázok visszavezetésére szolgáló rendszer (leírás és rajzok): ... |
| --- | --- |

2.1.

A forgattyúházból a gázok visszavezetésére szolgáló rendszer (leírás és rajzok): ...

| 2.2. | További légszennyezés-csökkentő rendszerek
  (ha vannak, és más cím alatt nem szerepelnek) ... |
| --- | --- |

2.2.

További légszennyezés-csökkentő rendszerek

(ha vannak, és más cím alatt nem szerepelnek) ...

| 2.2.1. | Katalizátoros konverter: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalizátoros konverter: van/nincs (2)

| 2.2.1.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Gyártmány(ok): ...

| 2.2.1.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Típus(ok): ...

| 2.2.1.3. | A katalizátoros konverterek és elemek darabszáma: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

A katalizátoros konverterek és elemek darabszáma: ...

| 2.2.1.4. | A katalizátoros konverter(ek) mérete, alakja és térfogata: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

A katalizátoros konverter(ek) mérete, alakja és térfogata: ...

| 2.2.1.5. | A katalitikus folyamat típusa: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

A katalitikus folyamat típusa: ...

| 2.2.1.6. | Teljes nemesfémtöltet: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Teljes nemesfémtöltet: ...

| 2.2.1.7. | Relatív koncentráció: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relatív koncentráció: ...

| 2.2.1.8. | Hordozó (szerkezet és anyag): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Hordozó (szerkezet és anyag): ...

| 2.2.1.9. | Cellasűrűség: |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Cellasűrűség:

| 2.2.1.10. | A katalizátoros konverter(ek) házának típusa: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

A katalizátoros konverter(ek) házának típusa: ...

| 2.2.1.11. | A katalizátoros konverter(ek) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

A katalizátoros konverter(ek) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben): ...

| 2.2.1.12. | Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K): ...

| 2.2.1.13. | Fogyó reagensek (ha vannak): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Fogyó reagensek (ha vannak):

| 2.2.1.13.1. | A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja: ...

| 2.2.1.13.2. | A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya: ...

| 2.2.1.13.3. | Nemzetközi szabvány (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Nemzetközi szabvány (ha vonatkozik): ...

| 2.2.1.13.4. | A reagensfeltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (4): |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

A reagensfeltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (4):

| 2.2.2. | Oxigénérzékelő: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Oxigénérzékelő: van/nincs (2)

| 2.2.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 2.2.2.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Típus: ...

| 2.2.2.3. | Elhelyezés: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Elhelyezés: ...

| 2.2.3. | Levegőinjektálás: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Levegőinjektálás: van/nincs (2)

| 2.2.3.1. | Típus (szakaszos levegőadagoló, levegőszivattyú stb.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Típus (szakaszos levegőadagoló, levegőszivattyú stb.): ...

| 2.2.4. | Kipufogógáz-visszavezető rendszer: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer: van/nincs (2)

| 2.2.4.1. | Jellemzők (gyártmány, típus, áramló mennyiség stb.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Jellemzők (gyártmány, típus, áramló mennyiség stb.): ...

| 2.2.5. | Részecskecsapda: van/nincs (2): |
| --- | --- |

2.2.5.

Részecskecsapda: van/nincs (2):

| 2.2.5.1. | A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata: ...

| 2.2.5.2. | A részecskecsapda típusa és kialakítása: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

A részecskecsapda típusa és kialakítása: ...

| 2.2.5.3. | Elhelyezés (vonatkoztatási távolság a kipufogócsőben): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Elhelyezés (vonatkoztatási távolság a kipufogócsőben): ...

| 2.2.5.4. | A regenerálás módja vagy rendszere, leírás, illetve rajz: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

A regenerálás módja vagy rendszere, leírás, illetve rajz: ...

| 2.2.5.5. | Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány: ...

| 2.2.5.6. | Időszakos regeneráció esetén:






  a) | az ETC mérési ciklusok száma két regeneráció között (n1): |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Időszakos regeneráció esetén:

a)

az ETC mérési ciklusok száma két regeneráció között (n1):

| b) | az ETC mérési ciklusok száma a regeneráció alatt (n2): |
| --- | --- |

b)

az ETC mérési ciklusok száma a regeneráció alatt (n2):

| 2.2.6. | További rendszerek: vannak/nincsenek (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

További rendszerek: vannak/nincsenek (2)

| 2.2.6.1. | Leírás és működés: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Leírás és működés: ...

3.   Üzemanyag-adagolás

| 3.1. | Dízelmotorok |
| --- | --- |

3.1.

Dízelmotorok

| 3.1.1. | Tápszivattyú
  Nyomás (3): ... kPa vagy jelleggörbe (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Tápszivattyú

Nyomás (3): ... kPa vagy jelleggörbe (2): ...

| 3.1.2. | Injektáló rendszer |
| --- | --- |

3.1.2.

Injektáló rendszer

| 3.1.2.1. | Szivattyú |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Szivattyú

| 3.1.2.1.1. | Gyártmány(ok): |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Gyártmány(ok):

| 3.1.2.1.2. | Típus(ok): |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Típus(ok):

| 3.1.2.1.3. | Löketenkénti szállítóteljesítmény: ... mm3
   (3) a következő fordulatszámnál: ... min-1

  teljes injektálásnál, vagy jelleggörbe (2)
   (3): ...
  Mérési módszer: motoron/szivattyú-próbapadon (2)

  Ha van feltöltésszabályozás, akkor a motor fordulatszámának függvényében meg kell adni az üzemanyag-szállítás és a feltöltőnyomás jellemző értékeit. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Löketenkénti szállítóteljesítmény: ... mm3
   (3) a következő fordulatszámnál: ... min-1

teljes injektálásnál, vagy jelleggörbe (2)
   (3): ...

Mérési módszer: motoron/szivattyú-próbapadon (2)

Ha van feltöltésszabályozás, akkor a motor fordulatszámának függvényében meg kell adni az üzemanyag-szállítás és a feltöltőnyomás jellemző értékeit.

| 3.1.2.1.4. | Előinjektálás |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Előinjektálás

| 3.1.2.1.4.1. | Előinjektálási jelleggörbe (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Előinjektálási jelleggörbe (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Az injektálás statikus vezérlése (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Az injektálás statikus vezérlése (3): ...

| 3.1.2.2. | Injektálócsövek |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Injektálócsövek

| 3.1.2.2.1. | Hossz: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Hossz: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Belső átmérő: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Belső átmérő: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Közös vezeték, gyártmány és típus: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Közös vezeték, gyártmány és típus: ...

| 3.1.2.3. | Injektor(ok) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Injektor(ok)

| 3.1.2.3.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.2.3.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.2.3.3. | Nyitási nyomás: ... kPa (3)

  vagy jelleggörbe (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Nyitási nyomás: ... kPa (3)

vagy jelleggörbe (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Fordulatszám-szabályozó |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Fordulatszám-szabályozó

| 3.1.2.4.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.2.4.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.2.4.3. | Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Üresjárati fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Üresjárati fordulatszám: ... min-1

| 3.1.3. | Hidegindító rendszer |
| --- | --- |

3.1.3.

Hidegindító rendszer

| 3.1.3.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.3.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.3.3. | Leírás: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Leírás: ...

| 3.1.3.4. | Indító segédberendezés: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Indító segédberendezés: ...

| 3.1.3.4.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Gyártmány: ...

| 3.1.3.4.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Típus: ...

| 3.2. | Gázmotorok (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gázmotorok (5)

| 3.2.1. | Üzemanyag: földgáz/PB-gáz (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Üzemanyag: földgáz/PB-gáz (2)

| 3.2.2. | Nyomásszabályzó(k) vagy párologtató/nyomásszabályzó(k) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Nyomásszabályzó(k) vagy párologtató/nyomásszabályzó(k) (3)

| 3.2.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.2.3. | Nyomáscsökkentő fokozatok száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Nyomáscsökkentő fokozatok száma: ...

| 3.2.2.4. | Nyomás az utolsó fokozatban: min. ... kPa, max. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Nyomás az utolsó fokozatban: min. ... kPa, max. ... kPa

| 3.2.2.5. | Főbb beállítási pontok száma: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Főbb beállítási pontok száma:

| 3.2.2.6. | Üresjárati beállítási pontok száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Üresjárati beállítási pontok száma: ...

| 3.2.2.7. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.3. | Üzemanyagrendszer: keverőegység/gázinjektálás/folyadékinjektálás/közvetlen injektálás (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Üzemanyagrendszer: keverőegység/gázinjektálás/folyadékinjektálás/közvetlen injektálás (2)

| 3.2.3.1. | Keverék összetételének szabályozása: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Keverék összetételének szabályozása: ...

| 3.2.3.2. | A rendszer leírása, illetve jelleggörbék és rajzok: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

A rendszer leírása, illetve jelleggörbék és rajzok: ...

| 3.2.3.3. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.4. | Keverőegység |
| --- | --- |

3.2.4.

Keverőegység

| 3.2.4.1. | Darabszám: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Darabszám: ...

| 3.2.4.2. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.4.3. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Típus(ok): ...

| 3.2.4.4. | Elhelyezés: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Elhelyezés: ...

| 3.2.4.5. | Beállítási lehetőségek: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Beállítási lehetőségek: ...

| 3.2.4.6. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.5. | Injektálás a szívócsőbe |
| --- | --- |

3.2.5.

Injektálás a szívócsőbe

| 3.2.5.1. | Injektálás: egypontos/többpontos (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Injektálás: egypontos/többpontos (2)

| 3.2.5.2. | Injektálás: folyamatos/egyidejű/szekvenciális vezérlésű (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Injektálás: folyamatos/egyidejű/szekvenciális vezérlésű (2)

| 3.2.5.3. | Injektáló rendszer |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Injektáló rendszer

| 3.2.5.3.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.5.3.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.5.3.3. | Beállítási lehetőségek: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Beállítási lehetőségek: ...

| 3.2.5.3.4. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.5.4. | Tápszivattyú (ha van): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Tápszivattyú (ha van):

| 3.2.5.4.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.5.4.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.5.4.3 | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.5.5. | Injektor(ok): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Injektor(ok):

| 3.2.5.5.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.5.5.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.5.5.3. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.6. | Közvetlen injektálás |
| --- | --- |

3.2.6.

Közvetlen injektálás

| 3.2.6.1. | Injektáló szivattyú/nyomásszabályzó (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Injektáló szivattyú/nyomásszabályzó (2)

| 3.2.6.1.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.6.1.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.6.1.3 | Injektálásvezérlés: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Injektálásvezérlés: ...

| 3.2.6.1.4. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.6.2. | Injektor(ok) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Injektor(ok)

| 3.2.6.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.6.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.6.2.3. | Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.7. | Elektronikus vezérlőegység |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronikus vezérlőegység

| 3.2.7.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.7.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.7.3. | Beállítási lehetőségek: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Beállítási lehetőségek: ...

| 3.2.8. | Üzemanyag-specifikus komponensek (földgáz) |
| --- | --- |

3.2.8.

Üzemanyag-specifikus komponensek (földgáz)

| 3.2.8.1. | 1. változat
  (csak akkor, ha a motor jóváhagyása több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

1. változat

(csak akkor, ha a motor jóváhagyása több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól)

| 3.2.8.1.1. | Az üzemanyag összetétele:








  metán (CH4): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etán (C2H6): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| propán (C3H8): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| bután (C4H10): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| C5/C5+: | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| oxigén (O2): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| inert (N2, He stb.): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |

3.2.8.1.1.

Az üzemanyag összetétele:

metán (CH4):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

etán (C2H6):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

propán (C3H8):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

bután (C4H10):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

C5/C5+:

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

oxigén (O2):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

inert (N2, He stb.):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

| 3.2.8.1.2. | Injektor(ok) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Injektor(ok)

| 3.2.8.1.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.8.1.3. | További komponensek (ha vannak) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

További komponensek (ha vannak)

| 3.2.8.2. | 2. változat
  (csak akkor, ha a jóváhagyás több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

2. változat

(csak akkor, ha a jóváhagyás több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól)

4.   Szelepvezérlés

| 4.1. | A legnagyobb szelepemelkedés, illetve a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, vagy hasonló adatok: |
| --- | --- |

4.1.

A legnagyobb szelepemelkedés, illetve a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, vagy hasonló adatok:

| 4.2. | Referencia-, illetve beállítási tartományok (2) |
| --- | --- |

4.2.

Referencia-, illetve beállítási tartományok (2)

5.   Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetén)

| 5.1. | Gyújtásrendszer típusa: közös tekercs és gyertyák/egyedi tekercs és gyertyák/gyertyán lévő tekercs/egyéb (mégpedig) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Gyújtásrendszer típusa: közös tekercs és gyertyák/egyedi tekercs és gyertyák/gyertyán lévő tekercs/egyéb (mégpedig) (2)

| 5.2. | Gyújtásvezérlő egység |
| --- | --- |

5.2.

Gyújtásvezérlő egység

| 5.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 5.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Típus(ok): ...

| 5.3. | Előgyújtási görbe / előgyújtási jelleggörbe (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Előgyújtási görbe / előgyújtási jelleggörbe (2)
   (3): ...

| 5.4. | Gyújtásvezérlés (3): ... fok a felső holtpont előtt a következő fordulatszámnál: ...min-1

  és ha a szívórendszer abszolút nyomása: ... Pa |
| --- | --- |

5.4.

Gyújtásvezérlés (3): ... fok a felső holtpont előtt a következő fordulatszámnál: ...min-1

és ha a szívórendszer abszolút nyomása: ... Pa

| 5.5. | Gyújtógyertyák |
| --- | --- |

5.5.

Gyújtógyertyák

| 5.5.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Gyártmány(ok): ...

| 5.5.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Típus(ok): ...

| 5.5.3. | A hézag beállítása: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

A hézag beállítása: ... mm

| 5.6. | Gyújtótekercs(ek) |
| --- | --- |

5.6.

Gyújtótekercs(ek)

| 5.6.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Gyártmány(ok): ...

| 5.6.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Típus(ok): ...

6.   A motor által hajtott berendezések

A motort a 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszában leírt üzemállapotokban meghatározott, a motor működéséhez szükséges segédberendezésekkel (például ventilátor, vízszivattyú stb.) felszerelve kell a vizsgálatra benyújtani.

| 6.1. | A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések
  Ha a próbapadon lévő motorra nem lehet vagy nem célszerű felszerelni a segédberendezéseket, akkor az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és a mérési ciklus(ok)ban használt teljes működési tartományban azt le kell vonni a motor mért teljesítményéből. |
| --- | --- |

6.1.

A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések

Ha a próbapadon lévő motorra nem lehet vagy nem célszerű felszerelni a segédberendezéseket, akkor az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és a mérési ciklus(ok)ban használt teljes működési tartományban azt le kell vonni a motor mért teljesítményéből.

| 6.2. | A vizsgálathoz leszerelendő segédberendezések
  Azokat a segédberendezéseket, amelyek csak a jármű működéséhez szükségesek (például levegőkompresszor, légkondicionáló rendszer stb.) a vizsgálat idejére le kell szerelni. Ha a segédberendezéseket nem lehet leszerelni, az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és a mérési ciklus(ok)ban használt teljes működési tartományban azt hozzá kell adni a motor mért teljesítményéhez. |
| --- | --- |

6.2.

A vizsgálathoz leszerelendő segédberendezések

Azokat a segédberendezéseket, amelyek csak a jármű működéséhez szükségesek (például levegőkompresszor, légkondicionáló rendszer stb.) a vizsgálat idejére le kell szerelni. Ha a segédberendezéseket nem lehet leszerelni, az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és a mérési ciklus(ok)ban használt teljes működési tartományban azt hozzá kell adni a motor mért teljesítményéhez.

7.   További adatok a mérési körülményekről

| 7.1. | A használt kenőanyag |
| --- | --- |

7.1.

A használt kenőanyag

| 7.1.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Gyártmány: ...

| 7.1.2. | Típus: ...
  (Ha a kenőanyag az üzemanyaghoz van keverve, az olaj százalékos aránya a keverékben): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Típus: ...

(Ha a kenőanyag az üzemanyaghoz van keverve, az olaj százalékos aránya a keverékben): ...

| 7.2. | A motor által hajtott berendezések (ha vonatkozik)
  A segédberendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni,






  a) | ha a motor működéséhez szükséges segédberendezések nincsenek a motorra felszerelve, illetve |
| --- | --- | --- |

7.2.

A motor által hajtott berendezések (ha vonatkozik)

A segédberendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni,

a)

ha a motor működéséhez szükséges segédberendezések nincsenek a motorra felszerelve, illetve

| b) | ha a motor működéséhez nem szükséges segédberendezések vannak a motorra felszerelve. |
| --- | --- |

b)

ha a motor működéséhez nem szükséges segédberendezések vannak a motorra felszerelve.

| 7.2.1. | Felsorolás és azonosító adatok: |
| --- | --- |

7.2.1.

Felsorolás és azonosító adatok:

| 7.2.2. | A megadott különböző fordulatszámoknál felvett teljesítmény:












  Berendezés | Különböző fordulatszámoknál felvett teljesítmény (kW) |
| --- | --- | --- |
| | Üresjárat | Kis fordulatszám | Nagy fordulatszám | A fordulatszám (6) | B fordulatszám (6) | C fordulatszám (6) | Vonatkoztatási fordulatszám (7) |
| P(a)

  A motor működéséhez szükséges segédberendezések (kivonandó a mért motorteljesítményből), lásd a 24. sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszát | | | | | | | |
| P(b)

  A motor működéséhez nem szükséges segédberendezések (hozzáadandó a mért motorteljesítményhez), lásd a 24 sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.2. szakaszát | | | | | | | |

7.2.2.

A megadott különböző fordulatszámoknál felvett teljesítmény:

Berendezés

Különböző fordulatszámoknál felvett teljesítmény (kW)

Üresjárat

Kis fordulatszám

Nagy fordulatszám

A fordulatszám (6)

B fordulatszám (6)

C fordulatszám (6)

Vonatkoztatási fordulatszám (7)

P(a)

A motor működéséhez szükséges segédberendezések (kivonandó a mért motorteljesítményből), lásd a 24. sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszát

P(b)

A motor működéséhez nem szükséges segédberendezések (hozzáadandó a mért motorteljesítményhez), lásd a 24 sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.2. szakaszát

8.   A motor működési jellemzői

| 8.1. | Fordulatszámok (8)

  Kis fordulatszám (nlo
  ): ...min-1

  Nagy fordulatszám (nhi
  ): ...min-1

  ESC és ELR mérési ciklusokhoz | Üresjárat: ...min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Fordulatszámok (8)

Kis fordulatszám (nlo
  ): ...min-1

Nagy fordulatszám (nhi
  ): ...min-1

ESC és ELR mérési ciklusokhoz

Üresjárat: ...min-1

| | A fordulatszám: ...min-1 |
| --- | --- |

A fordulatszám: ...min-1

| | B fordulatszám: ...min-1 |
| --- | --- |

B fordulatszám: ...min-1

| | C fordulatszám: ...min-1 |
| --- | --- |

C fordulatszám: ...min-1

ETC mérési ciklushoz

| | Vonatkoztatási fordulatszám: ...min-1 |
| --- | --- |

Vonatkoztatási fordulatszám: ...min-1

| 8.2. | Motorteljesítmény (a 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) rendelkezései szerint mérve) kW-ban | Motor fordulatszáma |
| --- | --- | --- |
| Üresjárat | A fordulatszám (9) | B fordulatszám (9) | C fordulatszám (9) | Vonatkoztatási fordulatszám (10) |
| P(m)

  A próbapadon mért teljesítmény | | | | | |
| P(a)

  A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény (24 sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakasza) | | | | | |
| a) | ha fel van szerelve |

8.2.

Motorteljesítmény (a 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) rendelkezései szerint mérve) kW-ban

Motor fordulatszáma

Üresjárat

A fordulatszám (9)

B fordulatszám (9)

C fordulatszám (9)

Vonatkoztatási fordulatszám (10)

P(m)

A próbapadon mért teljesítmény

P(a)

A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény (24 sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakasza)

a)

ha fel van szerelve

| b) | ha nincs felszerelve |
| --- | --- |

b)

ha nincs felszerelve

0

0

0

0

0

P(b)

A vizsgálathoz leszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény (24. sz. előírás (02. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.2. szakasza)

| a) | ha fel van szerelve |
| --- | --- |

a)

ha fel van szerelve

| b) | ha nincs felszerelve |
| --- | --- |

b)

ha nincs felszerelve

0

0

0

0

0

P(n)

Motor hasznos teljesítménye = P(m) – P(a) + P(b)

| 8.3. | A teljesítménymérő fékpad beállítása (kW)
  A teljesítménymérő fékpadot az ESC és ELR mérésekhez és az ETC mérések referenciaciklusához a 8.2. szakaszban szereplő P(n) hasznos teljesítmény alapján kell beállítani. Ajánlott a motort alapfelszereltséggel mérni a próbapadon. Ebben az esetben a P(m) és a P(n) azonos. Ha a motort nem lehet vagy nem célszerű alapfelszereltséggel működtetni, akkor a teljesítménymérő fékpad beállításait a fenti képlettel korrigálni kell az alapfelszereltségre. |
| --- | --- |

8.3.

A teljesítménymérő fékpad beállítása (kW)

A teljesítménymérő fékpadot az ESC és ELR mérésekhez és az ETC mérések referenciaciklusához a 8.2. szakaszban szereplő P(n) hasznos teljesítmény alapján kell beállítani. Ajánlott a motort alapfelszereltséggel mérni a próbapadon. Ebben az esetben a P(m) és a P(n) azonos. Ha a motort nem lehet vagy nem célszerű alapfelszereltséggel működtetni, akkor a teljesítménymérő fékpad beállításait a fenti képlettel korrigálni kell az alapfelszereltségre.

| 8.3.1. | ESC és ELR mérések
  A teljesítménymérő fékpad beállításait a 4A. melléklet 1. függelékének 1.2. szakaszában megadott képlettel kell kiszámítani.









  Százalékos terhelés | Motor fordulatszáma |
| --- | --- | --- |
| | Üresjárat | A fordulatszám | B fordulatszám | C fordulatszám |
| 10 | ... | | | |
| 25 | ... | | | |
| 50 | ... | | | |
| 75 | ... | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

ESC és ELR mérések

A teljesítménymérő fékpad beállításait a 4A. melléklet 1. függelékének 1.2. szakaszában megadott képlettel kell kiszámítani.

Százalékos terhelés

Motor fordulatszáma

Üresjárat

A fordulatszám

B fordulatszám

C fordulatszám

10

...

25

...

50

...

75

...

100

| 8.3.2. | ETC mérések
  Ha a motort nem alapfelszereltséggel vizsgálják, akkor a 4A. melléklet 2. függelékének 2. szakasza szerint mért teljesítménynek vagy a mért ciklusmunkának hasznos teljesítményre vagy hasznos ciklusmunkára való átszámítására szolgáló korrekciós képletet a motorgyártónak kell megadnia a ciklus teljes működési tartományára, és azt a műszaki szolgálatnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

8.3.2.

ETC mérések

Ha a motort nem alapfelszereltséggel vizsgálják, akkor a 4A. melléklet 2. függelékének 2. szakasza szerint mért teljesítménynek vagy a mért ciklusmunkának hasznos teljesítményre vagy hasznos ciklusmunkára való átszámítására szolgáló korrekciós képletet a motorgyártónak kell megadnia a ciklus teljes működési tartományára, és azt a műszaki szolgálatnak jóvá kell hagynia.

9.   Fedélzeti diagnosztikai rendszer

| 9.1. | A hibajelző szöveges leírása, illetve rajza 4: |
| --- | --- |

9.1.

A hibajelző szöveges leírása, illetve rajza 4:

| 9.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes komponens felsorolása, a rendeltetésükkel együtt: ... |
| --- | --- |

9.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes komponens felsorolása, a rendeltetésükkel együtt: ...

| 9.3. | Szöveges leírás (a fedélzeti diagnosztika általános működési elve) a következőkre: |
| --- | --- |

9.3.

Szöveges leírás (a fedélzeti diagnosztika általános működési elve) a következőkre:

| 9.3.1. | Dízelmotorok/gázmotorok |
| --- | --- |

9.3.1.

Dízelmotorok/gázmotorok

| 9.3.1.1. | A katalizátor ellenőrzése: ... |
| --- | --- |

9.3.1.1.

A katalizátor ellenőrzése: ...

| 9.3.1.2. | Az NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése: ... |
| --- | --- |

9.3.1.2.

Az NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése: ...

| 9.3.1.3. | A részecskeszűrő ellenőrzése (dízel): ... |
| --- | --- |

9.3.1.3.

A részecskeszűrő ellenőrzése (dízel): ...

| 9.3.1.4. | Az elektronikusan szabályozott üzemanyagrendszer ellenőrzése: ... |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Az elektronikusan szabályozott üzemanyagrendszer ellenőrzése: ...

| 9.3.1.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött más komponensek: |
| --- | --- |

9.3.1.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött más komponensek:

| 9.4. | A hibajelző bekapcsolódásának kritériumai (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer): ... |
| --- | --- |

9.4.

A hibajelző bekapcsolódásának kritériumai (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer): ...

| 9.5. | A használt összes fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (tételes magyarázattal együtt): ... |
| --- | --- |

9.5.

A használt összes fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (tételes magyarázattal együtt): ...

10.   Nyomatékkorlátozó

| 10.1. | A nyomatékkorlátozó működésbe lépésének leírása |
| --- | --- |

10.1.

A nyomatékkorlátozó működésbe lépésének leírása

| 10.2. | A teljes terhelési görbe korlátozásának leírása |
| --- | --- |

10.2.

A teljes terhelési görbe korlátozásának leírása

---

(1)  Nem hagyományos motorok és rendszerek esetén a gyártónak az itt megadottakkal egyenértékű adatokat kell megadnia.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

(3)  Meg kell adni a tűrést.

(4)  A nem kívánt rész törlendő.

(5)  Másként kialakított rendszerek esetén hasonló információt kell megadni (lásd 3.2. szakasz).

(6)  ESC mérések.

(7)  Csak ETC mérések.

(8)  Meg kell adni a tűrést; ennek a gyártó által megadott értékekhez képest ± 3 %-on belül kell lennie.

(9)  ESC mérések.

(10)  Csak ETC mérések.

2. függelék

A motorcsalád alapvető jellemzői

1.   Közös paraméterek

| 1.1. | Munkaciklus: ... |
| --- | --- |

1.1.

Munkaciklus: ...

| 1.2. | Hűtőközeg: ... |
| --- | --- |

1.2.

Hűtőközeg: ...

| 1.3. | Hengerek száma (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Hengerek száma (1): ...

| 1.4. | Az egyes hengerek lökettérfogata: ... |
| --- | --- |

1.4.

Az egyes hengerek lökettérfogata: ...

| 1.5. | Levegőbeszívás módja: ... |
| --- | --- |

1.5.

Levegőbeszívás módja: ...

| 1.6. | Az égéstér típusa/kialakítása: ... |
| --- | --- |

1.6.

Az égéstér típusa/kialakítása: ...

| 1.7. | Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám: ... |
| --- | --- |

1.7.

Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám: ...

| 1.8. | Üzemanyagrendszer: ... |
| --- | --- |

1.8.

Üzemanyagrendszer: ...

| 1.9. | Gyújtásrendszer (gázmotorok): ... |
| --- | --- |

1.9.

Gyújtásrendszer (gázmotorok): ...

| 1.10. | Egyéb jellemzők:






  a) | a feltöltő hűtőrendszere (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Egyéb jellemzők:

a)

a feltöltő hűtőrendszere (1): ...

| b) | kipufogógáz visszavezetése (1): ... |
| --- | --- |

b)

kipufogógáz visszavezetése (1): ...

| c) | víz/emulzió injektálása (1): ... |
| --- | --- |

c)

víz/emulzió injektálása (1): ...

| d) | levegőinjektálás (1): ... |
| --- | --- |

d)

levegőinjektálás (1): ...

| 1.11. | A kipufogógáz utókezelése (1): ...
  Azonos (vagy az alapmotor esetében a legkisebb) arány igazolása a következőre: rendszerkapacitás / löketenkénti üzemanyag-szállítás, a ... sz. diagram szerint: ... |
| --- | --- |

1.11.

A kipufogógáz utókezelése (1): ...

Azonos (vagy az alapmotor esetében a legkisebb) arány igazolása a következőre: rendszerkapacitás / löketenkénti üzemanyag-szállítás, a ... sz. diagram szerint: ...

2.   Motorcsaládok felsorolása

| 2.1. | A dízelmotorcsalád neve: ... |
| --- | --- |

2.1.

A dízelmotorcsalád neve: ...

| 2.1.1. | A motorcsalád motorjainak leírása: | Alapmotor |
| --- | --- | --- |
| Motortípus | | | | | |
| Hengerek száma | | | | | |
| Névleges fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Névleges hasznos teljesítmény (kW) | | | | | |
| Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Legnagyobb nyomaték (Nm) | | | | | |
| Kis üresjárati fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Henger lökettérfogata (az alapmotor százalékában) | | | | | 100 |

2.1.1.

A motorcsalád motorjainak leírása:

Alapmotor

Motortípus

Hengerek száma

Névleges fordulatszám (min-1)

Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3)

Névleges hasznos teljesítmény (kW)

Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1)

Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3)

Legnagyobb nyomaték (Nm)

Kis üresjárati fordulatszám (min-1)

Henger lökettérfogata (az alapmotor százalékában)

100

| 2.2. | A gázmotorcsalád neve: ... |
| --- | --- |

2.2.

A gázmotorcsalád neve: ...

| 2.2.1. | A motorcsalád motorjainak leírása: | Alapmotor |
| --- | --- | --- |
| Motortípus | | | | | |
| Hengerek száma | | | | | |
| Névleges fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Névleges hasznos teljesítmény (kW) | | | | | |
| Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Legnagyobb nyomaték (Nm) | | | | | |
| Kis üresjárati fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Henger lökettérfogata (az alapmotor százalékában) | | | | | 100 |
| Gyújtásvezérlés | | | | | |
| Visszavezetett kipufogógáz-áram | | | | | |
| Levegőszivattyú van/nincs | | | | | |
| A levegőszivattyú tényleges szállítása | | | | | |

2.2.1.

A motorcsalád motorjainak leírása:

Alapmotor

Motortípus

Hengerek száma

Névleges fordulatszám (min-1)

Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3)

Névleges hasznos teljesítmény (kW)

Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1)

Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3)

Legnagyobb nyomaték (Nm)

Kis üresjárati fordulatszám (min-1)

Henger lökettérfogata (az alapmotor százalékában)

100

Gyújtásvezérlés

Visszavezetett kipufogógáz-áram

Levegőszivattyú van/nincs

A levegőszivattyú tényleges szállítása

---

(1)  Ha nem alkalmazandó, n.a.-val kell jelölni.

3. függelék

A motorcsaládhoz tartozó motortípus alapvető jellemzői
   (1)

1.   A motor leírása

| 1.1. | Gyártó: ... |
| --- | --- |

1.1.

Gyártó: ...

| 1.2. | A gyártó motorkódja: ... |
| --- | --- |

1.2.

A gyártó motorkódja: ...

| 1.3. | Munkaciklus: négyütemű/kétütemű (2): |
| --- | --- |

1.3.

Munkaciklus: négyütemű/kétütemű (2):

| 1.4. | A hengerek száma és elrendezése: ... |
| --- | --- |

1.4.

A hengerek száma és elrendezése: ...

| 1.4.1. | Furat: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Furat: ... mm

| 1.4.2. | Löket: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Löket: ... mm

| 1.4.3. | Gyújtási sorrend: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Gyújtási sorrend: ...

| 1.5. | A motor űrtartalma: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

A motor űrtartalma: ... cm3

| 1.6. | Térfogati sűrítési viszony (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Térfogati sűrítési viszony (3): ...

| 1.7. | Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ... |
| --- | --- |

1.7.

Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ...

| 1.8. | A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: ... cm2

| 1.9. | Üresjárati fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Üresjárati fordulatszám: ... min-1

| 1.10. | Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW a következő fordulatszámon: ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW a következő fordulatszámon: ... min-1

| 1.11. | Legnagyobb megengedett fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Legnagyobb megengedett fordulatszám: ... min-1

| 1.12. | Legnagyobb hasznos nyomaték: ... Nm a következő fordulatszámon: ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Legnagyobb hasznos nyomaték: ... Nm a következő fordulatszámon: ... min-1

| 1.13. | Gyújtásrendszer: kompressziós gyújtás/szikragyújtás (2) |
| --- | --- |

1.13.

Gyújtásrendszer: kompressziós gyújtás/szikragyújtás (2)

| 1.14. | Üzemanyag: dízel/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Üzemanyag: dízel/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (2)

| 1.15. | Hűtőrendszer |
| --- | --- |

1.15.

Hűtőrendszer

| 1.15.1. | Folyadékos |
| --- | --- |

1.15.1.

Folyadékos

| 1.15.1.1. | A folyadék jellege: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

A folyadék jellege: ...

| 1.15.1.2. | Keringetőszivattyú(k): van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Keringetőszivattyú(k): van/nincs (2)

| 1.15.1.3. | Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ...

| 1.15.1.4. | Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ...

| 1.15.2. | Levegő |
| --- | --- |

1.15.2.

Levegő

| 1.15.2.1. | Ventilátor: van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Ventilátor: van/nincs (2)

| 1.15.2.2. | Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha vonatkozik): ...

| 1.15.2.3. | Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Hajtási áttétel(ek) (ha vonatkozik): ...

| 1.16. | A gyártó által megengedett hőmérséklet |
| --- | --- |

1.16.

A gyártó által megengedett hőmérséklet

| 1.16.1. | Folyadékhűtés: Legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Folyadékhűtés: Legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K

| 1.16.2. | Léghűtés: vonatkoztatási pont: ...
  Legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Léghűtés: vonatkoztatási pont: ...

Legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál: ... K

| 1.16.3. | Levegő legnagyobb kilépő hőmérséklete a szívóoldali közbenső hűtőnél (ha vonatkozik): ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Levegő legnagyobb kilépő hőmérséklete a szívóoldali közbenső hűtőnél (ha vonatkozik): ... K

| 1.16.4. | A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a gyűjtőcső vagy a turbófeltöltő külső karimájával szomszédos pontján: ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a gyűjtőcső vagy a turbófeltöltő külső karimájával szomszédos pontján: ... K

| 1.16.5. | Az üzemanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K
  dízelmotoroknál az injektáló szivattyú szívócsonkjánál, gázmotoroknál a nyomásszabályzó utolsó fokozatában. |
| --- | --- |

1.16.5.

Az üzemanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K

dízelmotoroknál az injektáló szivattyú szívócsonkjánál, gázmotoroknál a nyomásszabályzó utolsó fokozatában.

| 1.16.6. | Az üzemanyag nyomása: min. ... kPa,
  max. ... kPa
  a nyomásszabályzó utolsó fokozatában, csak földgázmotoroknál |
| --- | --- |

1.16.6.

Az üzemanyag nyomása: min. ... kPa,

max. ... kPa

a nyomásszabályzó utolsó fokozatában, csak földgázmotoroknál

| 1.16.7. | Kenőanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Kenőanyag hőmérséklete: min. ... K, max. ... K

| 1.17. | Feltöltő: van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.17.

Feltöltő: van/nincs (2)

| 1.17.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Gyártmány: ...

| 1.17.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Típus: ...

| 1.17.3. | A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van): ...

| 1.17.4. | Közbenső hűtő: van/nincs (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Közbenső hűtő: van/nincs (2)

| 1.18. | Szívórendszer
  Legnagyobb megengedett szívási nyomásesés a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél: ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Szívórendszer

Legnagyobb megengedett szívási nyomásesés a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél: ... kPa

| 1.19. | Kipufogórendszer
  Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél: ... kPa
  A kipufogórendszer térfogata: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Kipufogórendszer

Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás a 24. sz. előírásban (03. módosításcsomag) leírt üzemállapotokban meghatározott névleges fordulatszámnál és 100 %-os terhelésnél: ... kPa

A kipufogórendszer térfogata: ... dm3

| 1.20. | Elektronikus motorvezérlő egység (minden motortípus): |
| --- | --- |

1.20.

Elektronikus motorvezérlő egység (minden motortípus):

| 1.20.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Gyártmány: ...

| 1.20.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Típus: ...

| 1.20.3. | Szoftver/kalibrálás azonosítószáma: ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Szoftver/kalibrálás azonosítószáma: ...

2.   Légszennyezés-csökkentő megoldások

| 2.1. | A forgattyúházból a gázok visszavezetésére szolgáló rendszer (leírás és rajzok): ... |
| --- | --- |

2.1.

A forgattyúházból a gázok visszavezetésére szolgáló rendszer (leírás és rajzok): ...

| 2.2. | További légszennyezés-csökkentő rendszerek (ha vannak, és más cím alatt nem szerepelnek) ... |
| --- | --- |

2.2.

További légszennyezés-csökkentő rendszerek (ha vannak, és más cím alatt nem szerepelnek) ...

| 2.2.1. | Katalizátoros konverter: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalizátoros konverter: van/nincs (2)

| 2.2.1.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Gyártmány(ok): ...

| 2.2.1.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Típus(ok): ...

| 2.2.1.3. | A katalizátoros konverterek és elemek darabszáma: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

A katalizátoros konverterek és elemek darabszáma: ...

| 2.2.1.4. | A katalizátoros konverter(ek) mérete, alakja és térfogata: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

A katalizátoros konverter(ek) mérete, alakja és térfogata: ...

| 2.2.1.5. | A katalitikus folyamat típusa: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

A katalitikus folyamat típusa: ...

| 2.2.1.6. | Teljes nemesfémtöltet: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Teljes nemesfémtöltet: ...

| 2.2.1.7. | Relatív koncentráció: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relatív koncentráció: ...

| 2.2.1.8. | Hordozó (szerkezet és anyag): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Hordozó (szerkezet és anyag): ...

| 2.2.1.9. | Cellasűrűség: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Cellasűrűség: ...

| 2.2.1.10. | A katalizátoros konverter(ek) házának típusa: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

A katalizátoros konverter(ek) házának típusa: ...

| 2.2.1.11. | A katalizátoros konverter(ek) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

A katalizátoros konverter(ek) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben): ...

| 2.2.1.12. | Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K): ...

| 2.2.1.13. | Fogyó reagensek (ha vannak): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Fogyó reagensek (ha vannak): ...

| 2.2.1.13.1. | A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja: ...

| 2.2.1.13.2. | A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya: ...

| 2.2.1.13.3. | Nemzetközi szabvány (ha vonatkozik): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Nemzetközi szabvány (ha vonatkozik): ...

| 2.2.1.13.4. | A reagensfeltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

A reagensfeltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (4): ...

| 2.2.2. | Oxigénérzékelő: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Oxigénérzékelő: van/nincs (2)

| 2.2.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 2.2.2.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Típus: ...

| 2.2.2.3. | Elhelyezés: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Elhelyezés: ...

| 2.2.3. | Levegőinjektálás: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Levegőinjektálás: van/nincs (2)

| 2.2.3.1. | Típus (szakaszos levegőadagoló, levegőszivattyú stb.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Típus (szakaszos levegőadagoló, levegőszivattyú stb.): ...

| 2.2.4. | Kipufogógáz-visszavezető rendszer: van/nincs (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer: van/nincs (2)

| 2.2.4.1. | Jellemzők (gyártmány, típus, áramló mennyiség stb.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Jellemzők (gyártmány, típus, áramló mennyiség stb.): ...

| 2.2.5. | Részecskecsapda: van/nincs (2): ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Részecskecsapda: van/nincs (2): ...

| 2.2.5.1. | A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata: ...

| 2.2.5.2. | A részecskecsapda típusa és kialakítása: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

A részecskecsapda típusa és kialakítása: ...

| 2.2.5.3. | Elhelyezés (vonatkoztatási távolság a kipufogócsőben): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Elhelyezés (vonatkoztatási távolság a kipufogócsőben): ...

| 2.2.5.4. | A regenerálás módja vagy rendszere, leírás, illetve rajz: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

A regenerálás módja vagy rendszere, leírás, illetve rajz: ...

| 2.2.5.5. | Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány: ...

| 2.2.5.6. | Időszakos regeneráció esetén:






  a) | ETC mérési ciklusok száma két regeneráció között (n1) |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Időszakos regeneráció esetén:

a)

ETC mérési ciklusok száma két regeneráció között (n1)

| b) | ETC mérési ciklusok száma a regenerálás alatt (n2) |
| --- | --- |

b)

ETC mérési ciklusok száma a regenerálás alatt (n2)

| 2.2.6. | További rendszerek: vannak/nincsenek (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

További rendszerek: vannak/nincsenek (2)

| 2.2.6.1. | Leírás és működés: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Leírás és működés: ...

3.   Üzemanyag-adagolás

| 3.1. | Dízelmotorok |
| --- | --- |

3.1.

Dízelmotorok

| 3.1.1. | Tápszivattyú
  Nyomás: (3) ... kPa vagy jelleggörbe (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Tápszivattyú

Nyomás: (3) ... kPa vagy jelleggörbe (2): ...

| 3.1.2. | Injektáló rendszer |
| --- | --- |

3.1.2.

Injektáló rendszer

| 3.1.2.1. | Szivattyú |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Szivattyú

| 3.1.2.1.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.2.1.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.2.1.3. | Szállítóteljesítmény: ... mm3
   (3) löketenként a következő fordulatszámnál: ... min-1 teljes injektálásnál, vagy jelleggörbe (2)
   (3): ...
  Mérési módszer: motoron/szivattyú-próbapadon (2)

  Ha van feltöltésszabályozás, akkor a motor fordulatszámának függvényében meg kell adni az üzemanyag-szállítás és a feltöltőnyomás jellemző értékeit. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Szállítóteljesítmény: ... mm3
   (3) löketenként a következő fordulatszámnál: ... min-1 teljes injektálásnál, vagy jelleggörbe (2)
   (3): ...

Mérési módszer: motoron/szivattyú-próbapadon (2)

Ha van feltöltésszabályozás, akkor a motor fordulatszámának függvényében meg kell adni az üzemanyag-szállítás és a feltöltőnyomás jellemző értékeit.

| 3.1.2.1.4. | Előinjektálás |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Előinjektálás

| 3.1.2.1.4.1. | Előinjektálási jelleggörbe (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Előinjektálási jelleggörbe (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Az injektálás statikus vezérlése (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Az injektálás statikus vezérlése (3): ...

| 3.1.2.2. | Injektálócsövek |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Injektálócsövek

| 3.1.2.2.1. | Hossz: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Hossz: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Belső átmérő: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Belső átmérő: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Közös vezeték, gyártmány és típus: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Közös vezeték, gyártmány és típus: ...

| 3.1.2.3. | Injektor(ok) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Injektor(ok)

| 3.1.2.3.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.2.3.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.2.3.3. | „Nyitási nyomás”:... kPa (3) vagy jelleggörbe (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

„Nyitási nyomás”:... kPa (3) vagy jelleggörbe (2)
   (3):

| 3.1.2.4. | Fordulatszám-szabályozó |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Fordulatszám-szabályozó

| 3.1.2.4.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.2.4.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.2.4.3. | Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Üresjárati fordulatszám: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Üresjárati fordulatszám: ... min-1

| 3.1.3. | Hidegindító rendszer |
| --- | --- |

3.1.3.

Hidegindító rendszer

| 3.1.3.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.1.3.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Típus(ok): ...

| 3.1.3.3. | Leírás: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Leírás: ...

| 3.1.3.4. | Indító segédberendezés: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Indító segédberendezés: ...

| 3.1.3.4.1. | Gyártmány ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Gyártmány ...

| 3.1.3.4.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Típus: ...

| 3.2. | Gázmotorok (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gázmotorok (5)

| 3.2.1. | Üzemanyag: földgáz/PB-gáz (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Üzemanyag: földgáz/PB-gáz (2)

| 3.2.2. | Nyomásszabályzó(k) vagy párologtató/nyomásszabályzó(k) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Nyomásszabályzó(k) vagy párologtató/nyomásszabályzó(k) (3)

| 3.2.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.2.3. | Nyomáscsökkentő fokozatok száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Nyomáscsökkentő fokozatok száma: ...

| 3.2.2.4. | Nyomás az utolsó fokozatban: min. ... kPa, max. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Nyomás az utolsó fokozatban: min. ... kPa, max. ... kPa

| 3.2.2.5. | Főbb beállítási pontok száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Főbb beállítási pontok száma: ...

| 3.2.2.6. | Üresjárati beállítási pontok száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Üresjárati beállítási pontok száma: ...

| 3.2.2.7. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.3. | Üzemanyagrendszer: keverőegység/gázinjektálás/folyadékinjektálás/közvetlen injektálás (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Üzemanyagrendszer: keverőegység/gázinjektálás/folyadékinjektálás/közvetlen injektálás (2)

| 3.2.3.1. | Keverék összetételének szabályozása: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Keverék összetételének szabályozása: ...

| 3.2.3.2. | A rendszer leírása, illetve jelleggörbék és rajzok: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

A rendszer leírása, illetve jelleggörbék és rajzok: ...

| 3.2.3.3. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.4. | Keverőegység |
| --- | --- |

3.2.4.

Keverőegység

| 3.2.4.1. | Szám: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Szám: ...

| 3.2.4.2. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.4.3. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Típus(ok): ...

| 3.2.4.4. | Elhelyezés: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Elhelyezés: ...

| 3.2.4.5. | Beállítási lehetőségek: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Beállítási lehetőségek: ...

| 3.2.4.6. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.5. | Injektálás a szívócsőbe |
| --- | --- |

3.2.5.

Injektálás a szívócsőbe

| 3.2.5.1. | Injektálás: egypontos/többpontos (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Injektálás: egypontos/többpontos (2)

| 3.2.5.2. | Injektálás: folyamatos/egyidejű/szekvenciális vezérlésű (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Injektálás: folyamatos/egyidejű/szekvenciális vezérlésű (2)

| 3.2.5.3. | Injektáló rendszer |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Injektáló rendszer

| 3.2.5.3.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.5.3.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.5.3.3. | Beállítási lehetőségek: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Beállítási lehetőségek: ...

| 3.2.5.3.4. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.5.4. | Tápszivattyú (ha van): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Tápszivattyú (ha van):

| 3.2.5.4.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.5.4.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.5.4.3. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.5.5. | Injektor(ok): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Injektor(ok):

| 3.2.5.5.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.5.5.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.5.5.3. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.6. | Közvetlen injektálás |
| --- | --- |

3.2.6.

Közvetlen injektálás

| 3.2.6.1. | Injektáló szivattyú/nyomásszabályzó (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Injektáló szivattyú/nyomásszabályzó (2)

| 3.2.6.1.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.6.1.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.6.1.3. | Az injektálás vezérlése: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Az injektálás vezérlése: ...

| 3.2.6.1.4. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.6.2. | Injektor(ok) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Injektor(ok)

| 3.2.6.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.6.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.6.2.3. | Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Tanúsítvány száma: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Tanúsítvány száma: ...

| 3.2.7. | Elektronikus vezérlőegység |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronikus vezérlőegység

| 3.2.7.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.7.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.7.3. | Beállítási lehetőségek: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Beállítási lehetőségek: ...

| 3.2.8. | Üzemanyag-specifikus komponensek (földgáz) |
| --- | --- |

3.2.8.

Üzemanyag-specifikus komponensek (földgáz)

| 3.2.8.1. | 1. változat
  (csak akkor, ha a motor jóváhagyása több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

1. változat

(csak akkor, ha a motor jóváhagyása több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól)

| 3.2.8.1.1. | Az üzemanyag összetétele:








  metán (CH4): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etán (C2H6): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| propán (C3H8): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| bután (C4H10): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| C5/C5+: | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| oxigén (O2): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max. ... mól % |
| inert (N2, He stb.): | alap: ... mól % | min. ... mól % | max.... mól % |

3.2.8.1.1.

Az üzemanyag összetétele:

metán (CH4):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

etán (C2H6):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

propán (C3H8):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

bután (C4H10):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

C5/C5+:

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

oxigén (O2):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max. ... mól %

inert (N2, He stb.):

alap: ... mól %

min. ... mól %

max.... mól %

| 3.2.8.1.2. | Injektor(ok) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Injektor(ok)

| 3.2.8.1.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Típus(ok): ...

| 3.2.8.1.3. | További komponensek (ha vannak) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

További komponensek (ha vannak)

| 3.2.8.2. | 2. változat
  (csak akkor, ha a jóváhagyás több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

2. változat

(csak akkor, ha a jóváhagyás több, meghatározott összetételű üzemanyagra szól)

4.   Szelepvezérlés

| 4.1. | A legnagyobb szelepemelkedés, illetve a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, vagy hasonló adatok: ... |
| --- | --- |

4.1.

A legnagyobb szelepemelkedés, illetve a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, vagy hasonló adatok: ...

| 4.2. | Referencia-, illetve beállítási tartományok (2) ... |
| --- | --- |

4.2.

Referencia-, illetve beállítási tartományok (2) ...

5.   Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motoroknál)

| 5.1. | A gyújtásrendszer típusa: közös tekercs és gyertyák/egyedi tekercs és gyertyák/gyertyán lévő tekercs/egyéb (mégpedig) (2) |
| --- | --- |

5.1.

A gyújtásrendszer típusa: közös tekercs és gyertyák/egyedi tekercs és gyertyák/gyertyán lévő tekercs/egyéb (mégpedig) (2)

| 5.2. | Gyújtásvezérlő egység |
| --- | --- |

5.2.

Gyújtásvezérlő egység

| 5.2.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Gyártmány(ok): ...

| 5.2.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Típus(ok): ...

| 5.3. | Előgyújtási görbe / előgyújtási jelleggörbe (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Előgyújtási görbe / előgyújtási jelleggörbe (2)
   (3): ...

| 5.4. | Gyújtásvezérlés (3): ... fok a felső holtpont előtt a következő fordulatszámnál: ... min-1

  és ha a szívórendszer abszolút nyomása: ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Gyújtásvezérlés (3): ... fok a felső holtpont előtt a következő fordulatszámnál: ... min-1

és ha a szívórendszer abszolút nyomása: ... kPa

| 5.5. | Gyújtógyertyák |
| --- | --- |

5.5.

Gyújtógyertyák

| 5.5.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Gyártmány(ok): ...

| 5.5.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Típus(ok): ...

| 5.5.3. | A hézag beállítása: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

A hézag beállítása: ... mm

| 5.6. | Gyújtótekercs(ek) |
| --- | --- |

5.6.

Gyújtótekercs(ek)

| 5.6.1. | Gyártmány(ok): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Gyártmány(ok): ...

| 5.6.2. | Típus(ok): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Típus(ok): ...

6.   Fedélzeti diagnosztikai rendszer

| 6.1. | A hibajelző szöveges leírása, illetve rajza (4): |
| --- | --- |

6.1.

A hibajelző szöveges leírása, illetve rajza (4):

| 6.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes komponens felsorolása, a rendeltetésükkel együtt: ... |
| --- | --- |

6.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes komponens felsorolása, a rendeltetésükkel együtt: ...

| 6.3. | Szöveges leírás (a fedélzeti diagnosztika általános működési elvei) a következőkre: |
| --- | --- |

6.3.

Szöveges leírás (a fedélzeti diagnosztika általános működési elvei) a következőkre:

| 6.3.1. | Dízelmotorok/gázmotorok (4)... |
| --- | --- |

6.3.1.

Dízelmotorok/gázmotorok (4)...

| 6.3.1.1. | A katalizátor ellenőrzése (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

A katalizátor ellenőrzése (4): ...

| 6.3.1.2. | Az NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése (4): |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Az NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése (4):

| 6.3.1.3. | A részecskeszűrő ellenőrzése (dízel) (4) ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

A részecskeszűrő ellenőrzése (dízel) (4) ...

| 6.3.1.4. | Az elektronikusan szabályozott üzemanyagrendszer ellenőrzése (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Az elektronikusan szabályozott üzemanyagrendszer ellenőrzése (4): ...

| 6.3.1.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött más komponensek (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött más komponensek (4): ...

| 6.4. | A hibajelző bekapcsolódásának kritériumai (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer): ... |
| --- | --- |

6.4.

A hibajelző bekapcsolódásának kritériumai (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer): ...

| 6.5. | A használt összes fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (tételes magyarázattal együtt): ... |
| --- | --- |

6.5.

A használt összes fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (tételes magyarázattal együtt): ...

7.   Nyomatékkorlátozó

| 7.1. | A nyomatékkorlátozó működésbe lépésének leírása |
| --- | --- |

7.1.

A nyomatékkorlátozó működésbe lépésének leírása

| 7.2. | A bekapcsolt nyomatékkorlátozó melletti teljes terhelési görbe leírása |
| --- | --- |

7.2.

A bekapcsolt nyomatékkorlátozó melletti teljes terhelési görbe leírása

---

(1)  Ezeket a motorcsalád minden motorjára meg kell adni.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

(3)  Meg kell adni a tűrést.

(4)  A nem kívánt rész törlendő.

(5)  Más elrendezésű rendszerek esetében hasonló információkat kell megadni (a 3.2. szakaszhoz).

4. függelék

A jármű motorral kapcsolatos részeinek jellemzői

| 1. | Nyomásesés a szívórendszerben névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Nyomásesés a szívórendszerben névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ... kPa

| 2. | Ellennyomás a kipufogórendszerben névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Ellennyomás a kipufogórendszerben névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ... kPa

| 3. | A kipufogórendszer térfogata: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

A kipufogórendszer térfogata: ... cm3

| 4. | A 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszában leírt üzemállapotokban meghatározott, a motor által hajtott segédberendezések által felvett teljesítmény. (1).












  Berendezés | Különböző fordulatszámoknál felvett teljesítmény (kW) |
| --- | --- | --- |
| | Üresjárat | Kis fordulatszám | Nagy fordulatszám | A fordulatszám (2) | B fordulatszám (2) | C fordulatszám (2) | Vonatkoztatási fordulatszám (3) |
| A motor által hajtott segédberendezések | | | | | | | |
| (lásd a 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszát) | | | | | | | |

4.

A 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszában leírt üzemállapotokban meghatározott, a motor által hajtott segédberendezések által felvett teljesítmény. (1).

Berendezés

Különböző fordulatszámoknál felvett teljesítmény (kW)

Üresjárat

Kis fordulatszám

Nagy fordulatszám

A fordulatszám (2)

B fordulatszám (2)

C fordulatszám (2)

Vonatkoztatási fordulatszám (3)

A motor által hajtott segédberendezések

(lásd a 24. sz. előírás (03. módosításcsomag) 10. mellékletének 5.1.1. szakaszát)

---

(1)  Az adatokat a motorcsalád minden motorjára meg kell adni.

(2)  ESC mérések.

(3)  Csak ETC mérések.

5. függelék

A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információk

| 1. | Az ezen előírás 9A. melléklete 5. szakaszának rendelkezéseivel összhangban a jármű gyártója köteles a következő kiegészítő információkat szolgáltatni annak érdekében, hogy lehetőség legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis csere- és pótalkatrészek, illetőleg diagnosztikai eszközök és mérőkészülékek gyártására, kivéve, ha az ilyen információ a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartozik, illetve a gyártó vagy az eredeti gyártó(k) egyedi know-how-ját képezi. Az e szakaszban szereplő információkat meg kell adni ezen előírás 2A. melléklete szerint is. |
| --- | --- |

1.

Az ezen előírás 9A. melléklete 5. szakaszának rendelkezéseivel összhangban a jármű gyártója köteles a következő kiegészítő információkat szolgáltatni annak érdekében, hogy lehetőség legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis csere- és pótalkatrészek, illetőleg diagnosztikai eszközök és mérőkészülékek gyártására, kivéve, ha az ilyen információ a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartozik, illetve a gyártó vagy az eredeti gyártó(k) egyedi know-how-ját képezi. Az e szakaszban szereplő információkat meg kell adni ezen előírás 2A. melléklete szerint is.

| 1.1. | A jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása. |
| --- | --- |

1.1.

A jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása.

| 1.2. | A járműnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött komponensek tekintetében történt eredeti jóváhagyásakor a fedélzeti diagnosztika igazolására használt eljárás típusának leírása. |
| --- | --- |

1.2.

A járműnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött komponensek tekintetében történt eredeti jóváhagyásakor a fedélzeti diagnosztika igazolására használt eljárás típusának leírása.

| 1.3. | Az összes ellenőrzött komponens átfogó leírása a hibaészlelés és a hibajelző bekapcsolásának stratégiájával (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes komponensek másodlagos paramétereinek felsorolását is. A fedélzeti diagnosztika összes olyan használt kimeneti kódjának és formátumának felsorolása (és ezek magyarázata), amelyek a kibocsátásra kiható egyedi erőátviteli komponensekhez és a kibocsátásra nem ható egyedi erőátviteli komponensekhez kapcsolódnak, ha az adott komponens ellenőrzése szerepet játszik a hibajelző bekapcsolásában. |
| --- | --- |

1.3.

Az összes ellenőrzött komponens átfogó leírása a hibaészlelés és a hibajelző bekapcsolásának stratégiájával (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes komponensek másodlagos paramétereinek felsorolását is. A fedélzeti diagnosztika összes olyan használt kimeneti kódjának és formátumának felsorolása (és ezek magyarázata), amelyek a kibocsátásra kiható egyedi erőátviteli komponensekhez és a kibocsátásra nem ható egyedi erőátviteli komponensekhez kapcsolódnak, ha az adott komponens ellenőrzése szerepet játszik a hibajelző bekapcsolásában.

| 1.3.1. | Az ebben a szakaszban előírt adatokat meg lehet adni például táblázatban (lásd alább), amit a melléklethez kell csatolni:












  Komponens | Hiba-kód | Ellenőrzési stratégia | Hibaészlelési kritériumok | Hibajelző bekapcsolási kritériumai | Másodlagos paraméterek | Előkondicionálás | Igazolási eljárás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szelektív redukciós katalizátor | Pxxxx | Az 1. és a 2. NOx-érzékelőtől jövő jelek | Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség | 3. ciklus | Motor fordulatszáma, motorterhelés, katalizátorhőmérséklet, reagens aktivitása | Három fedélzeti diagnosztikai mérési ciklus (3 rövid ESC ciklus) | Fedélzeti diagnosztikai mérési ciklus (rövid ESC ciklus) |

1.3.1.

Az ebben a szakaszban előírt adatokat meg lehet adni például táblázatban (lásd alább), amit a melléklethez kell csatolni:

Komponens

Hiba-kód

Ellenőrzési stratégia

Hibaészlelési kritériumok

Hibajelző bekapcsolási kritériumai

Másodlagos paraméterek

Előkondicionálás

Igazolási eljárás

Szelektív redukciós katalizátor

Pxxxx

Az 1. és a 2. NOx-érzékelőtől jövő jelek

Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség

3. ciklus

Motor fordulatszáma, motorterhelés, katalizátorhőmérséklet, reagens aktivitása

Három fedélzeti diagnosztikai mérési ciklus (3 rövid ESC ciklus)

Fedélzeti diagnosztikai mérési ciklus (rövid ESC ciklus)

| 1.3.2. | Ha az ezen előírás 9A. mellékletének 5.1.2.1. szakaszát nem kell alkalmazni (mint például a csere- vagy pótalkatrészek esetében), akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszer által rögzített hibakódok teljes jegyzéke elegendő lehet az e függelékben előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez. Ezek az információk megadhatók például a fenti 1.3.1. szakasz táblázatában az első két oszlop kitöltésével.
  A teljes információs csomagot az ezen előírás 5.1.7.1. szakaszában („A dokumentációra vonatkozó követelmények”) előírt kiegészítő dokumentáció részeként a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ha az ezen előírás 9A. mellékletének 5.1.2.1. szakaszát nem kell alkalmazni (mint például a csere- vagy pótalkatrészek esetében), akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszer által rögzített hibakódok teljes jegyzéke elegendő lehet az e függelékben előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez. Ezek az információk megadhatók például a fenti 1.3.1. szakasz táblázatában az első két oszlop kitöltésével.

A teljes információs csomagot az ezen előírás 5.1.7.1. szakaszában („A dokumentációra vonatkozó követelmények”) előírt kiegészítő dokumentáció részeként a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

| 1.3.3. | Az e szakaszban előírt információkat meg kell adni ezen előírás 2A. melléklete szerint is.
  Ha csere- vagy pótalkatrészek esetében az ezen előírás 9A. mellékletének 5.1.2.1. szakaszát nem kell alkalmazni, akkor a 2A. mellékletben említett információk az 1.3.2. szakaszban említett információkra korlátozódhatnak. |
| --- | --- |

1.3.3.

Az e szakaszban előírt információkat meg kell adni ezen előírás 2A. melléklete szerint is.

Ha csere- vagy pótalkatrészek esetében az ezen előírás 9A. mellékletének 5.1.2.1. szakaszát nem kell alkalmazni, akkor a 2A. mellékletben említett információk az 1.3.2. szakaszban említett információkra korlátozódhatnak.

---

2A. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1. függelék

A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információk

Az ezen előírás 1. mellékletének 4. függelékében említettek szerint az ebben a függelékben szereplő információkat a motor/jármű gyártója szolgáltatja abból a célból, hogy lehetőség legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis csere- vagy pótalkatrészek, valamint diagnosztikai eszközök és mérőkészülékek gyártására. A motor/jármű gyártója nem köteles megadni ezeket az információkat, ha azok a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartoznak, vagy ha a gyártó, illetve az eredeti gyártó(k) saját know-how-ját képezik.

Kérésre ez a függelék a komponensek, diagnosztikai eszközök vagy mérőkészülékek bármely érdekelt gyártójának a rendelkezésére bocsátható, megkülönböztetés nélkül.

Az 1. melléklet 4. függeléke 1.3.3. szakaszának megfelelően az e szakaszban előírt információknak meg kell egyezniük az említett függelékben meghatározott információkkal.

| 1. | A jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása. |
| --- | --- |

1.

A jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása.

| 2. | A járműnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött komponensek tekintetében történt eredeti jóváhagyásakor a fedélzeti diagnosztika igazolására használt eljárás típusának leírása. |
| --- | --- |

2.

A járműnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött komponensek tekintetében történt eredeti jóváhagyásakor a fedélzeti diagnosztika igazolására használt eljárás típusának leírása.

| 3. | Az összes ellenőrzött komponens átfogó leírása a hibaészlelés és a hibajelző bekapcsolásának stratégiájával (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes komponensek másodlagos paramétereinek felsorolását is. A fedélzeti diagnosztika összes olyan használt kimeneti kódjának és formátumának felsorolása (és ezek magyarázata), amelyek a kibocsátásra kiható egyedi erőátviteli komponensekhez és a kibocsátásra nem ható egyedi erőátviteli komponensekhez kapcsolódnak, ha az adott komponens ellenőrzése szerepet játszik a hibajelző bekapcsolásában. |
| --- | --- |

3.

Az összes ellenőrzött komponens átfogó leírása a hibaészlelés és a hibajelző bekapcsolásának stratégiájával (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes komponensek másodlagos paramétereinek felsorolását is. A fedélzeti diagnosztika összes olyan használt kimeneti kódjának és formátumának felsorolása (és ezek magyarázata), amelyek a kibocsátásra kiható egyedi erőátviteli komponensekhez és a kibocsátásra nem ható egyedi erőátviteli komponensekhez kapcsolódnak, ha az adott komponens ellenőrzése szerepet játszik a hibajelző bekapcsolásában.

---

2B. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

(lásd az ezen előírás 4.6.3. szakaszában lévő táblázatot)

I.   B. JÓVÁHAGYÁS (B1. sor, fedélzeti diagnosztika – 1. fázis, NOx-csökkentés nélkül).

1. PÉLDA

Dízelmotor:

Image

2. PÉLDA

Földgázmotor:

Az országkódot követő karakterek az ezen előírás 4.6.3.1. szakaszában foglaltak szerint megállapított üzemanyag-minőséget jelölik.

Image

A motoron/járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jelek azt jelentik, hogy az adott motor-/járműtípust az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 052439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyási jel azt jelöli, hogy a jóváhagyás a 05. módosításcsomaggal módosított 49. sz. előírás követelményei szerint történt, és megfelel az ezen előírás 4.6.3. szakaszában ismertetett kibocsátáskorlátozási fázisoknak.

II.   C. JÓVÁHAGYÁS (B1. sor, fedélzeti diagnosztika – 1. fázis, NOx-csökkentéssel).

3. PÉLDA

Dízelmotor:

Image

A motoron/járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott motor-/járműtípust az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 052439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyási jel azt jelöli, hogy a jóváhagyás a 05. módosításcsomaggal módosított 49. sz. előírás követelményei szerint történt, és megfelel az ezen előírás 4.6.3. szakaszában ismertetett kibocsátáskorlátozási fázisoknak.

III.   F. JÓVÁHAGYÁS (B2. sor, fedélzeti diagnosztika – 2. fázis, NOx-csökkentés nélkül).

4. PÉLDA

PB-motorok:

Image

A motoron/járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott motor-/járműtípust az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 052439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyási jel azt jelöli, hogy a jóváhagyás a 05. módosításcsomaggal módosított 49. sz. előírás követelményei szerint történt, és megfelel az ezen előírás 4.6.3. szakaszában ismertetett kibocsátáskorlátozási fázisoknak.

IV.   G. JÓVÁHAGYÁS (B2. sor, fedélzeti diagnosztika – 2. fázis, NOx-csökkentéssel).

5. PÉLDA

Dízelmotor:

Image

A motoron/járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott motor-/járműtípust az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 052439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyási jel azt jelöli, hogy a jóváhagyás a 05. módosításcsomaggal módosított 49. sz. előírás követelményei szerint történt, és megfelel az ezen előírás 4.6.3. szakaszában ismertetett kibocsátáskorlátozási fázisoknak.

V.   J. JÓVÁHAGYÁS (C. sor, fedélzeti diagnosztika – 2. fázis, NOx-csökkentés nélkül).

6. PÉLDA

PB-motor:

Image

A motoron/járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott motor-/járműtípust az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 052439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyási jel azt jelöli, hogy a jóváhagyás a 05. módosításcsomaggal módosított 49. sz. előírás követelményei szerint történt, és megfelel az ezen előírás 4.6.3. szakaszában ismertetett kibocsátáskorlátozási fázisoknak.

VI.   EGY VAGY TÖBB ELŐÍRÁS SZERINT JÓVÁHAGYOTT MOTOR/JÁRMŰ (Lásd ezen előírás 4.7. szakaszát.).

7. PÉLDA

Image

A HL-tartományú földgázmotorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott motor-/járműtípust az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak (G. kibocsátáskorlátozási fázis) és a 24. sz. előírásnak (1) megfelelően hagyták jóvá. A jóváhagyási számok első két számjegye azt mutatja, hogy az egyes jóváhagyások kiadásakor a 49. sz. előírás a 05. módosításcsomagot, a 24. sz. előírás pedig a 03. módosításcsomagot tartalmazta.

---

(1)  A második előírás száma csak a példa kedvéért szerepel.

---

4A. MELLÉKLET

Vizsgálati eljárás

1.   BEVEZETÉS

| 1.1. | Ez a melléklet a vizsgált motor által kibocsátott gáznemű komponensek, szilárd részecskék és füst mérésének módszereit írja le. Három mérési ciklus leírása következik, amelyeket az 5.2. szakasz rendelkezései szerint kell alkalmazni:






  a) | az ESC, amely 13 állandósult állapotú üzemmódból álló ciklust jelent, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet a vizsgált motor által kibocsátott gáznemű komponensek, szilárd részecskék és füst mérésének módszereit írja le. Három mérési ciklus leírása következik, amelyeket az 5.2. szakasz rendelkezései szerint kell alkalmazni:

a)

az ESC, amely 13 állandósult állapotú üzemmódból álló ciklust jelent,

| b) | az ELR, amely egymás után következő különböző fordulatszámokon alkalmazott ugrásszerű tranziens terhelésekből áll, amelyek egyetlen vizsgálati eljárást képeznek, |
| --- | --- |

b)

az ELR, amely egymás után következő különböző fordulatszámokon alkalmazott ugrásszerű tranziens terhelésekből áll, amelyek egyetlen vizsgálati eljárást képeznek,

| c) | az ETC, amely tranziens üzemmódok másodpercről-másodpercre változó egymásutánjából áll. |
| --- | --- |

c)

az ETC, amely tranziens üzemmódok másodpercről-másodpercre változó egymásutánjából áll.

| 1.2. | A méréseket próbapadra szerelt és teljesítménymérő fékpadra kapcsolt motorral kell végezni. |
| --- | --- |

1.2.

A méréseket próbapadra szerelt és teljesítménymérő fékpadra kapcsolt motorral kell végezni.

1.3.   Mérési elv

A motor kipufogógázában lévő mérendő káros anyagok: gáznemű komponensek (szén-monoxid, összes szénhidrogén csak dízelmotorok ESC méréseinél; metántól különböző szénhidrogének csak a dízelmotorok és gázmotorok ETC méréseinél; metán csak gázmotorok ETC méréseinél és nitrogén-oxidok), részecskék (csak dízelmotoroknál) és füst (csak dízelmotorok ELR méréseinél). Ezenfelül a szén-dioxid gyakran használatos indikátorgázként a részleges vagy teljes áramú hígítórendszerek hígítási arányának meghatározásához. A helyes műszaki gyakorlat szerint a szén-dioxid általános mérése kiválóan alkalmas a mérési menetek alatti mérési problémák felderítésére.

| 1.3.1. | ESC mérések
  A bemelegedett motor üzemállapotainak egy előre meghatározott sorozata alatt folyamatosan mérni kell a fenti kibocsátásokat a hígítatlan vagy a hígított kipufogógázból vett minta felhasználásával. A mérési ciklus egy sor adott fordulatszámú és terhelési üzemmódból áll, amelyek felölelik a dízelmotorok jellemző üzemi tartományát. Minden egyes üzemmódban meg kell határozni az egyes gáznemű káros anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a motor teljesítményét, és a mért értékeket súlyozni kell. A részecskeméréshez a kipufogógázt részáramú vagy teljes áramú hígítórendszerben kondicionált környezeti levegővel kell hígítani. A részecskéket az egyes üzemmódok súlyozó tényezőjének arányában kell egyetlen megfelelő szűrőn gyűjteni. Az egyes kibocsátott káros anyagok gramm/kilowattórában kifejezett mennyiségét az e melléklet 1. függelékében leírt módon kell kiszámítani. Továbbá az ellenőrzési tartományban a műszaki szolgálat által kiválasztott három mérési ponton mérni kell az NOx mennyiségét, és a mért értékeket össze kell hasonlítani azokkal az értékekkel, amelyeket a mérési ciklusnak a kiválasztott mérési pontokat körülvevő üzemmódjaiból számítottak ki. Az NOx-csökkentés ellenőrzése mutatja a motor kibocsátás-csökkentésének hatékonyságát a motor jellemző üzemi tartományában. |
| --- | --- |

1.3.1.

ESC mérések

A bemelegedett motor üzemállapotainak egy előre meghatározott sorozata alatt folyamatosan mérni kell a fenti kibocsátásokat a hígítatlan vagy a hígított kipufogógázból vett minta felhasználásával. A mérési ciklus egy sor adott fordulatszámú és terhelési üzemmódból áll, amelyek felölelik a dízelmotorok jellemző üzemi tartományát. Minden egyes üzemmódban meg kell határozni az egyes gáznemű káros anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a motor teljesítményét, és a mért értékeket súlyozni kell. A részecskeméréshez a kipufogógázt részáramú vagy teljes áramú hígítórendszerben kondicionált környezeti levegővel kell hígítani. A részecskéket az egyes üzemmódok súlyozó tényezőjének arányában kell egyetlen megfelelő szűrőn gyűjteni. Az egyes kibocsátott káros anyagok gramm/kilowattórában kifejezett mennyiségét az e melléklet 1. függelékében leírt módon kell kiszámítani. Továbbá az ellenőrzési tartományban a műszaki szolgálat által kiválasztott három mérési ponton mérni kell az NOx mennyiségét, és a mért értékeket össze kell hasonlítani azokkal az értékekkel, amelyeket a mérési ciklusnak a kiválasztott mérési pontokat körülvevő üzemmódjaiból számítottak ki. Az NOx-csökkentés ellenőrzése mutatja a motor kibocsátás-csökkentésének hatékonyságát a motor jellemző üzemi tartományában.

| 1.3.2. | ELR mérések
  A terhelési viselkedés előírt mérései során opacitásmérővel meg kell határozni a bemelegedett motor füstölését. A mérés a motor állandó fordulatszámon történő, váltakozva 10 %-os és 100 %-os terheléseiből áll, három különböző fordulatszámon. Ezenfelül egy, a műszaki szolgálat által kiválasztott (1) negyedik terhelési ciklusban is el kell végezni a mérést, és a kapott értékeket össze kell vetni az előző terhelésekkel kapott értékekkel. A füstölés csúcsértékét az e melléklet 1. függelékében leírt átlagoló algoritmussal kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.3.2.

ELR mérések

A terhelési viselkedés előírt mérései során opacitásmérővel meg kell határozni a bemelegedett motor füstölését. A mérés a motor állandó fordulatszámon történő, váltakozva 10 %-os és 100 %-os terheléseiből áll, három különböző fordulatszámon. Ezenfelül egy, a műszaki szolgálat által kiválasztott (1) negyedik terhelési ciklusban is el kell végezni a mérést, és a kapott értékeket össze kell vetni az előző terhelésekkel kapott értékekkel. A füstölés csúcsértékét az e melléklet 1. függelékében leírt átlagoló algoritmussal kell meghatározni.

| 1.3.3. | ETC mérések
  A bemelegedett motorral az előírás szerinti tranziens ciklusban – amely jól közelíti a teherautókba és autóbuszokba szerelt nagy teljesítményű motorok úttípustól függő menetjellegét – a fenti káros anyagokat kell mérni, vagy az összes kipufogógáznak kondicionált környezeti levegővel történő hígítása után (állandó térfogatú mintavételi rendszer kettős hígítással a részecskék méréséhez), vagy pedig úgy, hogy a gáznemű komponensek meghatározása a hígítatlan kipufogógázból, a szilárd részecskék meghatározása pedig részáramú hígítórendszerrel történik. Felhasználva a teljesítménymérő fékpadtól kapott nyomaték- és fordulatszámjeleket, a teljesítményt a ciklusidő szerint integrálni kell, ami megadja a motornak a ciklusban végzett munkáját. Állandó térfogatú mintavételi rendszer esetén az NOx és a szénhidrogének koncentrációját a gázelemző készülék jeleinek a ciklusidő szerinti integrálásával kell meghatározni, míg a CO, a CO2, és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját vagy a gázelemző készülék jelének integrálásával vagy zsákos mintavétellel lehet meghatározni. Ha a mérés hígítatlan kipufogógázban történik, akkor minden gáznemű komponenst a gázelemző készülék jeleinek a ciklusidő szerinti integrálásával kell meghatározni. Részecskék esetében egy megfelelő szűrőn arányos mintát kell gyűjteni. A hígítatlan vagy a hígított kipufogógáz áramát meg kell határozni a teljes ciklusra, a kibocsátott káros anyagok tömegének kiszámításához. A kibocsátott káros anyag tömegét a motor munkájára kell vonatkoztatni, ami megadja az egyes káros anyagok kilowattórára eső kibocsátott mennyiségét grammban, az e melléklet 2. függelékében leírtak szerint. |
| --- | --- |

1.3.3.

ETC mérések

A bemelegedett motorral az előírás szerinti tranziens ciklusban – amely jól közelíti a teherautókba és autóbuszokba szerelt nagy teljesítményű motorok úttípustól függő menetjellegét – a fenti káros anyagokat kell mérni, vagy az összes kipufogógáznak kondicionált környezeti levegővel történő hígítása után (állandó térfogatú mintavételi rendszer kettős hígítással a részecskék méréséhez), vagy pedig úgy, hogy a gáznemű komponensek meghatározása a hígítatlan kipufogógázból, a szilárd részecskék meghatározása pedig részáramú hígítórendszerrel történik. Felhasználva a teljesítménymérő fékpadtól kapott nyomaték- és fordulatszámjeleket, a teljesítményt a ciklusidő szerint integrálni kell, ami megadja a motornak a ciklusban végzett munkáját. Állandó térfogatú mintavételi rendszer esetén az NOx és a szénhidrogének koncentrációját a gázelemző készülék jeleinek a ciklusidő szerinti integrálásával kell meghatározni, míg a CO, a CO2, és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját vagy a gázelemző készülék jelének integrálásával vagy zsákos mintavétellel lehet meghatározni. Ha a mérés hígítatlan kipufogógázban történik, akkor minden gáznemű komponenst a gázelemző készülék jeleinek a ciklusidő szerinti integrálásával kell meghatározni. Részecskék esetében egy megfelelő szűrőn arányos mintát kell gyűjteni. A hígítatlan vagy a hígított kipufogógáz áramát meg kell határozni a teljes ciklusra, a kibocsátott káros anyagok tömegének kiszámításához. A kibocsátott káros anyag tömegét a motor munkájára kell vonatkoztatni, ami megadja az egyes káros anyagok kilowattórára eső kibocsátott mennyiségét grammban, az e melléklet 2. függelékében leírtak szerint.

2.   MÉRÉSI FELTÉTELEK

2.1.   A motorra vonatkozó mérési feltételek

| 2.1.1. | Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Ta belépő hőmérsékletét (Kelvin fokban) és a ps
  száraz légköri nyomást (kPa-ban), és meg kell határozni az fa paramétert az alábbiak szerint. A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni:






  a) | kompressziós gyújtású motorok esetében:
  Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

  Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül: |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Ta belépő hőmérsékletét (Kelvin fokban) és a ps
  száraz légköri nyomást (kPa-ban), és meg kell határozni az fa paramétert az alábbiak szerint. A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni:

a)

kompressziós gyújtású motorok esetében:

Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

| b) | szikragyújtású motorok esetében: |
| --- | --- |

b)

szikragyújtású motorok esetében:

| 2.1.2. | A mérés érvényessége
  A mérés akkor tekinthető érvényesnek, ha fa
  -ra igaz, hogy:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

A mérés érvényessége

A mérés akkor tekinthető érvényesnek, ha fa
  -ra igaz, hogy:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Motorok a feltöltő levegő hűtésével

A feltöltő levegő hőmérsékletét regisztrálni kell, és annak ±5 K tűréssel egyenlőnek kell lennie a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez és teljes terheléshez tartozó fordulatszámon az 1. melléklet 1. függelékének 1.16.3. szakaszában megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérséklettel. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K foknak (20 oC) kell lennie.

A mérőállomás üzemi rendszerének vagy külső ventillátornak a használata esetén a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez és teljes terheléshez tartozó fordulatszámon a feltöltő levegő hőmérsékletének ±5 K tűréssel egyenlőnek kell lennie az 1. melléklet 1. függelékének 1.16.3. szakaszában megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérséklettel. A feltöltő levegő hűtőjének a fenti feltételek teljesüléséhez szükséges beállítása a mérési ciklus alatt nem változtatható meg.

2.3.   A motor szívórendszere

Olyan szívórendszert kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a levegőbeszívás ±100 Pa tűréssel a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez és teljes terheléshez tartozó fordulatszámon működő motorra meghatározott felső határértékre korlátozódjon.

2.4.   A motor kipufogórendszere

Olyan kipufogórendszert kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a rendszer ellennyomása ±1 000 Pa tűréssel egyenlő legyen a gyártó által megadott legnagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámon és teljes terheléssel működő motorra meghatározott felső határértékkel, és hogy a térfogata ±40 % tűréssel egyenlő legyen a gyártó által megadott térfogattal. Használható a mérőállomás üzemi rendszere is, ha megfelelően biztosítani tudja a motor tényleges működési viszonyait. A kipufogórendszernek meg kell felelnie az e melléklet 4. függelékének 3.4. szakaszában, valamint 7. függelékének 2.2.1. szakaszában a „Kipufogócső” címszó alatt és 2.3.1. szakaszában a „Kipufogócső” címszó alatt a kipufogógázból való mintavételre leírt előírásoknak.

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelővel, akkor a kipufogócső átmérőjének az utókezelőt tartalmazó kibővülő csőszakasz előtt legalább 4 csőátmérőnyi hosszon ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban. A kipufogó-gyűjtőcső karimája vagy a turbófeltöltő nyomócsonkja és a kipufogógáz-utókezelő közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy szűkítésének szintén a fenti a kritériumoknak kell megfelelnie, és megengedett ezek szeleppel történő beállítása. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

2.5.   Hűtőrendszer

A motorhűtő rendszer teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fenn tudja tartani a gyártó által előírt szokásos üzemi hőmérsékleteket.

2.6.   Kenőolaj

A vizsgálat során használt kenőolaj specifikációját az 1. melléklet 7.1. szakasza szerint fel kell jegyezni, és csatolni kell a mérési eredményekhez.

2.7.   Üzemanyag

Üzemanyagként az 5. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni.

Az üzemanyag hőmérsékletét és a mérési pontot a gyártó adja meg, az 1. melléklet 1.16.5. szakaszában megadott határokon belül. Az üzemanyag hőmérséklete nem lehet kisebb, mint 306 K (33 oC). Ha nincs külön megadva, a hőmérsékletnek 311 K ±5 K foknak (38 oC ±5 oC) kell lennie az üzemanyagrendszerbe való belépésnél.

Földgáz- és PB-motoroknál az üzemanyag hőmérsékletének és a mérési pontnak az 1. melléklet 1.16.5. szakaszában vagy az 1. melléklet 3. függelékének 1.16.5. szakaszában megadott határok között kell lennie, ha a motor nem alapmotor.

| 2.8 | Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelő rendszerrel, akkor a mérési ciklus alatt mért károsanyag-kibocsátásnak reprezentatívnak kell lennie a gyakorlati károsanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelni az 1. melléklet 2.2.1.13. szakaszának. |
| --- | --- |

2.8

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelő rendszerrel, akkor a mérési ciklus alatt mért károsanyag-kibocsátásnak reprezentatívnak kell lennie a gyakorlati károsanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelni az 1. melléklet 2.2.1.13. szakaszának.

| 2.8.1. | Folyamatos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelő rendszer esetében a károsanyag-kibocsátásokat úgy kell mérni, hogy az utókezelő rendszer stabil állapotban van.
  A regenerálásnak az ETC mérések során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.).
  A regenerálás ellenőrzéséhez legalább 5 ETC mérést kell végezni. A mérések alatt regisztrálni kell a kipufogási hőmérsékletet és nyomást (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.).
  Az utókezelő rendszer akkor tekinthető kielégítőnek, ha a gyártó által közölt feltételek a vizsgálat alatt elegendő ideig fennállnak.
  A mérések végeredménye a különböző ETC mérések eredményeinek számtani átlaga.
  Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos regenerációra, akkor azt a 2.8.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben az 5.2. szakasz 2. táblázatában előírt károsanyag-kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba. |
| --- | --- |

2.8.1.

Folyamatos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelő rendszer esetében a károsanyag-kibocsátásokat úgy kell mérni, hogy az utókezelő rendszer stabil állapotban van.

A regenerálásnak az ETC mérések során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.).

A regenerálás ellenőrzéséhez legalább 5 ETC mérést kell végezni. A mérések alatt regisztrálni kell a kipufogási hőmérsékletet és nyomást (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.).

Az utókezelő rendszer akkor tekinthető kielégítőnek, ha a gyártó által közölt feltételek a vizsgálat alatt elegendő ideig fennállnak.

A mérések végeredménye a különböző ETC mérések eredményeinek számtani átlaga.

Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos regenerációra, akkor azt a 2.8.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben az 5.2. szakasz 2. táblázatában előírt károsanyag-kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba.

| 2.8.2. | Időszakos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelés esetében a károsanyag-kibocsátást legalább két ETC méréssel kell mérni, az egyiket a stabilizálódott utókezelő rendszer regenerálása alatt, míg a másikat azon kívül, és az eredményeket súlyozni kell.
  A regenerálásnak az ETC mérés során legalább egyszer meg kell történnie. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.
  A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.), valamint annak időtartamát (n2). A gyártónak meg kell adnia a két regenerálás között eltelt idő (n1) meghatározásához szükséges összes adatot is. Ennek az időnek a meghatározásához szükséges részletes eljárást műszakilag megalapozott döntéssel a műszaki szolgálattal közösen kell megállapítani.
  A gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről, hogy az ETC mérés alatt történjen regenerálás. Regenerálás nem történhet ebben a motorkondicionálási szakaszban.
  A regenerálási szakaszok közötti átlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több ETC mérés számtani átlagával kell meghatározni. Ajánlott legalább egy ETC mérés lehetőleg közvetlenül a regenerációs mérés előtt, és egy mérés közvetlenül utána. Másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátás állandó marad (±15 %) a regenerálási szakaszok között. Ebben az esetben használhatók az egyetlen ETC méréssel kapott kibocsátások.
  A regenerációs mérés során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot regisztrálni kell (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, kipufogási ellennyomás stb.).
  A regenerálás alatt az 5.2. szakasz 2. táblázatában előírt károsanyag-kibocsátási határértéket túl lehet lépni.
  A mért kibocsátásokat az e melléklet 2. függelékének 5.5. és 6.3. szakasza szerint súlyozni kell, és a végeredmény nem haladhatja meg az 5.2. szakasz 2. táblázatában előírt határértékeket. |
| --- | --- |

2.8.2.

Időszakos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelés esetében a károsanyag-kibocsátást legalább két ETC méréssel kell mérni, az egyiket a stabilizálódott utókezelő rendszer regenerálása alatt, míg a másikat azon kívül, és az eredményeket súlyozni kell.

A regenerálásnak az ETC mérés során legalább egyszer meg kell történnie. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.

A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.), valamint annak időtartamát (n2). A gyártónak meg kell adnia a két regenerálás között eltelt idő (n1) meghatározásához szükséges összes adatot is. Ennek az időnek a meghatározásához szükséges részletes eljárást műszakilag megalapozott döntéssel a műszaki szolgálattal közösen kell megállapítani.

A gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről, hogy az ETC mérés alatt történjen regenerálás. Regenerálás nem történhet ebben a motorkondicionálási szakaszban.

A regenerálási szakaszok közötti átlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több ETC mérés számtani átlagával kell meghatározni. Ajánlott legalább egy ETC mérés lehetőleg közvetlenül a regenerációs mérés előtt, és egy mérés közvetlenül utána. Másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátás állandó marad (±15 %) a regenerálási szakaszok között. Ebben az esetben használhatók az egyetlen ETC méréssel kapott kibocsátások.

A regenerációs mérés során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot regisztrálni kell (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, kipufogási ellennyomás stb.).

A regenerálás alatt az 5.2. szakasz 2. táblázatában előírt károsanyag-kibocsátási határértéket túl lehet lépni.

A mért kibocsátásokat az e melléklet 2. függelékének 5.5. és 6.3. szakasza szerint súlyozni kell, és a végeredmény nem haladhatja meg az 5.2. szakasz 2. táblázatában előírt határértékeket.

---

(1)  A mérési pontokat elfogadott statisztikai véletlenítési módszerekkel kell kiválasztani.

1. függelék

ESC és ELR mérési ciklusok

1.   A MOTOR ÉS A TELJESÍTMÉNYMÉRŐ FÉKPAD BEÁLLÍTÁSAI

1.1   Az A, B és C fordulatszámok meghatározása

Az A, B és C fordulatszámokat a gyártó adja meg az alábbi rendelkezéseknek megfelelően:

Az nhi
  nagy fordulatszámot az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint meghatározott P(n) legnagyobb hasznos teljesítmény 70 %-a alapján kell meghatározni. A teljesítménygörbén az ehhez a teljesítményhez tartozó legnagyobb fordulatszám az nhi
  .

Az nlo
  kis fordulatszámot az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint megadott P(n) legnagyobb hasznos teljesítmény 50 %-a alapján kell meghatározni. A teljesítménygörbén az ehhez a teljesítményhez tartozó legkisebb fordulatszám az nhi
  .

Az A, B és C fordulatszámokat az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| A fordulatszám | = | nlo
  - 25 % (nhi - nlo) |
| --- | --- | --- |
| B fordulatszám | = | nlo + 50 % (nhi - nlo) |
| C fordulatszám | = | nlo + 75 % (nhi - nlo) |

A fordulatszám

=

nlo
  - 25 % (nhi - nlo)

B fordulatszám

=

nlo + 50 % (nhi - nlo)

C fordulatszám

=

nlo + 75 % (nhi - nlo)

Az A, B és C fordulatszámokat az alábbi módszerek valamelyikével lehet ellenőrizni:

| a) | A 85. sz. előírás szerinti, a motorteljesítmény tekintetében történő jóváhagyás során az nhi
  és az nlo
  pontos meghatározásához kiegészítő mérési pontokat is ki kell mérni. A teljesítménygörbéből meg kell állapítani a legnagyobb teljesítményt, az nhi
  -t és az nlo
  -t, az A, B és C fordulatszámokat pedig a fenti rendelkezések szerint kell kiszámítani. |
| --- | --- |

a)

A 85. sz. előírás szerinti, a motorteljesítmény tekintetében történő jóváhagyás során az nhi
  és az nlo
  pontos meghatározásához kiegészítő mérési pontokat is ki kell mérni. A teljesítménygörbéből meg kell állapítani a legnagyobb teljesítményt, az nhi
  -t és az nlo
  -t, az A, B és C fordulatszámokat pedig a fenti rendelkezések szerint kell kiszámítani.

| b) | Fel kell venni a motor jelleggörbéjét a teljes terhelési görbe mentén a legnagyobb terhelés nélküli fordulatszámtól az üresjárati fordulatszámig úgy, hogy 1 000 min-1 intervallumokra legalább 5-5 mérési pont essen, és a mérési pontokban a fordulatszám ±50 min-1 tűréssel a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám legyen. Ebből a jelleggörbéből kell megállapítani a legnagyobb teljesítményt, az nhi
  -t és az nlo
  -t, az A, B és C fordulatszámokat pedig a fenti rendelkezések szerint kell kiszámítani. |
| --- | --- |

b)

Fel kell venni a motor jelleggörbéjét a teljes terhelési görbe mentén a legnagyobb terhelés nélküli fordulatszámtól az üresjárati fordulatszámig úgy, hogy 1 000 min-1 intervallumokra legalább 5-5 mérési pont essen, és a mérési pontokban a fordulatszám ±50 min-1 tűréssel a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám legyen. Ebből a jelleggörbéből kell megállapítani a legnagyobb teljesítményt, az nhi
  -t és az nlo
  -t, az A, B és C fordulatszámokat pedig a fenti rendelkezések szerint kell kiszámítani.

Ha a mért A, B és C fordulatszámok ±3 % tűréssel egyenlőek a gyártó által megadott fordulatszámokkal, akkor a kibocsátásmérésekhez a gyártó által megadott fordulatszámokat kell használni. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál meghaladja ezt a tűrést, akkor a kibocsátásmérésekhez a mért fordulatszámokat kell használni.

1.2.   A teljesítménymérő fékpad beállításainak meghatározása

Kísérletileg meg kell határozni a nyomatékgörbét, amiből ki lehet számítani az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint az alapfelszereltséggel végzett adott mérési módokhoz a nyomatékértékeket. Szükség szerint figyelembe kell venni a motor által hajtott segédberendezések által felvett teljesítményt. A teljesítménymérő fékpad beállítását az egyes mérési módokhoz az alábbi képlettel kell kiszámítani:

| s | = | P(n) * (L/100), ha a mérés alapfelszereltséggel történik |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) – P(b)), ha a mérés nem alapfelszereltséggel történik |

s

=

P(n) * (L/100), ha a mérés alapfelszereltséggel történik

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) – P(b)), ha a mérés nem alapfelszereltséggel történik

ahol

| s | = | a teljesítménymérő fékpad beállítása, kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | a motor hasznos teljesítménye az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint, kW |
| L | = | százalékos terhelés a 2.7.1. szakasz szerint, |
| P(a) | = | a felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény az 1. melléklet 6.1. szakasza szerint |
| P(b) | = | a leszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény az 1. melléklet 6.2. szakasza szerint |

s

=

a teljesítménymérő fékpad beállítása, kW

P(n)

=

a motor hasznos teljesítménye az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint, kW

L

=

százalékos terhelés a 2.7.1. szakasz szerint,

P(a)

=

a felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény az 1. melléklet 6.1. szakasza szerint

P(b)

=

a leszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény az 1. melléklet 6.2. szakasza szerint

2.   ESC MÉRÉSI MENET

A gyártó kérésére a mérési ciklus előtt a motor mérés nélküli menetben járatható a motor és a kipufogórendszer kondicionálása céljából.

2.1.   A mintavevő szűrők előkészítése

A mérések megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, részben fedett Petri-csészébe és azzal együtt egy mérlegkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrőt le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a mérésekhez. A szűrőt a mérlegkamrából való kivétele után nyolc órán belül fel kell használni. A tárasúlyt fel kell jegyezni.

2.2.   A mérőrendszer összeállítása

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

2.3.   A hígítórendszer és a motor indítása

A hígítórendszert és a motort el kell indítani és be kell melegíteni úgy, hogy minden hőmérséklet és nyomás a legnagyobb teljesítményhez tartozó értéken stabilizálódjon, a gyártó ajánlásának és a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

2.4.   A részecske-mintavevő rendszer elindítása

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és kerülőn kell járatni. Meghatározható a hígító levegőben a részecskék háttér-koncentrációja a hígító levegőnek a részecskeszűrőn történő átbocsátásával. Szűrt hígító levegő használata esetén elegendő lehet egy mérés a vizsgálat előtt vagy után. Szűretlen hígító levegő esetén méréseket lehet végezni a ciklus elején és végén, és az értékeket átlagolni kell.

2.5.   A hígítási arány beállítása

A hígító levegőt úgy kell beszabályozni, hogy a hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül a szűrő előtt mérve egyik üzemmódban se haladja meg a 325 K (52 oC) hőmérsékletet. A hígítási aránynak (q) legalább 4-nek kell lennie.

Azoknál a rendszereknél, amelyek a CO2 vagy NOx koncentrációjának mérését használják a hígítási arány szabályozásához, a hígító levegő CO2- vagy NOx-koncentrációját minden mérés kezdetén és végén meg kell mérni. A hígító levegőben a mérés előtt és után mért CO2- és NOx-háttér-koncentrációk 100 ppm-nél (CO2), illetve 5 ppm-nél (NOx) nagyobb mértékben nem térhetnek el egymástól.

2.6.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A gázelemző készülékeken el kell végezni a nullapont és a mérőtartomány beállítását. Mintavevő zsákok használata esetén azokat ki kell vákuumozni.

2.7.   A mérési ciklus

| 2.7.1. | A következő 13 üzemmódból álló mérési ciklust kell elvégezni a vizsgálandó motorral a teljesítménymérő fékpadon:









  Üzemmód száma | Fordulatszám | Százalékos terhelés | Súlyozó tényező | Üzemmód időtartama |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | üresjárat | — | 0,15 | 4 perc |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 perc |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 perc |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 perc |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 perc |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 perc |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 perc |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 perc |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 perc |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 perc |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 perc |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 perc |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 perc |

2.7.1.

A következő 13 üzemmódból álló mérési ciklust kell elvégezni a vizsgálandó motorral a teljesítménymérő fékpadon:

Üzemmód száma

Fordulatszám

Százalékos terhelés

Súlyozó tényező

Üzemmód időtartama

1

üresjárat

—

0,15

4 perc

2

A

100

0,08

2 perc

3

B

50

0,10

2 perc

4

B

75

0,10

2 perc

5

A

50

0,05

2 perc

6

A

75

0,05

2 perc

7

A

25

0,05

2 perc

8

B

100

0,09

2 perc

9

B

25

0,10

2 perc

10

C

100

0,08

2 perc

11

C

25

0,05

2 perc

12

C

75

0,05

2 perc

13

C

50

0,05

2 perc

| 2.7.2. | A mérési program
  A mérési programot el kell indítani. A mérést a 2.7.1. szakaszban megadott sorrendben kell elvégezni.
  A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni úgy, hogy a motor az első 20 másodpercben elérje a megadott fordulatszámot és terhelést. A fordulatszámot ±50 min-1 tűréssel kell a megadott értéken tartani, a megadott nyomatékot pedig a mérési fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±2 %-ának megfelelő tűréssel kell tartani.
  A gyártó kérésére a mérési program annyiszor ismételhető, hogy elegendő legyen ahhoz, hogy nagyobb részecsketömeg gyűljön össze a szűrőn. A gyártónak részletes leírást kell adnia az adatok értelmezéséről és a számítási eljárásokról. A gáznemű kibocsátásokat csak az első ciklus alatt kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.7.2.

A mérési program

A mérési programot el kell indítani. A mérést a 2.7.1. szakaszban megadott sorrendben kell elvégezni.

A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni úgy, hogy a motor az első 20 másodpercben elérje a megadott fordulatszámot és terhelést. A fordulatszámot ±50 min-1 tűréssel kell a megadott értéken tartani, a megadott nyomatékot pedig a mérési fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±2 %-ának megfelelő tűréssel kell tartani.

A gyártó kérésére a mérési program annyiszor ismételhető, hogy elegendő legyen ahhoz, hogy nagyobb részecsketömeg gyűljön össze a szűrőn. A gyártónak részletes leírást kell adnia az adatok értelmezéséről és a számítási eljárásokról. A gáznemű kibocsátásokat csak az első ciklus alatt kell meghatározni.

| 2.7.3. | A gázelemző készülék válaszadása
  A gázelemző készülék kimenő jeleit diagrampapíros regisztrálókészülékkel kell regisztrálni, vagy hasonló adatgyűjtő rendszerrel kell mérni, miközben a kipufogógáz az egész mérési ciklus alatt átáramlik a gázelemző készüléken. |
| --- | --- |

2.7.3.

A gázelemző készülék válaszadása

A gázelemző készülék kimenő jeleit diagrampapíros regisztrálókészülékkel kell regisztrálni, vagy hasonló adatgyűjtő rendszerrel kell mérni, miközben a kipufogógáz az egész mérési ciklus alatt átáramlik a gázelemző készüléken.

| 2.7.4. | Részecske-mintavétel
  A teljes mérési folyamathoz egy szűrőt kell használni. A mérési eljárásban megadott, üzemmódonkénti súlyozó tényezőket úgy kell figyelembe venni, hogy a ciklus egyes üzemmódjaiban a kipufogógáz tömegáramával arányos mintát vesznek. Ezt a mintaáram, a mintavételi idő, illetve a hígítási arány megfelelő beállításával lehet elérni, úgy, hogy az effektív súlyozó tényezőkre a 6.6. szakaszban meghatározott kritérium teljesüljön.
  Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább a súlyozó tényező 400-szorosának kell lennie másodpercben. A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. A részecske-mintavétel befejezésének az egyes üzemmódok vége előtti 5 másodpercen belülre kell esnie. |
| --- | --- |

2.7.4.

Részecske-mintavétel

A teljes mérési folyamathoz egy szűrőt kell használni. A mérési eljárásban megadott, üzemmódonkénti súlyozó tényezőket úgy kell figyelembe venni, hogy a ciklus egyes üzemmódjaiban a kipufogógáz tömegáramával arányos mintát vesznek. Ezt a mintaáram, a mintavételi idő, illetve a hígítási arány megfelelő beállításával lehet elérni, úgy, hogy az effektív súlyozó tényezőkre a 6.6. szakaszban meghatározott kritérium teljesüljön.

Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább a súlyozó tényező 400-szorosának kell lennie másodpercben. A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. A részecske-mintavétel befejezésének az egyes üzemmódok vége előtti 5 másodpercen belülre kell esnie.

| 2.7.5. | A motor üzemállapotai
  Minden üzemmódban, ha a fordulatszámra és terhelésre vonatkozó követelmények (lásd 2.7.2. szakasz) teljesülnek a részecske-mintavétel alatt, de az egyes üzemmódok utolsó perce alatt mindenképpen, regisztrálni kell a motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét és a szívási nyomásesést, a kipufogógáz hőmérsékletét és ellennyomását, az üzemanyag-áramot és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot, a feltöltőlevegő hőmérsékletét, az üzemanyag hőmérsékletét és a páratartalmat.
  A számításhoz szükséges minden további adatot is regisztrálni kell (lásd 4. és 5. szakasz). |
| --- | --- |

2.7.5.

A motor üzemállapotai

Minden üzemmódban, ha a fordulatszámra és terhelésre vonatkozó követelmények (lásd 2.7.2. szakasz) teljesülnek a részecske-mintavétel alatt, de az egyes üzemmódok utolsó perce alatt mindenképpen, regisztrálni kell a motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét és a szívási nyomásesést, a kipufogógáz hőmérsékletét és ellennyomását, az üzemanyag-áramot és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot, a feltöltőlevegő hőmérsékletét, az üzemanyag hőmérsékletét és a páratartalmat.

A számításhoz szükséges minden további adatot is regisztrálni kell (lásd 4. és 5. szakasz).

| 2.7.6. | Az NOx mérése az ellenőrzési tartományban
  Az ellenőrzési tartományon belüli NOx-mérést közvetlenül a 13. üzemmód befejezése után kell végrehajtani.
  A mérések megkezdése előtt a motort a 13. üzemmódban három percen keresztül kondicionálni kell. Három mérést kell elvégezni a műszaki szolgálat által az ellenőrzési tartományon belül kiválasztott (1) különböző pontokban. Az egyes mérések időtartamának 2-2 percnek kell lennie.
  A mérési eljárás azonos a 13 üzemmódból álló ciklusban végzett NOx-méréssel, és azt e függelék 2.7.3., 2.7.5. és 4.1. szakasza, valamint a 4. függelék 3. szakasza szerint kell végrehajtani.
  A számítást a 4. szakasz szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.7.6.

Az NOx mérése az ellenőrzési tartományban

Az ellenőrzési tartományon belüli NOx-mérést közvetlenül a 13. üzemmód befejezése után kell végrehajtani.

A mérések megkezdése előtt a motort a 13. üzemmódban három percen keresztül kondicionálni kell. Három mérést kell elvégezni a műszaki szolgálat által az ellenőrzési tartományon belül kiválasztott (1) különböző pontokban. Az egyes mérések időtartamának 2-2 percnek kell lennie.

A mérési eljárás azonos a 13 üzemmódból álló ciklusban végzett NOx-méréssel, és azt e függelék 2.7.3., 2.7.5. és 4.1. szakasza, valamint a 4. függelék 3. szakasza szerint kell végrehajtani.

A számítást a 4. szakasz szerint kell elvégezni.

| 2.7.7. | A gázelemző készülékek ismételt ellenőrzése
  A kibocsátásmérések után nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázként ugyanezzel a gázzal meg kell ismételni az ellenőrzést. A mérések akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérőtartomány-kalibráló gáz koncentrációjának 2 %-a. |
| --- | --- |

2.7.7.

A gázelemző készülékek ismételt ellenőrzése

A kibocsátásmérések után nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázként ugyanezzel a gázzal meg kell ismételni az ellenőrzést. A mérések akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérőtartomány-kalibráló gáz koncentrációjának 2 %-a.

3.   ELR MÉRÉSI MENET

3.1.   A mérőrendszer összeállítása

Adott esetben az opacitásmérőt és a mintavevő szondákat a kipufogó hangtompítója után vagy, ha van, az utókezelő után kell elhelyezni, a műszer gyártója által előírt általános felszerelési eljárásoknak megfelelően. Az ISO 11614 szabvány 10. szakaszának előírásait is be kell tartani.

A nullapont és a teljes skála ellenőrzése előtt a műszer gyártójának ajánlása szerint az opacitásmérőt be kell melegíteni és meg kell várni, amíg stabilizálódik. Ha az opacitásmérő öblítőlevegő-rendszerrel is el van látva a mérőoptika kormozódásának megakadályozása céljából, ezt a rendszert is be kell kapcsolni és be kell állítani, a gyártó ajánlásainak megfelelően.

3.2.   Az opacitásmérő ellenőrzése

A nullapont és a teljes skála ellenőrzését opacitásmérési üzemmódban kell elvégezni, mivel az opacitásskálán csak két valóban meghatározható kalibrációs pont van, a 0 %-os és a 100 %-os opacitás. A fényelnyelési együttható ekkor korrekt módon kiszámítható a mért opacitás és a műszer gyártója által megadott LA
  érték alapján, amikor a műszert a méréshez visszakapcsolják k mérési üzemmódba.

Ha az opacitásmérő fénysugarának útjában nincs akadály, akkor a kijelzést 0,0 % ±1,0 % opacitásra kell beállítani. Ha a vevőt nem éri el fénysugár, a kijelzést 100,0 % ±1,0 % opacitásra kell beállítani.

3.3.   A mérési ciklus

3.3.1.   A motor kondicionálása

A motort és a rendszert a gyártó ajánlásai szerint a legnagyobb teljesítmény mellett be kell melegíteni, hogy a motor üzemi paraméterei stabilizálódjanak. Az előkondicionáló fázisnak az is célja, hogy a kipufogórendszerben a korábbi vizsgálatok során lerakódott anyagok ne befolyásolják a soron lévő mérések eredményét.

Ha a motor stabilizálódott, a ciklust az előkondicionáló fázis befejezésétől számított 20 ±2 másodpercen belül meg kell kezdeni. A gyártó kérésére a mérési ciklus előtt a motor mérés nélküli menetben járatható a motor és a kipufogórendszer további kondicionálása céljából.

3.3.2.   A mérési program

A mérés a 4A. melléklet 1. függelékének 1.1. szakasza szerint meghatározott három – A (1. ciklus), B (2. ciklus) és C (3.ciklus) – fordulatszámon alkalmazott három-három egymást követő ugrásszerű terhelésből áll, amelyet egy, a műszaki szolgálat által kiválasztott (1), az ellenőrzési tartományon belüli fordulatszámon és ugyancsak a szolgálat által meghatározott 10 % és 100 % közé eső terhelések mellett alkalmazott 4. ciklus követ. A 3. ábrán látható műveletsort kell végrehajtani a teljesítménymérő fékpaddal vizsgált motoron.

3. ábra

Az ELR mérés programja

Image

| a) | A motort az A fordulatszámon 10 %-os terheléssel kell működtetni 20 ±2 másodpercig. A fordulatszámot ±20 min-1 tűréssel kell a megadott értéken tartani, a megadott nyomatékot pedig a mérési fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±2 %-ának megfelelő tűréssel kell tartani. |
| --- | --- |

a)

A motort az A fordulatszámon 10 %-os terheléssel kell működtetni 20 ±2 másodpercig. A fordulatszámot ±20 min-1 tűréssel kell a megadott értéken tartani, a megadott nyomatékot pedig a mérési fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±2 %-ának megfelelő tűréssel kell tartani.

| b) | Az előző szakasz végén a gázkart gyorsan teljesen nyitott helyzetbe kell állítani, és 10 ±1 másodpercig ott kell tartani. Az teljesítménymérő fékpad terhelését úgy kell beállítani, hogy a motor fordulatszáma a szakasz első 3 másodpercében ±150 min-1 tűrésen, a szakasz további részében pedig ±20 min-1 tűrésen belül maradjon. |
| --- | --- |

b)

Az előző szakasz végén a gázkart gyorsan teljesen nyitott helyzetbe kell állítani, és 10 ±1 másodpercig ott kell tartani. Az teljesítménymérő fékpad terhelését úgy kell beállítani, hogy a motor fordulatszáma a szakasz első 3 másodpercében ±150 min-1 tűrésen, a szakasz további részében pedig ±20 min-1 tűrésen belül maradjon.

| c) | Az a) és b) pontokban leírt műveletsort kétszer meg kell ismételni. |
| --- | --- |

c)

Az a) és b) pontokban leírt műveletsort kétszer meg kell ismételni.

| d) | A harmadik ugrásszerű terhelés befejeztével a motort 20 ±2 másodpercen belül be kell állítani a B fordulatszámra és 10 %-os terhelésre. |
| --- | --- |

d)

A harmadik ugrásszerű terhelés befejeztével a motort 20 ±2 másodpercen belül be kell állítani a B fordulatszámra és 10 %-os terhelésre.

| e) | A B fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az a)–c) műveletsort. |
| --- | --- |

e)

A B fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az a)–c) műveletsort.

| f) | A harmadik ugrásszerű terhelés befejeztével a motort 20 ±2 másodpercen belül be kell állítani a C fordulatszámra és 10 %-os terhelésre. |
| --- | --- |

f)

A harmadik ugrásszerű terhelés befejeztével a motort 20 ±2 másodpercen belül be kell állítani a C fordulatszámra és 10 %-os terhelésre.

| g) | A C fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az a)–c) műveletsort. |
| --- | --- |

g)

A C fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az a)–c) műveletsort.

| h) | A harmadik ugrásszerű terhelés befejeztével a motort 20 ±2 másodpercen belül be kell állítani a kiválasztott fordulatszámra és 10 %-nál nagyobb terhelésre. |
| --- | --- |

h)

A harmadik ugrásszerű terhelés befejeztével a motort 20 ±2 másodpercen belül be kell állítani a kiválasztott fordulatszámra és 10 %-nál nagyobb terhelésre.

| i) | A kiválasztott fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az a)–c) műveletsort. |
| --- | --- |

i)

A kiválasztott fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az a)–c) műveletsort.

3.4.   A ciklusok hitelesítése

Az egyes mérési fordulatszámokon mért átlagos füstértékek (az egyes mérési fordulatszámokon a három-három egymást követő ugrásszerű terhelés alapján az e függelék 6.3.3. szakasza szerint kiszámított SVA
  , SVB
  , és SVC
  ) relatív szórásának kisebbnek kell lennie az átlagérték 15 %-ánál, illetve az 5.2. szakasz 1. táblázatában előírt határérték 10 %-ánál (amelyik nagyobb). Ha a különbség nagyobb, a mérési programot addig kell ismételni, amíg 3 egymást követő ugrásszerű terhelés során a hitelességi kritériumok nem teljesülnek.

3.5.   Az opacitásmérő ismételt ellenőrzése

Az opacitásmérő nullapont-eltolódása a mérés után nem haladhatja meg az 5.2. szakasz 1. táblázatában megadott határérték ±5,0 %-át.

4.   A KIPUFOGÓGÁZ-ÁRAM KISZÁMÍTÁSA

4.1.   A hígítatlan kipufogógáz tömegáramának meghatározása

A hígítatlan kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a kipufogógáz-áramot. A kipufogógáz tömegáramát a 4.1.1. vagy a 4.1.2. szakasz szerint kell meghatározni. A kipufogógáz-áram meghatározási pontosságának a mért érték ±2,5 %-ának, illetve a motorra megadott legnagyobb érték ±1,5 %-ának kell lennie (amelyik nagyobb). Ehhez hasonló módszerek (például az e melléklet 2. függelékének 4.2. szakaszában leírt módszerek) is használhatók.

| 4.1.1. | Közvetlen mérési módszer
  A kipufogógáz-áramot közvetlenül lehet mérni olyan mérőrendszerekkel, mint például:






  a) | nyomáskülönbség-mérő eszközök, például mérőtorok, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Közvetlen mérési módszer

A kipufogógáz-áramot közvetlenül lehet mérni olyan mérőrendszerekkel, mint például:

a)

nyomáskülönbség-mérő eszközök, például mérőtorok,

| b) | ultrahangos áramlásmérő, |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő,

| c) | örvényáramlás-mérő. |
| --- | --- |

c)

örvényáramlás-mérő.

A hibás kibocsátási értékeket okozó mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik a mérőeszközök gondos beszerelése a motor kipufogórendszerébe a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint. Különösen figyelni kell arra, hogy a motor működését és a kibocsátásokat ne befolyásolhassa a mérőeszköz beépítése.

| 4.1.2. | Levegő- és üzemanyag-mérési módszer
  Ez a levegőáram és az üzemanyagáram mérését jelenti. Olyan levegőáram-mérőket és üzemanyagáram-mérőket kell használni, amelyek megfelelnek a 4.1. szakaszban leírt pontossági követelményének. A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Levegő- és üzemanyag-mérési módszer

Ez a levegőáram és az üzemanyagáram mérését jelenti. Olyan levegőáram-mérőket és üzemanyagáram-mérőket kell használni, amelyek megfelelnek a 4.1. szakaszban leírt pontossági követelményének. A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   A hígított kipufogógáz tömegáramának meghatározása

A hígított kipufogógázzal történő kibocsátásoknak teljes áramú hígítórendszer használata esetén történő kiszámításához szükség van a hígított kipufogógáz-áram ismeretére. A hígított kipufogógáz áramát (qmdew
  ) minden üzemmódban az e melléklet 2. függelékének 4.1. szakaszában megadott általános képletekkel összhangban térfogat-kiszorításos szivattyúval (állandó térfogatú mintavétel), kritikus áramlású Venturi-csővel (állandó térfogatú mintavétel) vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel (állandó térfogatú mintavétel) kell mérni. A pontosságnak a mért érték ±2 %-ának vagy jobbnak kell lennie, és azt az e melléklet 5. függelékének 2.4. szakasza szerint kell meghatározni.

5.   A GÁZNEMŰ KÁROSANYAG-KIBOCSÁTÁSOK KISZÁMÍTÁSA

5.1.   Az adatok értelmezése

A gáznemű kibocsátások értelmezéséhez az egyes üzemmódok utolsó 30 másodpercében regisztrált értékeket kell átlagolni, és az egyes üzemmódokban a szénhidrogének, a CO és az NOx átlagos koncentrációit (conc) az átlagos regisztrált értékekből és a megfelelő kalibrációs adatokból kell meghatározni. Másféle adatrögzítés is használható, ha az ezzel egyenértékű adatgyűjtést biztosít.

Az ellenőrzési tartományon belüli NOx-mérésnél a fenti előírások csak az NOx-re vonatkoznak.

A kipufogógáz áramát (qmew
  ) vagy – ha ennek használatát választják – a hígított kipufogógáz áramát (qmdew
  ) e melléklet 4. függelékének 2.3. szakasza szerint kell meghatározni.

5.2.   Száraz/nedves korrekció

Ha a mérés eredetileg nem nedves alapon történt, akkor a mért koncentrációkat az alábbi képletekkel át kell számítani nedves alapúra koncentrációkra. Az átszámítást külön el kell végezni minden üzemmódra.

cwet
  = kW
  × cdry

A hígítatlan kipufogógázra:

Formula

vagy

Formula

vagy

Formula

valamint

kf = 0,055594 x wALF+0,0080021 x wDEL+0,0070046 x wEPS

és

Formula

ahol

| Ha | = | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| qmf,i | = | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qmad,I | = | a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| pr | = | vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa |
| pb | = | teljes légköri nyomás, kPa |
| wDEL | = | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| wEPS | = | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | = | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban |
| cCO2 | = | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| cCO | = | a CO száraz koncentrációja, százalék |

Ha

=

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

wALF

=

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

qmf,i

=

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

qmad,I

=

a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

pr

=

vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa

pb

=

teljes légköri nyomás, kPa

wDEL

=

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

wEPS

=

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

=

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban

cCO2

=

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

cCO

=

a CO száraz koncentrációja, százalék

A hígított kipufogógázra:

Formula

vagy

Formula

A hígító levegőre:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

A beszívott levegőre:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

ahol

| Ha | = | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | a hígító levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |

Ha

=

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

Hd

=

a hígító levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

ami általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

5.3.   Az NOx korrekciója a páratartalomra és a hőmérsékletre

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környezeti levegő állapotától, az NOx-koncentrációt az alábbi képletekkel meghatározott tényezőkkel korrigálni kell a környezeti levegő hőmérsékletére és páratartalmára. A tényezők a 0 és 25 g/kg száraz levegő közötti tartományban érvényesek.

| a) | kompressziós gyújtású motorok esetében:

  ahol:







  Ta | = | a beszívott levegő hőmérséklete, K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |

a)

kompressziós gyújtású motorok esetében:

ahol:

Ta

=

a beszívott levegő hőmérséklete, K

Ha

=

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

ahol

A Ha
  általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

| b) | szikragyújtású motorok esetében:
  kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

  ahol
  A Ha
  az általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből. |
| --- | --- |

b)

szikragyújtású motorok esetében:

kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

ahol

A Ha
  az általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

5.4.   A kibocsátási tömegáramok kiszámítása

A kibocsátás tömegáramát (g/h) minden üzemmódra a következők szerint kell kiszámítani. Az NOx kiszámításához értelemszerűen fel kell használni az 5.3. szakasz szerint meghatározott kh,D
  , illetve kh,G
  páratartalom-korrekciós tényezőt.

Ha a mérés eredetileg nem nedves alapon történt, akkor a mért koncentrációt az 5.2. szakasznak megfelelően át kell számítani nedves alapú koncentrációra. A 6. táblázat tartalmazza az egyes komponensekre az ideális gázok tulajdonságai és az ezen előírás szerint használt üzemanyagok alapján meghatározott ugas
  -értékeket.

| a) | a hígítatlan kipufogógáz esetében
  mgas = ugas × cgas × qmew

  ahol







  ugas | = | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | a hígítatlan kipufogógázban lévő adott komponens koncentrációja, ppm |
| qmew | = | a kipufogógáz tömegárama, kg/h |

a)

a hígítatlan kipufogógáz esetében

mgas = ugas × cgas × qmew

ahol

ugas

=

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

cgas

=

a hígítatlan kipufogógázban lévő adott komponens koncentrációja, ppm

qmew

=

a kipufogógáz tömegárama, kg/h

| b) | a hígított gáz esetében

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  ahol







  ugas | = | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas,c | = | a hígított kipufogógázban lévő adott komponensnek a háttér-koncentrációval korrigált koncentrációja, ppm |
| qmdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/h |

b)

a hígított gáz esetében

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

ahol

ugas

=

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány

cgas,c

=

a hígított kipufogógázban lévő adott komponensnek a háttér-koncentrációval korrigált koncentrációja, ppm

qmdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/h

ahol

A D hígítási tényezőt e melléklet 2. függelékének 5.4.1. szakasza szerint kell kiszámítani.

5.5.   A fajlagos károsanyag-kibocsátások kiszámítása

A károsanyag-kibocsátást (g/kWh) az egyes komponensekre az alábbi módon kell kiszámítani:

Formula

ahol

| mgas | = | az adott gáz tömege |
| --- | --- | --- |
| P (n) | = | az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint meghatározott hasznos teljesítmény. |

mgas

=

az adott gáz tömege

P (n)

=

az 1. melléklet 8.2. szakasza szerint meghatározott hasznos teljesítmény.

A fenti számításban használt súlyozó tényezők a 2.7.1. szakaszból veendők.

6. táblázat

A hígítatlan és a hígított kipufogógázban lévő különféle komponensek ugas
  -értékei

| Üzemanyag | | NOx | CO | Összes szénhidrogén/Metántól különböző szénhidrogén | CO2 | CH4 | Sűrűség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dízel | Hígítatlan kipufogógáz | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Hígított kipufogógáz | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Etanol | Hígítatlan kipufogógáz | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Hígított kipufogógáz | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| sűrített földgáz | Hígítatlan kipufogógáz | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Hígított kipufogógáz | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propán | Hígítatlan kipufogógáz | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Hígított kipufogógáz | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Bután | Hígítatlan kipufogógáz | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Hígított kipufogógáz | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Megjegyzések | : | — | a hígítatlan kipufogógáz u értékei az ideális gázok tulajdonságai alapján, a következő feltételek mellett: λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa |

Üzemanyag

NOx

CO

Összes szénhidrogén/Metántól különböző szénhidrogén

CO2

CH4

Sűrűség

Dízel

Hígítatlan kipufogógáz

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Hígított kipufogógáz

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Etanol

Hígítatlan kipufogógáz

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Hígított kipufogógáz

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

sűrített földgáz

Hígítatlan kipufogógáz

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Hígított kipufogógáz

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propán

Hígítatlan kipufogógáz

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Hígított kipufogógáz

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Bután

Hígítatlan kipufogógáz

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Hígított kipufogógáz

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Megjegyzések

:

—

a hígítatlan kipufogógáz u értékei az ideális gázok tulajdonságai alapján, a következő feltételek mellett: λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

| — | a hígított kipufogógáz u értékei az ideális gázok tulajdonságai és a levegő sűrűsége alapján |
| --- | --- |

—

a hígított kipufogógáz u értékei az ideális gázok tulajdonságai és a levegő sűrűsége alapján

| — | a sűrített földgáz u értékei legalább 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetén: C = 66–76 százalék; H = 22–25 százalék; N = 0–12 százalék |
| --- | --- |

—

a sűrített földgáz u értékei legalább 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetén: C = 66–76 százalék; H = 22–25 százalék; N = 0–12 százalék

| — | a sűrített földgáz CH-ra vonatkozó u értéke CH2,93-nak felel meg (az összes szénhidrogén esetében a CH4
  u értékét kell használni) |
| --- | --- |

—

a sűrített földgáz CH-ra vonatkozó u értéke CH2,93-nak felel meg (az összes szénhidrogén esetében a CH4
  u értékét kell használni)

5.6.   Az ellenőrzési tartomány értékeinek kiszámítása

A 2.7.6. szakasz szerint kiválasztott három ellenőrzési pontra meg kell mérni és az 5.6.1. szakasz szerint ki kell számítani az NOx-kibocsátást, továbbá a mérési ciklusnak az adott ellenőrzési ponthoz legközelebb eső üzemmódjaiból interpolációval is meg kell határozni annak értékét, az 5.6.2. szakasz szerint. Ezután a mért értékeket az 5.6.3. szakasz szerint össze kell vetni az interpolált értékekkel.

5.6.1.   A fajlagos kibocsátás kiszámítása

Az egyes ellenőrzési pontokban (Z) a kibocsátott NOx mennyiségét a következőképpen kell kiszámítani:

mNOx,Z = 0,001587 × cNOx,Z × kh,D × qmew

Formula

5.6.2.   A kibocsátás értékének meghatározása a mérési ciklus alapján

Az egyes ellenőrzési pontokra az NOx-kibocsátást interpolációval kell meghatározni a ciklusnak a kiválasztott Z ellenőrzési pontot a 4. ábrán látható módon körülvevő négy legközelebbi üzemmódjából. Ezekben az üzemmódokban (R, S, T, U):

Fordulatszám (R) = Fordulatszám (T) = nRT

Fordulatszám (S) = Fordulatszám (U) = nSU

Százalékos terhelés (R) = Százalékos terhelés (S)

Százalékos terhelés (T) = Százalékos terhelés (U).

A kiválasztott Z ellenőrzési ponton az NOx-kibocsátást a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

és

Formula

Formula

Formula

Formula

ahol

| ER, ES, ET, EU | = | fajlagos NOx-kibocsátások a környező üzemmódokban az 5.6.1. szakasz szerint számítva |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | a motor nyomatéka a környező üzemmódokban |

ER, ES, ET, EU

=

fajlagos NOx-kibocsátások a környező üzemmódokban az 5.6.1. szakasz szerint számítva

MR, MS, MT, MU

=

a motor nyomatéka a környező üzemmódokban

4. ábra

Az NOx-kibocsátás interpolációja az ellenőrzési pontra

Image

5.6.3.   Az NOx-kibocsátás értékeinek összevetése

A Z ellenőrzési pontban mért fajlagos NOx-kibocsátást (NOx,Z) össze kell vetni az interpolációval kapott értékkel (EZ), a következőképpen:

Formula

6.   A SZILÁRD KIBOCSÁTÁSOK KISZÁMÍTÁSA

6.1.   Az adatok értelmezése

A szilárd kibocsátások értelmezéséhez minden üzemmódban regisztrálni kell a szűrőkön áthaladó minta össztömegét.

A szűrőket vissza kell tenni a mérlegkamrába, és legalább egy órán át, de 80 óránál nem hosszabb ideig kondicionálni kell őket, majd meg kell mérni a tömegüket. Fel kell jegyezni a szűrők bruttó súlyát, és ebből ki kell vonni a tárasúlyt (lásd 2.1. szakasz), és az így kapott eredmény az mf
  részecskeminta-tömeg.

Ha a háttér-koncentráció miatt korrekció szükséges, akkor regisztrálni kell a szűrőn áthaladó hígító levegő tömegét (md
  ) és az abban lévő részecskék (mf, d) tömegét is. Ha több mérést végeztek, minden mérésre ki kell számítani az mf, d
  /md
  hányadost, és a kapott értékeket átlagolni kell.

6.2.   Részáramú hígítórendszer

A szilárd kibocsátás jegyzőkönyvbe veendő mérési eredményeit az alábbi lépésekkel kell meghatározni. Mivel a hígítási arány többféleképpen szabályozható, a qmedf
  különböző módokon számítható ki . Minden számítást az egyes üzemmódoknak a mintavételi időszakra kapott átlagértékeire kell alapozni.

| 6.2.1. | Izokinetikus rendszerek

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  ahol ra
  az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszetének aránya: |
| --- | --- |

6.2.1.

Izokinetikus rendszerek

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

ahol ra
  az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszetének aránya:

Formula

| 6.2.2. | CO2- vagy NOx-koncentrációmérést használó rendszerek

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  ahol







  cwE | = | az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban |
| cwA | = | az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígító levegőben |

6.2.2.

CO2- vagy NOx-koncentrációmérést használó rendszerek

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

ahol

cwE

=

az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban

cwD

=

az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban

cwA

=

az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígító levegőben

A száraz alapon mért koncentrációt e függelék 5.2. szakasza szerint át kell számítani nedves alapúra.

| 6.2.3. | CO2-mérést és a szénegyensúly feltételezését használó rendszerek (2)




  ahol







  c(CO2)D | = | CO2-koncentráció a hígított kipufogógázban |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | CO2-koncentráció a hígító levegőben |

6.2.3.

CO2-mérést és a szénegyensúly feltételezését használó rendszerek (2)

Formula

ahol

c(CO2)D

=

CO2-koncentráció a hígított kipufogógázban

c(CO2)A

=

CO2-koncentráció a hígító levegőben

(a koncentráció térfogatszázalékban és nedves alapon értendő)

Ez az egyenlet a szénegyensúly feltételezésén alapul (a motorba bevitt összes szénatom CO2 alakban távozik), és a következő lépésekben vezethető le:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

és

Formula

| 6.2.4. | Áramlásmérést használó rendszerek

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

Áramlásmérést használó rendszerek

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   Teljes áramú hígítórendszer

Minden számítást az egyes üzemmódokban a mintavétel alatt kapott átlagértékekre kell alapozni. A hígított kipufogógáz áramát (qmdew
  ) e melléklet 2. függelékének 4.1. szakasza szerint kell meghatározni. Az msep
  mintaössztömeget e melléklet 2. függelékének 6.2.1. szakasza szerint kell kiszámítani.

6.4.   A részecske-tömegáram kiszámítása

A részecske-tömegáramot az alábbiak szerint kell kiszámítani. Teljes áramú hígítórendszer használata esetén a 6.2. szakasz szerint meghatározott qmedf helyett a 6.3. szakasz szerint meghatározott qmdew-t kell használni.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

A részecske-tömegáram a háttér-koncentráció miatt az alábbiak szerint korrigálható:

Formula

ahol a D-t e melléklet 2. függelékének 5.4.1. szakasza szerint kell kiszámítani.

6.5.   A fajlagos kibocsátás kiszámítása

A szilárd kibocsátást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

6.6.   Effektív súlyozó tényező

A Wfe,i effektív súlyozó tényezőt az egyes üzemmódokra az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

Az effektív súlyozó tényezőknek ±0,003 (üresjáratban ±0,005) tűréssel egyenlőnek kell lenniük az e függelék 2.7.1. szakaszában szereplő súlyozó tényezőkkel.

7.   A FÜSTÉRTÉKEK KISZÁMÍTÁSA

7.1.   Bessel-algoritmus

A 7.3.1. szakasz szerint átszámított pillanatnyi füstértékből Bessel-algoritmussal kell kiszámítani az 1 másodperces átlagértékeket. Az algoritmus másodrendű aluláteresztő szűrőként funkcionál, és használatához iterációs számítással meg kell határozni az együtthatókat. Ezek az együtthatók az opacitásmérő rendszer válaszidejétől és lekérdezési gyakoriságától függenek. Ezért ha a rendszer válaszideje vagy lekérdezési gyakorisága megváltozik, a 7.1.1. szakaszban foglaltakat meg kell ismételni.

| 7.1.1. | A szűrő válaszidejének és a Bessel-állandóknak a kiszámítása
  A számításokhoz szükséges Bessel-válaszidő (tF) az opacitásmérő rendszer fizikai és elektromos válaszidejének a függvénye az e melléklet 4. függelékében leírtak szerint, és az alábbi összefüggésből számítható ki:



  ahol







  tp | = | fizikai válaszidő, s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | elektromos válaszidő, s |

7.1.1.

A szűrő válaszidejének és a Bessel-állandóknak a kiszámítása

A számításokhoz szükséges Bessel-válaszidő (tF) az opacitásmérő rendszer fizikai és elektromos válaszidejének a függvénye az e melléklet 4. függelékében leírtak szerint, és az alábbi összefüggésből számítható ki:

Formula

ahol

tp

=

fizikai válaszidő, s

te

=

elektromos válaszidő, s

A szűrő határfrekvenciájának (fc
  ) meghatározására szolgáló számítások 0,01 s-nál nem hosszabb idő alatt bekövetkező, 0-ról 1-re ugró bemenet alapján történnek (lásd 6. melléklet). A válaszidő definíció szerint az az idő, ami azon két időpont között telik el, amikor a Bessel-kimenet eléri ennek az ugrásnak a 10 %-át (t10
  ), illetve 90 %-át (t90
  ). Az fc
  iterációját addig kell folytatni, amíg t90
  – t10
  ≈ tF
  nem lesz. Az fc
  első iterációs lépését az alábbi képlet adja meg:

Formula

Az E és K Bessel-állandót az alábbi összefüggésekből kell számítani:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

ahol

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | A Bessel-algoritmus használata
  Az E és K értékének felhasználásával egy Si ugrásszerű bemenetre az 1 másodperces Bessel-átlagolású válaszidőt az alábbiak szerint kell kiszámítani:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  ahol
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  A t10
  és t90
  időket interpolálni kell. A t90
  és a t10
  közötti időkülönbség meghatározza az ehhez az fc értékhez tartozó tF válaszidőt. Ha ez a válaszidő nem közelíti meg eléggé a kívánt válaszidőt, az iterációt folytatni kell úgy, hogy a tényleges válaszidő 1 %-on belül megközelítse a kívánt válaszidőt, azaz:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

A Bessel-algoritmus használata

Az E és K értékének felhasználásával egy Si ugrásszerű bemenetre az 1 másodperces Bessel-átlagolású válaszidőt az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

ahol

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

A t10
  és t90
  időket interpolálni kell. A t90
  és a t10
  közötti időkülönbség meghatározza az ehhez az fc értékhez tartozó tF válaszidőt. Ha ez a válaszidő nem közelíti meg eléggé a kívánt válaszidőt, az iterációt folytatni kell úgy, hogy a tényleges válaszidő 1 %-on belül megközelítse a kívánt válaszidőt, azaz:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Az adatok értelmezése

A műszernek másodpercenként legalább 20 füstmérést kell végeznie.

7.3.   A füst meghatározása

| 7.3.1. | Az adatok átszámítása
  Mivel minden opacitásmérő alapjában véve a fényáteresztést méri, a füstértékeket a τ fényáteresztésről át kell számítani a k fényelnyelési együtthatóra az alábbiak szerint:



  és
  N = 100 - τ
  ahol







  k | = | fényelnyelési együttható, m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | a készülék gyártója által megadott effektív optikai úthossz, m |
| N | = | opacitás, % |
| τ | = | fényáteresztés, % |

7.3.1.

Az adatok átszámítása

Mivel minden opacitásmérő alapjában véve a fényáteresztést méri, a füstértékeket a τ fényáteresztésről át kell számítani a k fényelnyelési együtthatóra az alábbiak szerint:

Formula

és

N = 100 - τ

ahol

k

=

fényelnyelési együttható, m-1

LA

=

a készülék gyártója által megadott effektív optikai úthossz, m

N

=

opacitás, %

τ

=

fényáteresztés, %

Az átszámítást minden további adatfeldolgozás előtt el kell végezni.

| 7.3.2. | A Bessel-átlagolású füstérték kiszámítása
  A helyes fc
  határfrekvencia az, ami a kívánt tF
  szűrő-válaszidőt adja. Ennek a frekvenciának a 7.1.1. szakaszban leírt iterációs eljárással történő meghatározása után ki kell számítani a Bessel-algoritmus megfelelő E és K állandóit. Ezután alkalmazni kell a Bessel-algoritmust a pillanatnyi füstértékekre (k-érték), a 7.1.2. szakaszban leírtak szerint:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  A Bessel-algoritmus rekurzív jellegű. Az algoritmus elindításához ezért szükség van egy Si-1
  és Si-2
  kezdeti bemenő értékekre és egy Yi-1
  és Yi-2
  kezdeti kimenő értékekre. Ezek 0-nak vehetők fel.
  A három, A, B és C fordulatszámon az egyes ugrásszerű terhelésekre az 1 másodperces legnagyobb értéket (Ymax
  ) az egyes füstértéksorozatok egyedi Yi
  értékei közül kell kiválasztani. |
| --- | --- |

7.3.2.

A Bessel-átlagolású füstérték kiszámítása

A helyes fc
  határfrekvencia az, ami a kívánt tF
  szűrő-válaszidőt adja. Ennek a frekvenciának a 7.1.1. szakaszban leírt iterációs eljárással történő meghatározása után ki kell számítani a Bessel-algoritmus megfelelő E és K állandóit. Ezután alkalmazni kell a Bessel-algoritmust a pillanatnyi füstértékekre (k-érték), a 7.1.2. szakaszban leírtak szerint:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

A Bessel-algoritmus rekurzív jellegű. Az algoritmus elindításához ezért szükség van egy Si-1
  és Si-2
  kezdeti bemenő értékekre és egy Yi-1
  és Yi-2
  kezdeti kimenő értékekre. Ezek 0-nak vehetők fel.

A három, A, B és C fordulatszámon az egyes ugrásszerű terhelésekre az 1 másodperces legnagyobb értéket (Ymax
  ) az egyes füstértéksorozatok egyedi Yi
  értékei közül kell kiválasztani.

| 7.3.3. | Végeredmény
  Az egyes ciklusok (mérési fordulatszám) átlagos füstértékét (SV) az alábbiak szerint kell kiszámítani:






  Az A mérési fordulatszámra: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3 |
| --- | --- | --- |
| A B mérési fordulatszámra: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3 |
| A C mérési fordulatszámra: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3 |

7.3.3.

Végeredmény

Az egyes ciklusok (mérési fordulatszám) átlagos füstértékét (SV) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Az A mérési fordulatszámra:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3

A B mérési fordulatszámra:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3

A C mérési fordulatszámra:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3

ahol

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | az 1 másodperces Bessel-átlagolással kapott legnagyobb füstérték a három ugrásszerű terhelésnél |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

az 1 másodperces Bessel-átlagolással kapott legnagyobb füstérték a három ugrásszerű terhelésnél

A végeredményt az alábbiak szerint kell kiszámítani:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  A mérési pontokat elfogadott statisztikai véletlenítési módszerekkel kell kiválasztani.

(2)  Az érték csak az 5. mellékletben említett referencia-üzemanyagra érvényes.

2. függelék

ETC mérési ciklus

1.   A MOTOR JELLEGGÖRBÉJÉNEK FELVÉTELE

1.1.   A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány meghatározása

Az ETC ciklusnak a mérőállásban való előállításához a mérési ciklus előtt fel kell venni a motor jelleggörbéjét a fordulatszám-nyomaték görbe meghatározásához. Ehhez a legkisebb és legnagyobb fordulatszámok az alábbiak:

| Legkisebb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez | = | üresjárati fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| Legnagyobb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez | = | nhi
  × 1,02, illetve az ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb) |

Legkisebb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez

=

üresjárati fordulatszám

Legnagyobb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez

=

nhi
  × 1,02, illetve az ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb)

1.2.   A motorteljesítmény jelleggörbéjének felvétele

A motort a gyártó ajánlásának és a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a legnagyobb teljesítményen járatva be kell melegíteni, hogy a motor üzemi paraméterei stabilizálódjanak. Amikor a motor működése stabilizálódott, a jelleggörbét az alábbiak szerint kell felvenni:

| a) | a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni, |
| --- | --- |

a)

a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni,

| b) | a motort az injektáló szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni, |
| --- | --- |

b)

a motort az injektáló szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni,

| c) | a motor fordulatszámát átlagosan 8 ±1 min-1/s ütemben növelni kell a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebbről a legnagyobb fordulatszámra. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni. |
| --- | --- |

c)

a motor fordulatszámát átlagosan 8 ±1 min-1/s ütemben növelni kell a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebbről a legnagyobb fordulatszámra. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni.

1.3.   A jelleggörbe megszerkesztése

Az e függelék 1.2. szakasza szerint felvett összes adatpontot lineáris interpolációval össze kell kötni. Az eredményül kapott nyomatékgörbe a jelleggörbe, és ezt kell használni a motorciklus normált nyomatékértékeinek a mérési ciklus tényleges nyomatékértékeire való átszámításra, az e függelék 2. szakaszában leírtak szerint.

1.4.   Alternatív módszerek a jelleggörbe felvételére

Ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem megfelelően reprezentatív egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a mérési ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobban rendelkezésre álló nyomaték. Az e szakaszban leírt jelleggörbe-felvételi eljárástól biztonsági okokból vagy a reprezentativitás miatt való eltéréseket, valamint azok indoklását a műszaki szolgálatnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a fordulatszám folyamatos csökkentésének módszere.

1.5.   A mérések megismétlése

Egy motor jelleggörbéjét nem kell minden egyes mérési ciklus előtt felvenni. Erre akkor lehet szükség, ha:

| a) | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el,

vagy

| b) | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére. |
| --- | --- |

b)

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére.

2.   A VONATKOZTATÁSI MÉRÉSI CIKLUS ELŐÁLLÍÁTSA

A tranziens állapotokban végzett mérésekből álló ciklust e melléklet 3. függeléke írja le. A fordulatszám és nyomaték normált értékeit az alábbiak szerint át kell számítani tényleges értékekre, és ez adja a vonatkoztatási ciklust.

2.1.   A tényleges fordulatszám

A fordulatszámot az alábbi egyenlettel kell visszaszámítani:

Formula

Az nref
  vonatkoztatási fordulatszám a 3. függelékben található fékpadprogramban szereplő 100 %-os fordulatszám-értékeknek felel meg. Definíciója a következő (lásd a 2. szakasz 1. ábráját):

nref = nlo + 95 % · (nhi - nlo)

ahol nhi
  és nlo
  vagy a 2. szakasz szerint megadott érték, vagy az e melléklet 1. függelékének 1.1. szakasza szerint meghatározott érték.

2.2.   Tényleges nyomaték

A nyomaték az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra van normálva. A vonatkoztatási ciklus nyomatékértékeit az e függelék 1.3. szakaszában készített jelleggörbe segítségével kell visszaszámítani, az alábbiak szerint:

Tényleges nyomaték = (százalékos nyomaték · legnagyobb nyomaték/100)

az e függelék 2.1. szakasza szerint meghatározott adott tényleges fordulatszámra.

Az visszahajtási pontok („m”) negatív nyomatékértékei a vonatkoztatási ciklus előállításához visszaszámított értékeket vesznek fel, amelyeket az alábbi módszerek egyikével lehet meghatározni:

| a) | az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel, |
| --- | --- |

a)

az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel,

| b) | a motornak a legkisebb jelleggörbe-felvételi fordulatszámától a legnagyobb jelleggörbe-felvételi fordulatszámáig való visszahajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele, |
| --- | --- |

b)

a motornak a legkisebb jelleggörbe-felvételi fordulatszámától a legnagyobb jelleggörbe-felvételi fordulatszámáig való visszahajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele,

| c) | a motor üresjáraton és vonatkoztatási fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között. |
| --- | --- |

c)

a motor üresjáraton és vonatkoztatási fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között.

2.3.   Példa a visszaszámításra

Példaként az alábbi mérési pontokat kell visszaszámítani:

| százalékos fordulatszám | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| százalékos nyomaték | = | 82 |

százalékos fordulatszám

=

43

százalékos nyomaték

=

82

Ha adottak az alábbi értékek:

| vonatkoztatási fordulatszám | = | 2,200 min-
  1 |
| --- | --- | --- |
| üresjárati fordulatszám | = | 600 min-
  1 |

vonatkoztatási fordulatszám

=

2,200 min-
  1

üresjárati fordulatszám

=

600 min-
  1

akkor:

tényleges fordulatszám = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-
  1

tényleges nyomaték = (82 × 700/100) = 574 Nm

ha 1 288 min-1 fordulatszámon a jelleggörbe szerinti legnagyobb nyomaték 700 Nm.

3.   KIBOCSÁTÁSMÉRÉSI MENET

A gyártó kérésére a mérési ciklus előtt a motor mérés nélküli menetben járatható a motor és a kipufogórendszer kondicionálása céljából.

A földgáz- és PB-motorokat ETC ciklussal be kell járatni. A motort legalább két ETC cikluson keresztül, és mindaddig járatni kell, amíg az egy ETC ciklusban mért CO-kibocsátás már csak legfeljebb 10 %-kal haladja meg az előző ETC ciklusban mért CO-kibocsátást.

3.1.   A mintavevő szűrők előkészítése (ha vonatkozik)

A mérések megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, részben fedett Petri-csészébe és azzal együtt egy mérlegkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrőt le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a mérésekhez. A szűrőt a mérlegkamrából való kivétele után nyolc órán belül fel kell használni. A tárasúlyt fel kell jegyezni.

3.2.   A mérőrendszer összeállítása

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

3.3.   A hígítórendszer és a motor indítása

A hígítórendszert és a motort el kell indítani és be kell melegíteni úgy, hogy minden hőmérséklet és nyomás a legnagyobb teljesítményhez tartozó értéken stabilizálódjon, a gyártó ajánlásának és a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

3.4.   A részecske-mintavevő rendszer elindítása (csak dízelmotoroknál)

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és kerülőn kell járatni. Meghatározható a hígító levegőben a részecskék háttér-koncentrációja a hígító levegőnek a részecskeszűrőn történő átbocsátásával. Szűrt hígító levegő használata esetén elegendő lehet egy mérés a vizsgálat előtt vagy után. Szűretlen hígító levegő esetén méréseket lehet végezni a ciklus elején és végén, és az értékeket átlagolni kell.

A hígítórendszert és a motort el kell indítani és be kell melegíteni úgy, hogy minden hőmérséklet és nyomás stabilizálódjon, a gyártó ajánlásának és a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

Időszakos regenerálású utókezelés esetén a motor bemelegedése alatt nem történhet regenerálás.

3.5.   A hígítórendszer beállítása

A (teljes áramú és részáramú) hígítórendszer áramlási sebességeit úgy kell beállítani, hogy ne lehessen páralecsapódás a rendszerben, és hogy a szűrő felületi hőmérséklete legfeljebb 325 K (52 oC) legyen.

3.6.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A gázelemző készülékeken el kell végezni a nullapont és a mérőtartomány beállítását. Mintavevő zsákok használata esetén azokat ki kell vákuumozni.

3.7.   A motor beindítása

A stabilizált motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani, vagy gyári indítómotorral, vagy a teljesítménymérő fékpaddal. Más megoldásként a mérés közvetlenül indítható a motor előkondicionálása után (anélkül, hogy a motort leállították volna), amikor a motor eléri az üresjárati fordulatszámot.

3.8.   A mérési ciklus

| 3.8.1. | A mérési program
  A mérési programot akkor kell elkezdeni, amikor a motor elérte az üresjárati fordulatszámot. A vizsgálatot az e függelék 2. szakaszában meghatározott vonatkoztatási ciklusnak megfelelően kell elvégezni. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő jeleket 5/s vagy nagyobb gyakorisággal (10/s ajánlott) kell kiadni. A mért fordulatszámot és nyomatékot a mérési ciklus alatt legalább 1/s gyakorisággal regisztrálni kell, és a jelek elektronikus szűrése megengedett. |
| --- | --- |

3.8.1.

A mérési program

A mérési programot akkor kell elkezdeni, amikor a motor elérte az üresjárati fordulatszámot. A vizsgálatot az e függelék 2. szakaszában meghatározott vonatkoztatási ciklusnak megfelelően kell elvégezni. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő jeleket 5/s vagy nagyobb gyakorisággal (10/s ajánlott) kell kiadni. A mért fordulatszámot és nyomatékot a mérési ciklus alatt legalább 1/s gyakorisággal regisztrálni kell, és a jelek elektronikus szűrése megengedett.

| 3.8.2. | Gáznemű kibocsátások mérése |
| --- | --- |

3.8.2.

Gáznemű kibocsátások mérése

| 3.8.2.1. | Teljes áramú hígítórendszer
  A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor el kell indítani a mérőberendezést, a következőkkel egyidejűleg:






  a) | a hígító levegő mintavételének vagy elemzésének megkezdése, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

Teljes áramú hígítórendszer

A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor el kell indítani a mérőberendezést, a következőkkel egyidejűleg:

a)

a hígító levegő mintavételének vagy elemzésének megkezdése,

| b) | a hígított kipufogógáz mintavételének vagy elemzésének megkezdése, |
| --- | --- |

b)

a hígított kipufogógáz mintavételének vagy elemzésének megkezdése,

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének (állandó térfogatú mintavétel), valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése, |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének (állandó térfogatú mintavétel), valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése,

| d) | a teljesítménymérő fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása. |
| --- | --- |

d)

a teljesítménymérő fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása.

A szénhidrogének és az NOx koncentrációját folyamatosan mérni kell a hígítóalagútban, 2/s gyakorisággal. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész mérési ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel áramlásingadozásával és a mintavételi idő/mérési ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2, a metántól különböző szénhidrogének és a CH4 koncentrációját integrálással vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével kell meghatározni. A hígító levegőben lévő gáznemű káros anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni. Minden más értéket legalább 1/s gyakorisággal kell regisztrálni.

| 3.8.2.2 | A hígítatlan kipufogógáz mérése
  A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor el kell indítani a mérőműszereket, a következőkkel egyidejűleg:






  a) | a hígítatlan kipufogógáz koncentrációinak elemzése, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

A hígítatlan kipufogógáz mérése

A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor el kell indítani a mérőműszereket, a következőkkel egyidejűleg:

a)

a hígítatlan kipufogógáz koncentrációinak elemzése,

| b) | a kipufogógáz vagy a beszívott levegő és az üzemanyag áramának mérése, |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz vagy a beszívott levegő és az üzemanyag áramának mérése,

| c) | a teljesítménymérő fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása. |
| --- | --- |

c)

a teljesítménymérő fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása.

A gáznemű kibocsátások értelmezéséhez a kibocsátási koncentrációkat (szénhidrogén, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát legalább 2/s gyakorisággal kell regisztrálni, és ezeket számítógépes rendszerben kell tárolni. A rendszer válaszideje nem lehet hosszabb 10 másodpercnél. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet regisztrálni. Analóg gázelemző készülékek esetében a mérési jelek regisztrálása, és a kalibrációs adatok alkalmazása az adatok értelmezése során történhet online vagy offline módon.

A gáznemű komponensek kibocsátott tömegének kiszámításához a regisztrált koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramértékeit korrigálni kell az ezen előírás 2. szakaszában meghatározott jelátalakítási idővel. Ezért az egyes gázelemző készülékek és a kipufogógáz tömegáramát mérő műszerek válaszidejét az e melléklet 5. függelékének 4.2.1. és 1.5. szakaszában foglalt rendelkezéseknek megfelelően meg kell határozni és fel kell jegyezni.

| 3.8.3. | Részecske-mintavétel (ha vonatkozik) |
| --- | --- |

3.8.3.

Részecske-mintavétel (ha vonatkozik)

| 3.8.3.1. | Teljes áramú hígítórendszer
  A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni a részecskegyűjtésre.
  Ha nincs áramláskiegyenlítés, akkor a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét).
  Kétszeres hígítás esetén a mintaáram a mintavevő szűrőkön áthaladó áram és a másodlagos hígító levegő áramának nettó különbsége.
  Regisztrálni kell az átlagos hőmérsékletet és nyomást a gázmennyiségmérő(k) vagy áramlásmérő műszerek belépési pontján. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt (±5 % tűrés), akkor a mérést érvényteleníteni kell. A mérést meg kell ismételni kisebb áramlási sebességgel, illetve nagyobb átmérőjű szűrővel. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

Teljes áramú hígítórendszer

A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni a részecskegyűjtésre.

Ha nincs áramláskiegyenlítés, akkor a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét).

Kétszeres hígítás esetén a mintaáram a mintavevő szűrőkön áthaladó áram és a másodlagos hígító levegő áramának nettó különbsége.

Regisztrálni kell az átlagos hőmérsékletet és nyomást a gázmennyiségmérő(k) vagy áramlásmérő műszerek belépési pontján. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt (±5 % tűrés), akkor a mérést érvényteleníteni kell. A mérést meg kell ismételni kisebb áramlási sebességgel, illetve nagyobb átmérőjű szűrővel.

| 3.8.3.2. | Részáramú hígítórendszer
  A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni a részecskegyűjtésre.
  Részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerreakcióra van szükség. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt az e melléklet 5. függelékének 3.3. szakaszában leírt eljárással kell meghatározni. Ha a kipufogógáz-áram mérésének (lásd e függelék 4.2.1. szakaszát) és a részáramú rendszernek a kombinált átalakítási ideje rövidebb mint 0,3 másodperc, akkor online szabályozást lehet használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített mérési meneten alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a felfutási idő legfeljebb 1 másodperc, a teljes rendszer késése pedig legfeljebb 10 másodperc lehet.
  A teljes rendszer válaszadását úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (qmp,i
  ) reprezentatív legyen, a kipufogógáz-tömegárammal arányosan. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal készített qmp,i
  –qmew,i
  görbe regresszióanalízisét, és teljesülniük kell a következő kritériumoknak:






  a) | a qmp,i
  és qmew,i
  közötti lineáris regresszió R

  2
  korrelációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95, |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

Részáramú hígítórendszer

A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a mérési program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni a részecskegyűjtésre.

Részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerreakcióra van szükség. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt az e melléklet 5. függelékének 3.3. szakaszában leírt eljárással kell meghatározni. Ha a kipufogógáz-áram mérésének (lásd e függelék 4.2.1. szakaszát) és a részáramú rendszernek a kombinált átalakítási ideje rövidebb mint 0,3 másodperc, akkor online szabályozást lehet használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített mérési meneten alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a felfutási idő legfeljebb 1 másodperc, a teljes rendszer késése pedig legfeljebb 10 másodperc lehet.

A teljes rendszer válaszadását úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (qmp,i
  ) reprezentatív legyen, a kipufogógáz-tömegárammal arányosan. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal készített qmp,i
  –qmew,i
  görbe regresszióanalízisét, és teljesülniük kell a következő kritériumoknak:

a)

a qmp,i
  és qmew,i
  közötti lineáris regresszió R

  2
  korrelációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95,

| b) | a qmew,i
  alapján becsült qmp,i
  -értékek szórása nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének 5 %-át, |
| --- | --- |

b)

a qmew,i
  alapján becsült qmp,i
  -értékek szórása nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének 5 %-át,

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp
  tengely metszete) nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének ±2 %-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp
  tengely metszete) nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének ±2 %-át.

Választható előmérés lefolytatása is, és a kipufogógáz tömegáramára az előmérésben kapott jelet lehet felhasználni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáramlás szabályozására (prediktív szabályozás). Ilyen eljárásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer átalakítási ideje (t50,P
  ) vagy a kipufogógáz-tömegáram jelének átalakítási ideje (t50,F
  ), vagy mindkettő > 0,3 másodperc. A részáramú hígítórendszer helyesen úgy szabályozható, ha a qmp
  szabályozására használt, az előmérésben kapott qmew, pre
  -idősort, a t50,P
  - t50,F
  elővezérlési idővel eltolják.

A qmp,i
  és qmew,i
  közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni úgy, hogy a qmew, i
  -t a qmp, i
  -hez képest a t50,F
  idővel korrigálják (a korrekcióban t50,P
  -nek nincs szerepe). Vagyis a qmew
  és a qmp
  közötti időeltolódás az átalakítási idejük közötti, az e melléklet 5. függelékének 3.3. szakaszában meghatározott különbség.

| 3.8.4. | A motor leállása
  Ha a mérési ciklus valamely pontján a motor leáll, a motort újra kell kondicionálni, ismét el kell indítani, és a méréseket meg kell ismételni. Ha a mérési ciklus során bármelyik mérőműszer hibásan működik, a méréseket érvénytelennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

3.8.4.

A motor leállása

Ha a mérési ciklus valamely pontján a motor leáll, a motort újra kell kondicionálni, ismét el kell indítani, és a méréseket meg kell ismételni. Ha a mérési ciklus során bármelyik mérőműszer hibásan működik, a méréseket érvénytelennek kell tekinteni.

| 3.8.5. | A mérés befejezése
  A mérési menet befejeződésekor le kell állítani a hígított kipufogógáz térfogatának vagy a hígítatlan kipufogógáz áramának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.
  Gyűjtőzsák használata esetén a bennük lévő gázokat minél előbb, de a ciklus befejezésétől számított 20 percnél semmiképpen sem később elemezni kell.
  A kibocsátásmérések után nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázként ugyanezzel a gázzal meg kell ismételni a gázelemző készülékek ellenőrzését. A mérések akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérőtartomány-kalibráló gáz koncentrációjának 2 %-a. |
| --- | --- |

3.8.5.

A mérés befejezése

A mérési menet befejeződésekor le kell állítani a hígított kipufogógáz térfogatának vagy a hígítatlan kipufogógáz áramának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

Gyűjtőzsák használata esetén a bennük lévő gázokat minél előbb, de a ciklus befejezésétől számított 20 percnél semmiképpen sem később elemezni kell.

A kibocsátásmérések után nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázként ugyanezzel a gázzal meg kell ismételni a gázelemző készülékek ellenőrzését. A mérések akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérőtartomány-kalibráló gáz koncentrációjának 2 %-a.

3.9.   A mérési menet hitelesítése

| 3.9.1. | Adateltolás
  A mért értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a mért fordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A mért jelek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni. |
| --- | --- |

3.9.1.

Adateltolás

A mért értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a mért fordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A mért jelek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

| 3.9.2. | A ciklusmunka kiszámítása
  A Wact
  tényleges ciklusmunkát (kWh) a fékpad által mért, regisztrált fordulatszám és nyomaték értékpárjaiból kell kiszámítani. Adateltolás választása esetén ezt a számítást a mért adatok eltolása után kell elvégezni. A Wact
  tényleges ciklusmunkát a Wref
  vonatkoztatási ciklusmunkával való összehasonlításhoz és a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd e függelék 5.5. és 6.3. szakaszát) kiszámításához kell használni. A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. Ha az értékek szomszédos vonatkoztatási értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni.
  A vonatkoztatási és a tényleges ciklusmunka integrálással történő kiszámításakor a negatív nyomatékértékeket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5/s-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell venni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.
  A Wact
  értékének 0,85Wref
  és 1,05Wref
  között kell lennie. |
| --- | --- |

3.9.2.

A ciklusmunka kiszámítása

A Wact
  tényleges ciklusmunkát (kWh) a fékpad által mért, regisztrált fordulatszám és nyomaték értékpárjaiból kell kiszámítani. Adateltolás választása esetén ezt a számítást a mért adatok eltolása után kell elvégezni. A Wact
  tényleges ciklusmunkát a Wref
  vonatkoztatási ciklusmunkával való összehasonlításhoz és a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd e függelék 5.5. és 6.3. szakaszát) kiszámításához kell használni. A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. Ha az értékek szomszédos vonatkoztatási értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni.

A vonatkoztatási és a tényleges ciklusmunka integrálással történő kiszámításakor a negatív nyomatékértékeket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5/s-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell venni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.

A Wact
  értékének 0,85Wref
  és 1,05Wref
  között kell lennie.

| 3.9.3. | A mérési ciklus hitelesítő statisztikája
  Lineáris regresszióval el kell végezni a mért fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékek regresszióanalízisét a vonatkoztatási értékekre. Adateltolás választása esetén ezt a számítást a mért adatok eltolása után kell elvégezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi alakú regresszióegyenlettel:
  y = mx + b
  ahol







  y | = | a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) mért (tényleges) értéke |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | = | a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke |
| b | = | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és az y tengely metszéspontja) |

3.9.3.

A mérési ciklus hitelesítő statisztikája

Lineáris regresszióval el kell végezni a mért fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékek regresszióanalízisét a vonatkoztatási értékekre. Adateltolás választása esetén ezt a számítást a mért adatok eltolása után kell elvégezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi alakú regresszióegyenlettel:

y = mx + b

ahol

y

=

a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) mért (tényleges) értéke

m

=

a regressziós egyenes meredeksége

x

=

a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke

b

=

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és az y tengely metszéspontja)

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y-értékek szórását (SE) és a determinációs együtthatót (r
  2
  ).

Az elemzést ajánlott 1/s gyakorisággal végezni. Minden negatív vonatkoztatási nyomatékértéket és a hozzátartozó mért értéket törölni kell a ciklus nyomatékára és teljesítményére vonatkozó hitelesítő statisztikai számításból. Ahhoz, hogy a mérések hitelesnek legyenek tekinthetők, teljesülniük kell a 7. táblázat kritériumainak.

7. táblázat

A regressziós egyenes tűrései

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az X alapján becsült Y-értékek szórása (SE) | Legfeljebb 100 min–1 | A teljesítmény-jelleggörbe felvétele során mért legnagyobb nyomaték legfeljebb 13 %-a | A teljesítmény-jelleggörbe felvétele során mért legnagyobb teljesítmény legfeljebb 8 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, m | 0,95 – 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Determinációs együttható, r2 | Legalább 0,9700 | Legalább 0,8800 | Legalább 0,9100 |
| A regressziós egyenes állandója, b | ±50 min-1 | ±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb) | ±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az X alapján becsült Y-értékek szórása (SE)

Legfeljebb 100 min–1

A teljesítmény-jelleggörbe felvétele során mért legnagyobb nyomaték legfeljebb 13 %-a

A teljesítmény-jelleggörbe felvétele során mért legnagyobb teljesítmény legfeljebb 8 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, m

0,95 – 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Determinációs együttható, r2

Legalább 0,9700

Legalább 0,8800

Legalább 0,9100

A regressziós egyenes állandója, b

±50 min-1

±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb)

±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb)

A regresszióanalízisből egyes adatpontok kihagyhatók, a 8. táblázatban megadottak szerint.

8. táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható adatpontok

| Feltételek | Kihagyandó adatpontok |
| --- | --- |
| Teljes terhelés és a mért nyomaték < a vonatkoztatási nyomaték 95 %-a | Nyomaték, illetve teljesítmény |
| Teljes terhelés és a mért fordulatszám < a vonatkoztatási fordulatszám 95 %-a | Fordulatszám, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés, nem üresjárati adatpont és a mért nyomaték > a vonatkoztatási nyomaték | Nyomaték, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés, a mért fordulatszám ≤ az üresjárati fordulatszám + 50 min-1 és a mért nyomaték = a gyártó által meghatározott/mért üresjárati nyomaték ±a legnagyobb nyomaték 2 %-a | Fordulatszám, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés, a mért fordulatszám > az üresjárati fordulatszám + 50 min-1 és a mért nyomaték > a vonatkoztatási nyomaték 105 %-a | Nyomaték, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés és a mért fordulatszám > a vonatkoztatási fordulatszám 105 %-a | Fordulatszám, illetve teljesítmény |

Feltételek

Kihagyandó adatpontok

Teljes terhelés és a mért nyomaték < a vonatkoztatási nyomaték 95 %-a

Nyomaték, illetve teljesítmény

Teljes terhelés és a mért fordulatszám < a vonatkoztatási fordulatszám 95 %-a

Fordulatszám, illetve teljesítmény

Nincs terhelés, nem üresjárati adatpont és a mért nyomaték > a vonatkoztatási nyomaték

Nyomaték, illetve teljesítmény

Nincs terhelés, a mért fordulatszám ≤ az üresjárati fordulatszám + 50 min-1 és a mért nyomaték = a gyártó által meghatározott/mért üresjárati nyomaték ±a legnagyobb nyomaték 2 %-a

Fordulatszám, illetve teljesítmény

Nincs terhelés, a mért fordulatszám > az üresjárati fordulatszám + 50 min-1 és a mért nyomaték > a vonatkoztatási nyomaték 105 %-a

Nyomaték, illetve teljesítmény

Nincs terhelés és a mért fordulatszám > a vonatkoztatási fordulatszám 105 %-a

Fordulatszám, illetve teljesítmény

4.   A KIPUFOGÓGÁZ-ÁRAM KISZÁMÍTÁSA

4.1.   A hígított kipufogógáz áramának meghatározása

A ciklusban a hígított kipufogógáz teljes áramát (kg/mérés) a ciklus alatt mért értékekből és az áramlásmérő megfelelő kalibrálási adataiból kell kiszámítani (V0
  térfogat-kiszorításos szivattyú, KV
  kritikus áramlású Venturi-cső, és Cd
  hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső esetében), az e melléklet 5. függelékének 2. szakasza szerint. A következő képleteket kell alkalmazni, ha a ciklus alatt a hígított kipufogógáz hőmérsékletét hőcserélő állandó értéken [±6 K térfogat-kiszorításos szivattyú (állandó térfogatú mintavétel), ±11 K kritikus áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) vagy ±11 K hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) esetében] tartja, lásd a 4A. melléklet 7. függelékét.

Térfogat-kiszorításos szivattyú (állandó térfogatú mintavétel) esetében:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb – p1) · 273 / (101,3 · T)

ahol

| V0 | = | a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat |
| --- | --- | --- |
| NP | = | a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata |
| pb | = | légköri nyomás a mérőállásban, kPa |
| p1 | = | a légköri nyomás alatti nyomásesés a szivattyú belépő nyílásánál, kPa |
| T | = | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépőnyílásánál a ciklus alatt, K |

V0

=

a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat

NP

=

a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata

pb

=

légköri nyomás a mérőállásban, kPa

p1

=

a légköri nyomás alatti nyomásesés a szivattyú belépő nyílásánál, kPa

T

=

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépőnyílásánál a ciklus alatt, K

Kritikus áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) esetében:

med = 1,293 · t· Kv · pp / T 0,5

ahol

| t | = | ciklusidő, s |
| --- | --- | --- |
| KV | = | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra, |
| pp | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | = | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |

t

=

ciklusidő, s

KV

=

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra,

pp

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

=

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) esetében:

Formula

ahol

Formula

ahol:

| A0 | = az állandók összevonása és a mértékegységek átváltása
  = 0,006111 a következő SI mértékegységekben: |
| --- | --- |
| d | = a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| Cd | = a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| pp | = abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | = hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| rp | = a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = |
| rD | = a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

A0

= az állandók összevonása és a mértékegységek átváltása

= 0,006111 a következő SI mértékegységekben:Formula

d

= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

Cd

= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

pp

= abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

= hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

rp

= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya =Formula

rD

= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetén a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Térfogat-kiszorításos szivattyú (állandó térfogatú mintavétel) esetében:

med,i = 1,293 · V0 · NP, i · (pb – p1) · 273 / (101,3 · T)

ahol

| NP,i | = | a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban |
| --- | --- | --- |

NP,i

=

a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban

Kritikus áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) esetében:

med,i = 1,293 · Δti · KV · pp / T 0,5

ahol

| Δti | = | időintervallum, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

időintervallum, s

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (állandó térfogatú mintavétel) esetében:

med,i = 1,293 · QSSV · Δti

ahol

| Δti | = | időintervallum, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

időintervallum, s

A valós időre való átszámításokat vagy a Cd
  egy valószínű értékével, például 0,98-cal, vagy a Qssv
  egy valószínű értékével kell kezdeni. Ha a számítás a Qssv
  értékével kezdődik, akkor a Qssv
  kezdeti értékét kell használni a Reynolds-szám kiszámításához is.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál a Reynolds-számnak minden kibocsátásmérés alatt az e melléklet 5. függelékének 2.4. szakaszában meghatározott kalibrálási görbe készítéséhez használt Reynolds-számok tartományában kell lennie.

4.2.   A hígítatlan kipufogógáz tömegáramának meghatározása

A hígítatlan kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához és a részáramú hígítórendszer szabályozásához szükség van a kipufogógáz tömegáramának ismeretére. A kipufogógáz tömegáramának meghatározásához az e függelék 4.2.2–4.2.5. szakaszában leírt módszerek bármelyike használható.

4.2.1.   Válaszidő

A károsanyag-kibocsátások kiszámításához az alábbiakban leírt módszerek mindegyikénél a válaszidő legfeljebb a gázelemző készülék válaszidejére az e melléklet 5. függelékének 1.5. szakaszában előírt idő lehet.

Részáramú hígítórendszer szabályozásához rövidebb válaszidőre van szükség. Online szabályozással működő részáramú hígítórendszerek esetében a válaszidőnek ≤ 0,3 másodpercnek kell lennie. Előre rögzített mérési meneten alapuló prediktív szabályozást használó részáramú hígítórendszerek esetében ≤ 1 másodperces felfutási idejű és ≤ 5 másodperces válaszidejű áramlásmérő rendszer szükséges. A rendszer válaszidejét a készülék gyártójának kell megadnia. A kipufogógáz-áram és a részáramú hígítórendszer kombinált válaszidejére vonatkozó előírásokat a 3.8.3.2. szakasz tartalmazza.

4.2.2.   Közvetlen mérési módszer

A pillanatnyi kipufogógáz-áramot közvetlenül olyan rendszerekkel lehet mérni, mint például:

| a) | nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok, |
| --- | --- |

a)

nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok,

| b) | ultrahangos áramlásmérő, |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő,

| c) | örvényáramlás-mérő. |
| --- | --- |

c)

örvényáramlás-mérő.

A hibás kibocsátási értékeket okozó mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik a mérőeszközök gondos beszerelése a motor kipufogórendszerébe a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint. Különösen figyelni kell arra, hogy a motor működését és a kibocsátásokat ne befolyásolhassa a mérőeszköz beépítése.

A kipufogógáz-áram meghatározási pontosságának legalább a mért érték ±2,5 %-ának, illetve a motorra megadott legnagyobb érték ±1,5 %-ának kell lennie (amelyik nagyobb).

4.2.3.   A levegő és az üzemanyag áramának mérését használó módszer

Ez a levegőáram és az üzemanyagáram mérését jelenti. Olyan levegőáramlás-mérőket és üzemanyagáramlás-mérőket kell használni, amelyek megfelelnek az e függelék 4.2.2. szakaszában a kipufogógáz-áram meghatározásának pontosságára vonatkozó előírásnak. A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

Formula

4.2.4.   Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti. Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell injektálni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a beinjektálási ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének 30-szorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a beinjektálási ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja a tökéletes keveredést az indikátorgáznak a motor előtt való beinjektálásakor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja üresjáraton kisebb legyen, mint a gázelemző készülék teljes skálája.

A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

Formula

ahol

| qmew,i | = | pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | az indikátorgáz árama, cm3/min |
| cmix.i | = | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm |
| ρe | = | a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (vö. 6. táblázat) |
| cb | = | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm |

qmew,i

=

pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s

qvt

=

az indikátorgáz árama, cm3/min

cmix.i

=

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm

ρe

=

a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (vö. 6. táblázat)

cb

=

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm

Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (cmix.i
  ) 1 %-a, akkor a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A teljes rendszernek meg kell felelnie a kipufogógáz-áramra meghatározott pontossági előírásoknak, és azt az e melléklet 5. függelékének 1.7. szakasza szerint kell kalibrálni.

4.2.5.   A levegőáram és levegő/üzemanyag arány mérését használó módszer

Ez a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és a levegő/üzemanyag arányból történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

Formula

ahol:

Formula

Formula

ahol

| A/Fst | = | sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arány, kg/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | levegőfelesleg aránya |
| cCO2 | = | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| cCO | = | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| cHC | = | szénhidrogén-koncentráció, ppm |

A/Fst

=

sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arány, kg/kg

λ

=

levegőfelesleg aránya

cCO2

=

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

cCO

=

a CO száraz koncentrációja, ppm

cHC

=

szénhidrogén-koncentráció, ppm

A levegőáramlás-mérőnek meg kell felelnie az e melléklet 4. függelékének 2.2. szakaszában meghatározott pontossági előírásoknak, az alkalmazott CO2-gázelemző készüléknek meg kell felelnie az e melléklet 4. függelékének 3.3.2. szakaszában meghatározott előírásoknak, és a teljes rendszernek meg kell felelnie a kipufogógáz-áramra vonatkozó pontossági előírásoknak.

A levegőfelesleg arányának méréséhez más megoldásként használható az e melléklet 4. függelékének 3.3.6. szakaszában szereplő specifikációknak megfelelő, levegő/üzemanyag arányt mérő műszer is (például cirkónium-oxid típusú érzékelővel).

5.   A GÁZNEMŰ KIBOCSÁTÁSOK KISZÁMÍTÁSA

5.1.   Az adatok értelmezése

A hígított kipufogógázzal történő gáznemű kibocsátások értelmezéséhez a káros anyagok (CH, CO és NOx) kibocsátási koncentrációit és a hígított kipufogógáz tömegáramát az e függelék 3.8.2.1. szakaszának megfelelően regisztrálni kell, és számítógépes rendszerben kell tárolni. Analóg gázelemző készülékek esetében a mérőjelek regisztrálása, és a kalibrációs adatok alkalmazása az adatok értelmezése során történhet online vagy offline módon.

A hígítatlan kipufogógázzal történő gáznemű kibocsátások értelmezéséhez a káros anyagok (CH, CO és NOx) kibocsátási koncentrációit és a kipufogógáz tömegáramát az e függelék 3.8.2.2. szakaszának megfelelően regisztrálni kell, és számítógépes rendszerben kell tárolni. Analóg gázelemző készülékek esetében a mérőjelek regisztrálása, és a kalibrációs adatok alkalmazása az adatok értelmezése során történhet online vagy offline módon.

5.2.   Száraz/nedves korrekció

A száraz alapon mért koncentrációkat át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az alábbi képlettel. Folyamatos mérés esetén az átszámítást minden más további számítás előtt el kell végezni az egyes pillanatnyi mérésekre.

Formula

Az e melléklet 1. függelékének 5.2. szakaszában megadott átszámítási egyenleteket kell alkalmazni.

5.3.   Az NOx korrekciója a páratartalomra és a hőmérsékletre

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NOx-koncentrációt korrigálni kell az e melléklet 1. függelékének 5.3. szakaszában megadott tényezőkkel a környező levegő hőmérsékletére és páratartalmára. A tényezők a 0 és 25 g/kg száraz levegő közötti tartományban érvényesek.

5.4.   A kibocsátási tömegáramok kiszámítása

A ciklusban kibocsátott tömeget (g/mérés) az alkalmazott mérési módszertől függően a következőképpen kell kiszámítani. Ha nem nedves alapon történt a mérés, akkor a mért koncentrációkat az e melléklet 1. függelékének 5.2. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációkra. E melléklet 1. függelékének 6. táblázata tartalmazza az egyes komponensekre az ideális gázok tulajdonságai és az ezen előírás szerint használt üzemanyagok alapján meghatározott ugas
  -értékeket.

| a) | hígítatlan kipufogógáz esetében:

  ahol







  ugas | = | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány a 6. táblázatból |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas,i | = | a hígítatlan kipufogógázban lévő adott komponens pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| qmew,i | = | pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s |
| f | = | a műszer lekérdezési gyakorisága, 1/s |
| n | = | a mérések száma |

a)

hígítatlan kipufogógáz esetében:

ahol

ugas

=

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány a 6. táblázatból

cgas,i

=

a hígítatlan kipufogógázban lévő adott komponens pillanatnyi koncentrációja, ppm

qmew,i

=

pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s

f

=

a műszer lekérdezési gyakorisága, 1/s

n

=

a mérések száma

| b) | hígított kipufogógáz esetében, áramláskiegyenlítés nélkül:







  mgas | = | ugas x cgas x med |
| --- | --- | --- | --- |

b)

hígított kipufogógáz esetében, áramláskiegyenlítés nélkül:

mgas

=

ugas x cgas x med

ahol

| ugas | = | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány a 6. táblázatból |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | az adott komponens háttér-koncentrációval korrigált átlagos koncentrációja, ppm |
| med | = | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

ugas

=

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány a 6. táblázatból

cgas

=

az adott komponens háttér-koncentrációval korrigált átlagos koncentrációja, ppm

med

=

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

| c) | hígított kipufogógáz esetében, áramláskiegyenlítéssel:

  ahol







  ce,i | = | az adott komponensnek a hígított kipufogógázban mért pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | az adott komponensnek a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm |
| qmdew,i | = | a hígított kipufogógáz tömegáramának pillanatnyi értéke, kg/s |
| med | = | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |
| ugas | = | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány a 6. táblázatból |
| D | = | hígítási tényező (lásd 5.4.1. szakasz) |

c)

hígított kipufogógáz esetében, áramláskiegyenlítéssel:

ahol

ce,i

=

az adott komponensnek a hígított kipufogógázban mért pillanatnyi koncentrációja, ppm

cd

=

az adott komponensnek a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm

qmdew,i

=

a hígított kipufogógáz tömegáramának pillanatnyi értéke, kg/s

med

=

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

ugas

=

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány a 6. táblázatból

D

=

hígítási tényező (lásd 5.4.1. szakasz)

Adott esetben a metántól különböző szénhidrogének (NMHC) és a CH4 koncentrációját az e melléklet 4. függelékének 3.3.4. szakaszában megadott módszerek valamelyikével kell kiszámítani a következők szerint:

| a) | Gázkromatográfiás módszer (csak teljes áramú hígítórendszernél):
  cNMHC = cHC – cCH4 |
| --- | --- |

a)

Gázkromatográfiás módszer (csak teljes áramú hígítórendszernél):

cNMHC = cHC – cCH4

| b) | Metánkiválasztót (NMC) használó módszer:


  ahol







  cHC(w/Cutter) | = | CH-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/oCutter) | = | CH-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a metánkiválasztót |

b)

Metánkiválasztót (NMC) használó módszer:

ahol

cHC(w/Cutter)

=

CH-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón

cHC(w/oCutter)

=

CH-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a metánkiválasztót

5.4.1.   A háttér-koncentrációkkal korrigált koncentrációk meghatározása (csak teljes áramú hígítórendszernél)

A káros anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígító levegőben lévő gáznemű káros anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő-zsákos módszerrel, vagy pedig folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

Formula

ahol

| ce | = | az adott káros anyagnak a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- | --- |
| cd | = | az adott káros anyagnak a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm |
| D | = | hígítási tényező |

ce

=

az adott káros anyagnak a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

cd

=

az adott káros anyagnak a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm

D

=

hígítási tényező

A hígítási tényező kiszámítása a következő:

| a) | Dízelmotorok és PB-motorok esetében |
| --- | --- |

a)

Dízelmotorok és PB-motorok esetében

| b) | Földgázmotorok esetében

  ahol







  cCO2 | = | a hígított kipufogógázban lévő CO2 koncentrációja, térfogatszázalék |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| cNMHC | = | a hígított kipufogógázban lévő, metántól különböző szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| cCO | = | a hígított kipufogógázban lévő CO koncentrációja, ppm |
| FS | = | sztöchiometriai együttható |

b)

Földgázmotorok esetében

ahol

cCO2

=

a hígított kipufogógázban lévő CO2 koncentrációja, térfogatszázalék

cHC

=

a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

cNMHC

=

a hígított kipufogógázban lévő, metántól különböző szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

cCO

=

a hígított kipufogógázban lévő CO koncentrációja, ppm

FS

=

sztöchiometriai együttható

A száraz alapon mért koncentrációkat az e melléklet 1. függelékének 5.2. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációkra.

A sztöchiometriai együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol

| α, ε | = | a CHαOε összetételű üzemanyag mólarányai. |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

a CHαOε összetételű üzemanyag mólarányai.

Ha az üzemanyag összetétele nem ismert, akkor alternatívaként a következő sztöchiometriai együtthatókat lehet használni:

| FS (dízel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (PB) | = | 11,6 |
| FS (földgáz) | = | 9,5 |
| FS (etanol) | = | 12,3 |

FS (dízel)

=

13,4

FS (PB)

=

11,6

FS (földgáz)

=

9,5

FS (etanol)

=

12,3

5.5.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A kibocsátásokat (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | Minden komponens az NOx kivételével: |
| --- | --- |

a)

Minden komponens az NOx kivételével:

| b) | NOx:

  ahol







  Wact | = | tényleges ciklusmunka, a 3.9.2. szakasz szerint meghatározva |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NOx:

ahol

Wact

=

tényleges ciklusmunka, a 3.9.2. szakasz szerint meghatározva

5.5.1.   Időszakos kipufogógáz-utókezelés esetében a károsanyag-kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:

Formula

ahol

| n1 | = | két regeneráció közötti ETC mérések száma |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | regeneráció alatti ETC mérések száma (legalább egy ETC mérés) |
| Mgas,n2 | = | kibocsátás a regeneráció alatt |
| Mgas,n1 | = | kibocsátás a regeneráció után |

n1

=

két regeneráció közötti ETC mérések száma

n2

=

regeneráció alatti ETC mérések száma (legalább egy ETC mérés)

Mgas,n2

=

kibocsátás a regeneráció alatt

Mgas,n1

=

kibocsátás a regeneráció után

6.   A SZILÁRD KIBOCSÁTÁS KISZÁMÍTÁSA (HA VONATKOZIK)

6.1.   Az adatok értelmezése

A részecskeszűrőt a mérés befejezését követő egy órán belül vissza kell helyezni a mérlegkamrába. Legalább egy órán át, de 80 órát nem meghaladóan egy porszennyeződéstől védett, részben fedett Petri-csészében kell kondicionálni, és azután meg kell mérni a tömegét. A szűrők bruttó tömegét fel kell jegyezni, és a tárasúlyt le kell vonni, ez adja meg a részecskeminta tömegét (mf
  ). A részecskekoncentráció értelmezéséhez a mérési ciklusban a szűrőkön áthaladt teljes mintatömeget (msep
  ) rögzíteni kell.

Ha a háttér-koncentráció miatt korrekció szükséges, akkor regisztrálni kell a szűrőn áthaladó hígító levegő tömegét (md
  ) és a részecsketömeget (mf,d
  ) is.

6.2.   A tömegáram kiszámítása

6.2.1.   Teljes áramú hígítórendszer

A részecsketömeget (g/mérés) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol

| mf | = | a ciklus alatt összegyűlt részecskeminta tömege, mg |
| --- | --- | --- |
| msep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| med | = | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

mf

=

a ciklus alatt összegyűlt részecskeminta tömege, mg

msep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

med

=

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Kétszeres hígítású rendszer alkalmazása esetén a másodlagos hígító levegő tömegét le kell vonni a részecskeszűrőkön áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz-minta össztömegéből.

Formula

ahol

| mset | = | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | a másodlagos hígító levegő tömege, kg |

mset

=

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg

mssd

=

a másodlagos hígító levegő tömege, kg

Ha a 3.4. szakasz szerint megtörtént a hígító levegőben lévő részecskék koncentrációjának (háttér-koncentráció) meghatározása, a részecsketömeg a háttér-koncentrációval korrigálható. Ebben az esetben a részecsketömeget (g/mérés) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol

mPT, msep, med = lásd fent

| md | = | az elsődleges hígító levegő tömege a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel mérve, kg |
| --- | --- | --- |
| mf, d | = | az elsődleges hígító levegőből származó részecskék tömege, mg |
| D | = | az 5.4.1. szakasz szerint meghatározott hígítási tényező |

md

=

az elsődleges hígító levegő tömege a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel mérve, kg

mf, d

=

az elsődleges hígító levegőből származó részecskék tömege, mg

D

=

az 5.4.1. szakasz szerint meghatározott hígítási tényező

6.2.2.   Részáramú hígítórendszer

A részecskék tömegét (g/mérés) a következő módszerek egyikével kell kiszámítani:

| a) | ahol







  mf | = | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| medf | = | az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

a)

Formula

ahol

mf

=

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

msep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

medf

=

az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Az ekvivalens hígított kipufogógáz össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

ahol

| qmedf,i | = | a hígított kipufogógáz pillanatnyi ekvivalens tömegárama, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmew,i | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| rd,i | = | pillanatnyi hígítási arány |
| qmdew,i | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qmdw,i | = | a hígító levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | = | a mérések száma |

qmedf,i

=

a hígított kipufogógáz pillanatnyi ekvivalens tömegárama, kg/s

qmew,i

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

rd,i

=

pillanatnyi hígítási arány

qmdew,i

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qmdw,i

=

a hígító levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

=

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

=

a mérések száma

| b) | ahol







  mf | = | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt |

b)

Formula

ahol

mf

=

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

rs

=

az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt

ahol:

ahol

| mse | = | a minta tömege a ciklusban, kg |
| --- | --- | --- |
| mew | = | a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| msep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| msed | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |

mse

=

a minta tömege a ciklusban, kg

mew

=

a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

msep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

msed

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

| Megjegyzés | : | Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetén az msep
  és az msed
  megegyezik. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetén az msep
  és az msed
  megegyezik.

6.3.   A fajlagos kibocsátás kiszámítása

A szilárd kibocsátást (g/kWh) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol

| Wact | = | tényleges ciklusmunka, a 3.9.2. szakasz szerint meghatározva, kWh. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

tényleges ciklusmunka, a 3.9.2. szakasz szerint meghatározva, kWh.

| 6.3.1 | Időszakos regenerálású utókezelő rendszer esetében a kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:



  ahol







  n1 | = | két regenerálás közötti ETC mérések száma |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | a regenerálás alatti ETC mérések száma (legalább egy ETC mérés) |
| | = | kibocsátások a regenerálás alatt |
| | = | kibocsátások, amikor nincs regenerálás |

6.3.1

Időszakos regenerálású utókezelő rendszer esetében a kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:

Formula

ahol

n1

=

két regenerálás közötti ETC mérések száma

n2

=

a regenerálás alatti ETC mérések száma (legalább egy ETC mérés)

Formula

=

kibocsátások a regenerálás alatt

Formula

=

kibocsátások, amikor nincs regenerálás

3. függelék

ETC fékpadprogram

| Idő
  (s) | Normált fordulatszám
  (százalék) | Normált nyomaték
  (százalék) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | „m” |
| 38 | 82,9 | „m” |
| 39 | 51,3 | „m” |
| 40 | 28,5 | „m” |
| 41 | 29,3 | „m” |
| 42 | 26,7 | „m” |
| 43 | 20,4 | „m” |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | „m” |
| 87 | 52 | „m” |
| 88 | 43,3 | „m” |
| 89 | 36,1 | „m” |
| 90 | 27,6 | „m” |
| 91 | 21,1 | „m” |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | „m” |
| 119 | 44,3 | „m” |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | „m” |
| 125 | 65,3 | „m” |
| 126 | 64 | „m” |
| 127 | 59,7 | „m” |
| 128 | 52,8 | „m” |
| 129 | 45,9 | „m” |
| 130 | 38,7 | „m” |
| 131 | 32,4 | „m” |
| 132 | 27 | „m” |
| 133 | 21,7 | „m” |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | „m” |
| 165 | 50 | „m” |
| 166 | 49,2 | „m” |
| 167 | 49,3 | „m” |
| 168 | 49,9 | „m” |
| 169 | 51,6 | „m” |
| 170 | 49,7 | „m” |
| 171 | 48,5 | „m” |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | „m” |
| 177 | 53,6 | „m” |
| 178 | 40,8 | „m” |
| 179 | 32,9 | „m” |
| 180 | 26,3 | „m” |
| 181 | 20,9 | „m” |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | „m” |
| 232 | 43,6 | „m” |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | „m” |
| 248 | 65,5 | „m” |
| 249 | 64,4 | „m” |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | „m” |
| 254 | 56,9 | „m” |
| 255 | 54,5 | „m” |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | „m” |
| 275 | 67,1 | „m” |
| 276 | 66,7 | „m” |
| 277 | 65,6 | „m” |
| 278 | 64,5 | „m” |
| 279 | 62,9 | „m” |
| 280 | 59,3 | „m” |
| 281 | 54,1 | „m” |
| 282 | 51,3 | „m” |
| 283 | 47,9 | „m” |
| 284 | 43,6 | „m” |
| 285 | 39,4 | „m” |
| 286 | 34,7 | „m” |
| 287 | 29,8 | „m” |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | „m” |
| 290 | 35,5 | „m” |
| 291 | 20,9 | „m” |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | „m” |
| 294 | 32 | „m” |
| 295 | 23,6 | „m” |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | „m” |
| 305 | 29,2 | „m” |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | „m” |
| 317 | 59 | „m” |
| 318 | 50,7 | „m” |
| 319 | 41,8 | „m” |
| 320 | 34,7 | „m” |
| 321 | 28,7 | „m” |
| 322 | 25,2 | „m” |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | „m” |
| 380 | 45,5 | „m” |
| 381 | 44,7 | „m” |
| 382 | 43,8 | „m” |
| 383 | 41 | „m” |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | „m” |
| 390 | 49,9 | „m” |
| 391 | 48 | „m” |
| 392 | 45,3 | „m” |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | „m” |
| 465 | 51,7 | „m” |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | „m” |
| 472 | 60,1 | „m” |
| 473 | 53,2 | „m” |
| 474 | 44 | „m” |
| 475 | 35,2 | „m” |
| 476 | 30,5 | „m” |
| 477 | 26,5 | „m” |
| 478 | 22,5 | „m” |
| 479 | 20,4 | „m” |
| 480 | 19,1 | „m” |
| 481 | 19,1 | „m” |
| 482 | 13,4 | „m” |
| 483 | 6,7 | „m” |
| 484 | 3,2 | „m” |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | „m” |
| 493 | 38,4 | „m” |
| 494 | 39,4 | „m” |
| 495 | 39,7 | „m” |
| 496 | 40,5 | „m” |
| 497 | 40,8 | „m” |
| 498 | 39,7 | „m” |
| 499 | 39,2 | „m” |
| 500 | 38,7 | „m” |
| 501 | 32,7 | „m” |
| 502 | 30,1 | „m” |
| 503 | 21,9 | „m” |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | „m” |
| 528 | 54,5 | „m” |
| 529 | 51,3 | „m” |
| 530 | 45,5 | „m” |
| 531 | 40,8 | „m” |
| 532 | 38,9 | „m” |
| 533 | 36,6 | „m” |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | „m” |
| 550 | 66,8 | „m” |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | „m” |
| 563 | 56 | „m” |
| 564 | 53,9 | „m” |
| 565 | 52,1 | „m” |
| 566 | 49,9 | „m” |
| 567 | 46,4 | „m” |
| 568 | 43,6 | „m” |
| 569 | 40,8 | „m” |
| 570 | 37,5 | „m” |
| 571 | 27,8 | „m” |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | „m” |
| 595 | 31,6 | „m” |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | „m” |
| 607 | 39 | „m” |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | „m” |
| 616 | 49,1 | „m” |
| 617 | 47 | „m” |
| 618 | 43,1 | „m” |
| 619 | 39,2 | „m” |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | „m” |
| 641 | 51 | „m” |
| 642 | 49,4 | „m” |
| 643 | 49,2 | „m” |
| 644 | 48,6 | „m” |
| 645 | 47,5 | „m” |
| 646 | 46,5 | „m” |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | „m” |
| 661 | 55,4 | „m” |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | „m” |
| 666 | 52 | „m” |
| 667 | 50,4 | „m” |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | „m” |
| 702 | 64,3 | „m” |
| 703 | 63 | „m” |
| 704 | 62,2 | „m” |
| 705 | 61,6 | „m” |
| 706 | 62,4 | „m” |
| 707 | 62,2 | „m” |
| 708 | 61 | „m” |
| 709 | 58,7 | „m” |
| 710 | 55,5 | „m” |
| 711 | 51,7 | „m” |
| 712 | 49,2 | „m” |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | „m” |
| 715 | 46,2 | „m” |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | „m” |
| 720 | 41,9 | „m” |
| 721 | 41,3 | „m” |
| 722 | 41,4 | „m” |
| 723 | 41,2 | „m” |
| 724 | 41,8 | „m” |
| 725 | 41,8 | „m” |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | „m” |
| 729 | 43,9 | „m” |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | „m” |
| 732 | 57,1 | „m” |
| 733 | 52 | „m” |
| 734 | 44,4 | „m” |
| 735 | 40,2 | „m” |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | „m” |
| 758 | 49,1 | „m” |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | „m” |
| 777 | 60,3 | „m” |
| 778 | 58,7 | „m” |
| 779 | 57,2 | „m” |
| 780 | 56,1 | „m” |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | „m” |
| 789 | 59,3 | „m” |
| 790 | 58,6 | „m” |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | „m” |
| 825 | 48,6 | „m” |
| 826 | 47,9 | „m” |
| 827 | 46,8 | „m” |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | „m” |
| 836 | 59 | „m” |
| 837 | 59,8 | „m” |
| 838 | 60,3 | „m” |
| 839 | 61,2 | „m” |
| 840 | 61,8 | „m” |
| 841 | 62,5 | „m” |
| 842 | 62,4 | „m” |
| 843 | 61,5 | „m” |
| 844 | 63,7 | „m” |
| 845 | 61,9 | „m” |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | „m” |
| 848 | 59,2 | „m” |
| 849 | 57,3 | „m” |
| 850 | 52,3 | „m” |
| 851 | 49,3 | „m” |
| 852 | 47,3 | „m” |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | „m” |
| 856 | 44,3 | „m” |
| 857 | 43,1 | „m” |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | „m” |
| 876 | 60,3 | „m” |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | „m” |
| 886 | 63,1 | „m” |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | „m” |
| 896 | 61,2 | „m” |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | „m” |
| 907 | 58,2 | „m” |
| 908 | 57,6 | „m” |
| 909 | 57,1 | „m” |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | „m” |
| 915 | 55,2 | „m” |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | „m” |
| 1 001 | 55,2 | „m” |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | „m” |
| 1 018 | 49,3 | „m” |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | „m” |
| 1 021 | 49,4 | „m” |
| 1 022 | 48,3 | „m” |
| 1 023 | 49,4 | „m” |
| 1 024 | 48,5 | „m” |
| 1 025 | 48,7 | „m” |
| 1 026 | 48,7 | „m” |
| 1 027 | 49,1 | „m” |
| 1 028 | 49 | „m” |
| 1 029 | 49,8 | „m” |
| 1 030 | 48,7 | „m” |
| 1 031 | 48,5 | „m” |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | „m” |
| 1 068 | 45,5 | „m” |
| 1 069 | 44,2 | „m” |
| 1 070 | 43 | „m” |
| 1 071 | 42,5 | „m” |
| 1 072 | 41 | „m” |
| 1 073 | 39,9 | „m” |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | „m” |
| 1 102 | 58,8 | „m” |
| 1 103 | 57,7 | „m” |
| 1 104 | 56 | „m” |
| 1 105 | 54,7 | „m” |
| 1 106 | 53,3 | „m” |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | „m” |
| 1 120 | 57,9 | „m” |
| 1 121 | 57,6 | „m” |
| 1 122 | 56,3 | „m” |
| 1 123 | 55 | „m” |
| 1 124 | 53,7 | „m” |
| 1 125 | 52,1 | „m” |
| 1 126 | 51,1 | „m” |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | „m” |
| 1 138 | 45,4 | „m” |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | „m” |
| 1 173 | 57,6 | „m” |
| 1 174 | 56,9 | „m” |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | „m” |
| 1 248 | 58,8 | „m” |
| 1 249 | 58,8 | „m” |
| 1 250 | 58,7 | „m” |
| 1 251 | 59,1 | „m” |
| 1 252 | 59,1 | „m” |
| 1 253 | 59,4 | „m” |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | „m” |
| 1 256 | 60,1 | „m” |
| 1 257 | 60,6 | „m” |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | „m” |
| 1 261 | 59,7 | „m” |
| 1 262 | 59,6 | „m” |
| 1 263 | 59,8 | „m” |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | „m” |
| 1 268 | 59,6 | „m” |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | „m” |
| 1 486 | 59,5 | „m” |
| 1 487 | 59,2 | „m” |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | „m” |
| 1 490 | 58,7 | „m” |
| 1 491 | 57,9 | „m” |
| 1 492 | 58,2 | „m” |
| 1 493 | 57,6 | „m” |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | „m” |
| 1 523 | 56,7 | „m” |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | „m” |
| 1 527 | 56,3 | „m” |
| 1 528 | 56,3 | „m” |
| 1 529 | 56 | „m” |
| 1 530 | 56,7 | „m” |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | „m” |
| 1 533 | 56,9 | „m” |
| 1 534 | 57,4 | „m” |
| 1 535 | 57,4 | „m” |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | „m” |
| 1 538 | 59,1 | „m” |
| 1 539 | 59,4 | „m” |
| 1 540 | 59,6 | „m” |
| 1 541 | 59,5 | „m” |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | „m” |
| 1 550 | 57,4 | „m” |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | „m” |
| 1 645 | 60,8 | „m” |
| 1 646 | 60,7 | „m” |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | „m” |
| 1 668 | 61,4 | „m” |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | „m” |
| 1 739 | 60,9 | „m” |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | „m” |
| 1 742 | 59,8 | „m” |
| 1 743 | 59,1 | „m” |
| 1 744 | 58,8 | „m” |
| 1 745 | 58,8 | „m” |
| 1 746 | 58,2 | „m” |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| „m” | = | visszahajtás |

Idő

(s)

Normált fordulatszám

(százalék)

Normált nyomaték

(százalék)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

„m”

38

82,9

„m”

39

51,3

„m”

40

28,5

„m”

41

29,3

„m”

42

26,7

„m”

43

20,4

„m”

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

„m”

87

52

„m”

88

43,3

„m”

89

36,1

„m”

90

27,6

„m”

91

21,1

„m”

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

„m”

119

44,3

„m”

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

„m”

125

65,3

„m”

126

64

„m”

127

59,7

„m”

128

52,8

„m”

129

45,9

„m”

130

38,7

„m”

131

32,4

„m”

132

27

„m”

133

21,7

„m”

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

„m”

165

50

„m”

166

49,2

„m”

167

49,3

„m”

168

49,9

„m”

169

51,6

„m”

170

49,7

„m”

171

48,5

„m”

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

„m”

177

53,6

„m”

178

40,8

„m”

179

32,9

„m”

180

26,3

„m”

181

20,9

„m”

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

„m”

232

43,6

„m”

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

„m”

248

65,5

„m”

249

64,4

„m”

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

„m”

254

56,9

„m”

255

54,5

„m”

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

„m”

275

67,1

„m”

276

66,7

„m”

277

65,6

„m”

278

64,5

„m”

279

62,9

„m”

280

59,3

„m”

281

54,1

„m”

282

51,3

„m”

283

47,9

„m”

284

43,6

„m”

285

39,4

„m”

286

34,7

„m”

287

29,8

„m”

288

20,9

73,4

289

36,9

„m”

290

35,5

„m”

291

20,9

„m”

292

49,7

11,9

293

42,5

„m”

294

32

„m”

295

23,6

„m”

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

„m”

305

29,2

„m”

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

„m”

317

59

„m”

318

50,7

„m”

319

41,8

„m”

320

34,7

„m”

321

28,7

„m”

322

25,2

„m”

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

„m”

380

45,5

„m”

381

44,7

„m”

382

43,8

„m”

383

41

„m”

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

„m”

390

49,9

„m”

391

48

„m”

392

45,3

„m”

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

„m”

465

51,7

„m”

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

„m”

472

60,1

„m”

473

53,2

„m”

474

44

„m”

475

35,2

„m”

476

30,5

„m”

477

26,5

„m”

478

22,5

„m”

479

20,4

„m”

480

19,1

„m”

481

19,1

„m”

482

13,4

„m”

483

6,7

„m”

484

3,2

„m”

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

„m”

493

38,4

„m”

494

39,4

„m”

495

39,7

„m”

496

40,5

„m”

497

40,8

„m”

498

39,7

„m”

499

39,2

„m”

500

38,7

„m”

501

32,7

„m”

502

30,1

„m”

503

21,9

„m”

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

„m”

528

54,5

„m”

529

51,3

„m”

530

45,5

„m”

531

40,8

„m”

532

38,9

„m”

533

36,6

„m”

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

„m”

550

66,8

„m”

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

„m”

563

56

„m”

564

53,9

„m”

565

52,1

„m”

566

49,9

„m”

567

46,4

„m”

568

43,6

„m”

569

40,8

„m”

570

37,5

„m”

571

27,8

„m”

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

„m”

595

31,6

„m”

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

„m”

607

39

„m”

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

„m”

616

49,1

„m”

617

47

„m”

618

43,1

„m”

619

39,2

„m”

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

„m”

641

51

„m”

642

49,4

„m”

643

49,2

„m”

644

48,6

„m”

645

47,5

„m”

646

46,5

„m”

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

„m”

661

55,4

„m”

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

„m”

666

52

„m”

667

50,4

„m”

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

„m”

702

64,3

„m”

703

63

„m”

704

62,2

„m”

705

61,6

„m”

706

62,4

„m”

707

62,2

„m”

708

61

„m”

709

58,7

„m”

710

55,5

„m”

711

51,7

„m”

712

49,2

„m”

713

48,8

40,4

714

47,9

„m”

715

46,2

„m”

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

„m”

720

41,9

„m”

721

41,3

„m”

722

41,4

„m”

723

41,2

„m”

724

41,8

„m”

725

41,8

„m”

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

„m”

729

43,9

„m”

730

38

10,7

731

56,8

„m”

732

57,1

„m”

733

52

„m”

734

44,4

„m”

735

40,2

„m”

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

„m”

758

49,1

„m”

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

„m”

777

60,3

„m”

778

58,7

„m”

779

57,2

„m”

780

56,1

„m”

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

„m”

789

59,3

„m”

790

58,6

„m”

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

„m”

825

48,6

„m”

826

47,9

„m”

827

46,8

„m”

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

„m”

836

59

„m”

837

59,8

„m”

838

60,3

„m”

839

61,2

„m”

840

61,8

„m”

841

62,5

„m”

842

62,4

„m”

843

61,5

„m”

844

63,7

„m”

845

61,9

„m”

846

61,6

29,7

847

60,3

„m”

848

59,2

„m”

849

57,3

„m”

850

52,3

„m”

851

49,3

„m”

852

47,3

„m”

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

„m”

856

44,3

„m”

857

43,1

„m”

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

„m”

876

60,3

„m”

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

„m”

886

63,1

„m”

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

„m”

896

61,2

„m”

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

„m”

907

58,2

„m”

908

57,6

„m”

909

57,1

„m”

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

„m”

915

55,2

„m”

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

„m”

1 001

55,2

„m”

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

„m”

1 018

49,3

„m”

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

„m”

1 021

49,4

„m”

1 022

48,3

„m”

1 023

49,4

„m”

1 024

48,5

„m”

1 025

48,7

„m”

1 026

48,7

„m”

1 027

49,1

„m”

1 028

49

„m”

1 029

49,8

„m”

1 030

48,7

„m”

1 031

48,5

„m”

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

„m”

1 068

45,5

„m”

1 069

44,2

„m”

1 070

43

„m”

1 071

42,5

„m”

1 072

41

„m”

1 073

39,9

„m”

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

„m”

1 102

58,8

„m”

1 103

57,7

„m”

1 104

56

„m”

1 105

54,7

„m”

1 106

53,3

„m”

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

„m”

1 120

57,9

„m”

1 121

57,6

„m”

1 122

56,3

„m”

1 123

55

„m”

1 124

53,7

„m”

1 125

52,1

„m”

1 126

51,1

„m”

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

„m”

1 138

45,4

„m”

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

„m”

1 173

57,6

„m”

1 174

56,9

„m”

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

„m”

1 248

58,8

„m”

1 249

58,8

„m”

1 250

58,7

„m”

1 251

59,1

„m”

1 252

59,1

„m”

1 253

59,4

„m”

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

„m”

1 256

60,1

„m”

1 257

60,6

„m”

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

„m”

1 261

59,7

„m”

1 262

59,6

„m”

1 263

59,8

„m”

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

„m”

1 268

59,6

„m”

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

„m”

1 486

59,5

„m”

1 487

59,2

„m”

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

„m”

1 490

58,7

„m”

1 491

57,9

„m”

1 492

58,2

„m”

1 493

57,6

„m”

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

„m”

1 523

56,7

„m”

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

„m”

1 527

56,3

„m”

1 528

56,3

„m”

1 529

56

„m”

1 530

56,7

„m”

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

„m”

1 533

56,9

„m”

1 534

57,4

„m”

1 535

57,4

„m”

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

„m”

1 538

59,1

„m”

1 539

59,4

„m”

1 540

59,6

„m”

1 541

59,5

„m”

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

„m”

1 550

57,4

„m”

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

„m”

1 645

60,8

„m”

1 646

60,7

„m”

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

„m”

1 668

61,4

„m”

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

„m”

1 739

60,9

„m”

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

„m”

1 742

59,8

„m”

1 743

59,1

„m”

1 744

58,8

„m”

1 745

58,8

„m”

1 746

58,2

„m”

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

„m”

=

visszahajtás

Az ETC fékpadprogram grafikus ábrázolása az 5. ábrán látható.

5. ábra

ETC fékpadprogram

Image

4. függelék

Mérési és mintavételi eljárások

1.   BEVEZETÉS

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott gáznemű komponenseket, részecskéket és füstöt a 7. függelékben leírt módszerekkel kell mérni. A 7. függelék vonatkozó szakaszai leírják a gáznemű kibocsátásokhoz ajánlott analitikai rendszereket (1. szakasz), az ajánlott hígító és részecske-mintavevő rendszereket (2. szakasz) és a füstméréshez ajánlott rendszereket (3. szakasz).

Az ESC esetében a gáznemű komponenseket a kezeletlen kipufogógázban kell meghatározni. A hígított kipufogógázból történő meghatározás is választható, ha a részecske-meghatározáshoz teljes áramú hígítórendszert használnak. A részecskék mennyiségét részleges vagy teljes áramú hígítórendszerrel kell meghatározni.

Az ETC esetében a következő rendszereket lehet használni

| a) | a gáznemű és szilárd kibocsátások meghatározására állandó térfogatú mintavételű teljes áramú hígítórendszer (kétszeres hígítású rendszerek megengedettek), vagy |
| --- | --- |

a)

a gáznemű és szilárd kibocsátások meghatározására állandó térfogatú mintavételű teljes áramú hígítórendszer (kétszeres hígítású rendszerek megengedettek), vagy

| b) | a gáznemű kibocsátások hígítatlan kipufogógázból való mérésének és a szilárd kibocsátások mérésére szolgáló részáramú hígítórendszer kombinációja, vagy |
| --- | --- |

b)

a gáznemű kibocsátások hígítatlan kipufogógázból való mérésének és a szilárd kibocsátások mérésére szolgáló részáramú hígítórendszer kombinációja, vagy

| c) | a két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés). |
| --- | --- |

c)

a két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés).

2.   A TELJESÍTMÉNYMÉRŐ FÉKPAD ÉS A MÉRŐÁLLÁS FELSZERELÉSE

A motorok károsanyag-kibocsátásának teljesítménymérő fékpadon való méréséhez az alábbi berendezéseket kell használni.

2.1.   Motorfékpad

Megfelelő jellemzőkkel bíró teljesítménymérő fékpadot kell használni az e melléklet 1. és 2. függelékében leírt mérési ciklusokhoz. A fordulatszámmérő rendszer pontosságának a mért érték ±2 %-án belül kell lennie. A nyomatékmérő rendszer pontosságának a mért érték ±3 %-án belül kell lennie a teljes skála 20 %-a feletti tartományban, és a teljes skála ±0,6 %-án belül kell lennie a teljes skála 20 %-a alatti tartományban.

2.2.   További műszerek

Szükség szerint további műszereket kell használni az üzemanyag-fogyasztásnak, a hűtőközeg és a kenőanyag hőmérsékletének, a kipufogógáz nyomásának és a szívócsőben fellépő nyomásesésnek, a kipufogógáz hőmérsékletének, a beszívott levegő hőmérsékletének, a légköri nyomásnak, a páratartalomnak és az üzemanyag hőmérsékletének a mérésére. Ezeknek a műszereknek meg kell felelniük a 9. táblázatban előírt követelményeknek:

9. táblázat

A mérőműszerek pontossága

| Mérőműszer | Pontosság |
| --- | --- |
| Üzemanyag-fogyasztás | a motor legnagyobb fogyasztásának ±2 %-a |
| Levegő-fogyasztás | a mért érték ±2 %-a vagy a legnagyobb érték ±1 %-a (amelyik nagyobb) |
| Kipufogógáz-áram | a mért érték ±2,5 %-a vagy a legnagyobb érték ±1,5 %-a (amelyik nagyobb) |
| Hőmérséklet ≤ 600 K (327 oC) | ±2 K, abszolút |
| Hőmérséklet ≥ 600 K (327 oC) | a mért érték ±1 százaléka |
| Légköri nyomás | ±0,1 kPa, abszolút |
| A kipufogógáz nyomása | ±0,2 kPa, abszolút |
| Szívási nyomásesés | ±0,05 kPa, abszolút |
| Más nyomásértékek | ±0,1 kPa, abszolút |
| Relatív páratartalom | ±3 százalék, abszolút |
| Abszolút páratartalom | a mért érték ±5 százaléka |
| Hígító levegő árama | a mért érték ±2 százaléka |
| A hígított kipufogógáz árama | a mért érték ±2 százaléka |

Mérőműszer

Pontosság

Üzemanyag-fogyasztás

a motor legnagyobb fogyasztásának ±2 %-a

Levegő-fogyasztás

a mért érték ±2 %-a vagy a legnagyobb érték ±1 %-a (amelyik nagyobb)

Kipufogógáz-áram

a mért érték ±2,5 %-a vagy a legnagyobb érték ±1,5 %-a (amelyik nagyobb)

Hőmérséklet ≤ 600 K (327 oC)

±2 K, abszolút

Hőmérséklet ≥ 600 K (327 oC)

a mért érték ±1 százaléka

Légköri nyomás

±0,1 kPa, abszolút

A kipufogógáz nyomása

±0,2 kPa, abszolút

Szívási nyomásesés

±0,05 kPa, abszolút

Más nyomásértékek

±0,1 kPa, abszolút

Relatív páratartalom

±3 százalék, abszolút

Abszolút páratartalom

a mért érték ±5 százaléka

Hígító levegő árama

a mért érték ±2 százaléka

A hígított kipufogógáz árama

a mért érték ±2 százaléka

3.   A GÁZNEMŰ KOMPONENSEK MEGHATÁROZÁSA

3.1.   A gázelemző készülékek általános specifikációi

A gázelemző készülékeknek olyan méréstartománnyal kell rendelkezniük, amely alkalmas a kipufogógáz-komponensek koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére (3.1.1. szakasz). A gázelemző készüléket ajánlott úgy használni, hogy a mért koncentráció a teljes skála 15 %-a és 100 %-a közé essen.

Olyan kiolvasó rendszerek (számítógép, adatgyűjtő) alkalmazása esetén, amelyek a teljes méréstartomány 15 %-a alatt is megfelelő pontosságúak és felbontóképességűek, a teljes skála 15 %-a alatti mérések is elfogadhatók. Ebben az esetben az e melléklet 5. függelékének 1.6.4. szakasza szerinti kalibrálási görbék pontossága érdekében kiegészítőleg el kell végezni legalább 4, nullától különböző, egymástól névlegesen azonos távolságban lévő pontra a kalibrálást.

A műszerek elektromágneses összeférhetőségének (EMC) olyannak kell lennie, hogy a járulékos hibák a lehető legkisebbek legyenek.

| 3.1.1. | Pontosság
  A gázelemző készülék a teljes méréstartományban (a nulla kivételével) nem térhet el többel a névleges kalibrálási ponttól, mint a mért érték ±2 %-a, illetve a teljes skála ±0,3 %-a (amelyik nagyobb). A pontosságot az e melléklet 5. függelékének 1.6. szakaszában található kalibrálási előírások szerint kell meghatározni.








  Megjegyzés | : | Ezen előírás alkalmazásában a pontosság definíció szerint a gázelemző készülék által mért érték eltérése a kalibráló gázzal kapott névleges kalibrálási értékektől (= valós érték). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.

Pontosság

A gázelemző készülék a teljes méréstartományban (a nulla kivételével) nem térhet el többel a névleges kalibrálási ponttól, mint a mért érték ±2 %-a, illetve a teljes skála ±0,3 %-a (amelyik nagyobb). A pontosságot az e melléklet 5. függelékének 1.6. szakaszában található kalibrálási előírások szerint kell meghatározni.

Megjegyzés

:

Ezen előírás alkalmazásában a pontosság definíció szerint a gázelemző készülék által mért érték eltérése a kalibráló gázzal kapott névleges kalibrálási értékektől (= valós érték).

| 3.1.2. | Ismételhetőség
  Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy adott mérőtartomány-kalibráló gázzal megismételt 10 mérés eredményéből számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem lehet nagyobb, mint a teljes skála ±1 %-a, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a ±2 %-a. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ismételhetőség

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy adott mérőtartomány-kalibráló gázzal megismételt 10 mérés eredményéből számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem lehet nagyobb, mint a teljes skála ±1 %-a, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a ±2 %-a.

| 3.1.3. | Zaj
  Az összes használt tartományban a gázelemző készülék csúcs-csúcs válasza nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázokra bármely 10 másodperces időközben nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a. |
| --- | --- |

3.1.3.

Zaj

Az összes használt tartományban a gázelemző készülék csúcs-csúcs válasza nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázokra bármely 10 másodperces időközben nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a.

| 3.1.4. | Nullapont-eltolódás
  A nullapont definíció szerint az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a nullapont eltolódása a legalsó használt tartományban nem lehet több a teljes skála 2 %-ánál. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nullapont-eltolódás

A nullapont definíció szerint az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a nullapont eltolódása a legalsó használt tartományban nem lehet több a teljes skála 2 %-ánál.

| 3.1.5. | A mérőtartomány eltolódása
  A mérőtartomány definíció szerint az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a mérőtartomány-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a mérőtartomány eltolódása a legalsó használt tartományban nem lehet több a teljes skála 2 %-ánál. |
| --- | --- |

3.1.5.

A mérőtartomány eltolódása

A mérőtartomány definíció szerint az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a mérőtartomány-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a mérőtartomány eltolódása a legalsó használt tartományban nem lehet több a teljes skála 2 %-ánál.

| 3.1.6. | Felfutási idő
  A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 3,5 másodpercet.








  Megjegyzés | : | A gázelemző készülék válaszidejének értelmezése önmagában nem határozza meg egyértelműen, hogy a teljes rendszer alkalmas-e tranziens mérésekre. A rendszer térfogata és különösen a rendszerben lévő holtterek nem csak a szondától a gázelemző készülékig történő eljutás idejét befolyásolják, hanem a felfutási időre is hatnak. A gázelemző készüléken belüli szállítási idő is tekinthető a gázelemző készülék válaszidejének, csakúgy mint az NOx-elemzők esetében a konverteren vagy vízcsapdán keresztüli szállítás ideje A teljes rendszer válaszidejének meghatározását e melléklet 5. függelékének 1.5. szakasza írja le. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.

Felfutási idő

A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 3,5 másodpercet.

Megjegyzés

:

A gázelemző készülék válaszidejének értelmezése önmagában nem határozza meg egyértelműen, hogy a teljes rendszer alkalmas-e tranziens mérésekre. A rendszer térfogata és különösen a rendszerben lévő holtterek nem csak a szondától a gázelemző készülékig történő eljutás idejét befolyásolják, hanem a felfutási időre is hatnak. A gázelemző készüléken belüli szállítási idő is tekinthető a gázelemző készülék válaszidejének, csakúgy mint az NOx-elemzők esetében a konverteren vagy vízcsapdán keresztüli szállítás ideje A teljes rendszer válaszidejének meghatározását e melléklet 5. függelékének 1.5. szakasza írja le.

3.2.   Gázszárítás

A választhatóan használható gázszárító készülékek csak minimális hatással lehetnek a mért gázok koncentrációjára. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

3.3.   Gázelemző készülékek

Az alkalmazandó mérési elveket a 3.3.1–3.3.4. szakasz írja le. A mérőrendszerek részletes leírását a 7. függelék tartalmazza. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem lineáris elemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

| 3.3.1. | Szén-monoxid-elemzés
  A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie. |
| --- | --- |

3.3.1.

Szén-monoxid-elemzés

A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie.

| 3.3.2. | Szén-dioxid-elemzés
  A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie. |
| --- | --- |

3.3.2.

Szén-dioxid-elemzés

A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie.

| 3.3.3. | Szénhidrogén-elemzés
  Dízelmotorok és PB-motorok esetében a szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektoros (HFID) típusúnak kell lennie, oly módon fűtött detektorral, szelepekkel, csövezéssel stb., hogy a gáz hőmérséklete 463 K ±10 K (190 ±10 oC) legyen. Földgázmotorok esetében a szénhidrogén-elemző készülék a használt módszertől függően lehet fűtés nélküli lángionizációs detektoros (FID) készülék (lásd a 7. függelék 1.3. szakaszát). |
| --- | --- |

3.3.3.

Szénhidrogén-elemzés

Dízelmotorok és PB-motorok esetében a szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektoros (HFID) típusúnak kell lennie, oly módon fűtött detektorral, szelepekkel, csövezéssel stb., hogy a gáz hőmérséklete 463 K ±10 K (190 ±10 oC) legyen. Földgázmotorok esetében a szénhidrogén-elemző készülék a használt módszertől függően lehet fűtés nélküli lángionizációs detektoros (FID) készülék (lásd a 7. függelék 1.3. szakaszát).

| 3.3.4. | Metántól különböző szénhidrogének elemzése (csak földgázmotorok esetében)
  A metántól különböző szénhidrogéneket az alábbi módszerek egyikével kell meghatározni: |
| --- | --- |

3.3.4.

Metántól különböző szénhidrogének elemzése (csak földgázmotorok esetében)

A metántól különböző szénhidrogéneket az alábbi módszerek egyikével kell meghatározni:

| 3.3.4.1. | Gázkromatográfiás módszer
  A metántól különböző szénhidrogéneket úgy kell meghatározni, hogy a 3.3.3. szakasz szerint mért szénhidrogénekből le kell vonni a 423 K (150 oC) hőmérsékleten kondicionált gázkromatográffal (GC) mért metánt. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Gázkromatográfiás módszer

A metántól különböző szénhidrogéneket úgy kell meghatározni, hogy a 3.3.3. szakasz szerint mért szénhidrogénekből le kell vonni a 423 K (150 oC) hőmérsékleten kondicionált gázkromatográffal (GC) mért metánt.

| 3.3.4.2. | Metánkiválasztót használó módszer
  A metántól különböző frakciót egy, a 3.3.3. szakasz szerinti lángionizációs detektorral sorba kötött fűtött metánkiválasztóval kell meghatározni, kivonva a metánra kapott értéket az összes szénhidrogénből. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Metánkiválasztót használó módszer

A metántól különböző frakciót egy, a 3.3.3. szakasz szerinti lángionizációs detektorral sorba kötött fűtött metánkiválasztóval kell meghatározni, kivonva a metánra kapott értéket az összes szénhidrogénből.

| 3.3.5. | Nitrogén-oxidok elemzése
  A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektoros (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) típusúnak kell lennie NO2/NO konverterrel. Nedves alapon való mérésnél 328 K (55 oC) feletti hőmérsékleten tartott konverterrel működő fűtött kemilumineszcens detektort kell használni, feltéve, hogy a víz kioltó hatásának ellenőrzése (lásd e melléklet 5. függelékének 1.9.2.2. szakaszát) megfelelő eredménnyel zárult. |
| --- | --- |

3.3.5.

Nitrogén-oxidok elemzése

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektoros (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) típusúnak kell lennie NO2/NO konverterrel. Nedves alapon való mérésnél 328 K (55 oC) feletti hőmérsékleten tartott konverterrel működő fűtött kemilumineszcens detektort kell használni, feltéve, hogy a víz kioltó hatásának ellenőrzése (lásd e melléklet 5. függelékének 1.9.2.2. szakaszát) megfelelő eredménnyel zárult.

| 3.3.6. | Levegő/üzemanyag arány mérése
  Az e melléklet 2. függelékének 4.2.5. szakaszában leírt, a kipufogógáz-áram meghatározásához használt, a levegő/üzemanyag arány mérésére szolgáló készüléknek egy széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkónium-oxid típusú lambda-érzékelőt kell használni. Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.
  A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:






  ± A mért érték ±3 százaléka | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± A mért érték ±5 százaléka | 2 ≤ λ < 5 |
| ± A mért érték ±10 százaléka | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Levegő/üzemanyag arány mérése

Az e melléklet 2. függelékének 4.2.5. szakaszában leírt, a kipufogógáz-áram meghatározásához használt, a levegő/üzemanyag arány mérésére szolgáló készüléknek egy széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkónium-oxid típusú lambda-érzékelőt kell használni. Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

± A mért érték ±3 százaléka

λ < 2

± A mért érték ±5 százaléka

2 ≤ λ < 5

± A mért érték ±10 százaléka

5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

3.4.   Mintavétel a gáznemű kibocsátásokból

| 3.4.1. | Hígítatlan kipufogógáz
  A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit a kipufogórendszer kilépési pontja előtt legalább 0,5 m-re vagy a kipufogócső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra (amelyik nagyobb) kell elhelyezni, de kellően közel a motorhoz annak biztosítására, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 oC) legyen.
  Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál, ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez gyakorlatilag nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb CO2-kibocsátású csoportból történő mintavétel. A fenti módszerekhez bizonyítottan hasonló módszerek is használhatók. A kibocsátások kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.
  Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni. |
| --- | --- |

3.4.1.

Hígítatlan kipufogógáz

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit a kipufogórendszer kilépési pontja előtt legalább 0,5 m-re vagy a kipufogócső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra (amelyik nagyobb) kell elhelyezni, de kellően közel a motorhoz annak biztosítására, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 oC) legyen.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál, ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez gyakorlatilag nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb CO2-kibocsátású csoportból történő mintavétel. A fenti módszerekhez bizonyítottan hasonló módszerek is használhatók. A kibocsátások kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.

Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni.

| 3.4.2. | Hígított kipufogógáz
  A motor és a teljes áramú hígítórendszer közötti kipufogócsőnek meg kell felelnie a 7. függelék 2.3.1. szakaszában (EP – kipufogócső) előírtaknak.
  A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a hígítóalagútban a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.
  A mintavétel általában kétféleképpen történhet:






  a) | a káros anyagok a teljes ciklus alatt mintavevő zsákban gyűlnek össze, és ezeket a mérés befejezése után elemzik, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Hígított kipufogógáz

A motor és a teljes áramú hígítórendszer közötti kipufogócsőnek meg kell felelnie a 7. függelék 2.3.1. szakaszában (EP – kipufogócső) előírtaknak.

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a hígítóalagútban a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.

A mintavétel általában kétféleképpen történhet:

a)

a káros anyagok a teljes ciklus alatt mintavevő zsákban gyűlnek össze, és ezeket a mérés befejezése után elemzik,

| b) | a káros anyagokat a ciklus alatt folyamatosan mérik és összesítik; ez a módszer kötelező a szénhidrogének és az NOx esetében. |
| --- | --- |

b)

a káros anyagokat a ciklus alatt folyamatosan mérik és összesítik; ez a módszer kötelező a szénhidrogének és az NOx esetében.

4.   A RÉSZECSKÉK MEGHATÁROZÁSA

A részecskék meghatározásához hígítórendszerre van szükség. A hígítás részáramú hígítórendszerrel vagy teljes áramú kétszeres hígítású rendszerrel végezhető el. A hígítórendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben. A hígított kipufogógáz hőmérsékletének közvetlenül a szűrőtartók előtt kisebbnek kell lennie, mint 325 K (52 oC). A hígító levegő páratartalmának szabályozása a hígítórendszerbe történő belépés előtt megengedett, és különösen hasznos a szárítás, ha a hígító levegő nedvességtartalma nagy. A hígító levegő hőmérsékletének közvetlenül a hígítóalagútba történő belépés előtt nagyobbnak kell lennie, mint 288 K (15 oC).

A részáramú hígítórendszert úgy kell kialakítani, hogy a motor kipufogógáz-áramából arányos hígítatlan kipufogógáz-mintát lehessen venni, azaz követni kell a kipufogógáz-áram ingadozásait, és a hígító levegőt úgy kell bevezetni ebbe a mintába, hogy a szűrőnél a hőmérséklet kisebb legyen, mint 325 K (52 oC). Ehhez elengedhetetlen az rdil
  hígítási arány vagy az rs
  mintavételi arány e melléklet 5. függelékének 3.2.1. szakaszában előírt pontossággal történő meghatározása. Különféle megosztási módszerek alkalmazhatók, így a megosztás módja jelentős mértékben meghatározza a mintavevő berendezést és az alkalmazandó eljárásokat (a 7. függelék 2.2. szakasza).

A részecske-mintavevő szondát általában a gáznemű kibocsátások mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy a kettő ne zavarja egymást. Ezért a 3.4.1. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie a 7. függelék 2. szakaszában előírt követelményeknek.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál, ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez gyakorlatilag nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb részecske-kibocsátású csoportból történő mintavétel A fenti módszerekhez bizonyítottan hasonló módszerek is használhatók. A kibocsátások kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, részecske-mintavevő szűrőkre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség.

A részecske-mintavételhez egyszűrős módszert kell alkalmazni, azaz a teljes mérési ciklusban egyetlen szűrőt kell használni (lásd e függelék 4.1.3. szakaszát). ESC mérés esetében külön figyelmet kell fordítani a mintavételi időkre és az áramlásokra a mérés mintavételi fázisában.

4.1   Részecske-mintavevő szűrők

A hígított kipufogógázból olyan szűrővel kell mintát venni, amely a mérési program alatt megfelel a 4.1.1. és a 4.1.2. szakasz előírásainak.

| 4.1.1. | A szűrők specifikációja
  Fluorkarbon bevonatú üvegszálas szűrőket kell használni. Minden szűrőtípusnak 35 és 100 cm/s közötti merőleges gázáramlási sebességnél legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak (0,3 μm-os dioktilftalát) kell lennie. |
| --- | --- |

4.1.1.

A szűrők specifikációja

Fluorkarbon bevonatú üvegszálas szűrőket kell használni. Minden szűrőtípusnak 35 és 100 cm/s közötti merőleges gázáramlási sebességnél legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak (0,3 μm-os dioktilftalát) kell lennie.

| 4.1.2. | A szűrők mérete
  47 mm vagy 70 mm átmérőjű részecskeszűrők ajánlottak. Nagyobb átmérőjű szűrők elfogadhatók (4.1.4. szakasz), de kisebb átmérőjű szűrők nem engedélyezettek. |
| --- | --- |

4.1.2.

A szűrők mérete

47 mm vagy 70 mm átmérőjű részecskeszűrők ajánlottak. Nagyobb átmérőjű szűrők elfogadhatók (4.1.4. szakasz), de kisebb átmérőjű szűrők nem engedélyezettek.

| 4.1.3. | Merőleges sebesség a szűrőnél
  A szűrő síkjára merőleges gázáramlási sebességnek 35 és 100 cm/s között kell lennie. A mérés megkezdése és befejezése között a nyomásesés növekedése nem lehet több,, mint 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrő síkjára merőleges gázáramlási sebességnek 35 és 100 cm/s között kell lennie. A mérés megkezdése és befejezése között a nyomásesés növekedése nem lehet több,, mint 25 kPa.

| 4.1.4. | Szűrőterhelés
  A leggyakrabban használt szűrőméretekre a megkívánt legkisebb szűrőterhelést a 10. táblázat tartalmazza. Nagyobb szűrőméreteknél a legkisebb szűrőterhelés 0,065 mg/1 000 mm2 szűrőfelület.
  10. táblázat
  Legkisebb szűrőterhelések






  Szűrő átmérője (mm) | Legkisebb terhelés (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Szűrőterhelés

A leggyakrabban használt szűrőméretekre a megkívánt legkisebb szűrőterhelést a 10. táblázat tartalmazza. Nagyobb szűrőméreteknél a legkisebb szűrőterhelés 0,065 mg/1 000 mm2 szűrőfelület.

10. táblázat

Legkisebb szűrőterhelések

Szűrő átmérője (mm)

Legkisebb terhelés (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Ha korábbi mérések alapján valószínű, hogy a megkívánt legkisebb szűrőterhelés nem érhető el a mérési ciklusban az áramlási sebességek és a hígítási arány optimalizálása után sem, akkor az érintett felek (a gyártó és a jóváhagyó hatóság) megállapodása alapján kisebb szűrőterhelés is elfogadható, ha kimutatható, hogy a 4.2. szakaszban előírt pontosság tartható, például 0,1 μg-os felbontású mérleggel.

| 4.1.5. | Szűrőtartó
  A kibocsátásmérésekhez a szűrőket egy, a 7. függelék 2.2. szakaszában előírt követelményeknek megfelelő szűrőtartóba kell helyezni. A szűrőtartót úgy kell kialakítani, hogy egyenletes áramláseloszlást biztosítson a szűrőfelületen. A szűrőtartó előtt vagy után gyorszáró szelepeket kell elhelyezni. Közvetlenül a szűrőtartó elő felszerelhető egy tehetetlenségi előosztályozó, amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van. Az előosztályozó használata különösen ajánlott a kipufogógáz-árammal szembe néző nyitott csövű mintavevő szonda használata esetén. |
| --- | --- |

4.1.5.

Szűrőtartó

A kibocsátásmérésekhez a szűrőket egy, a 7. függelék 2.2. szakaszában előírt követelményeknek megfelelő szűrőtartóba kell helyezni. A szűrőtartót úgy kell kialakítani, hogy egyenletes áramláseloszlást biztosítson a szűrőfelületen. A szűrőtartó előtt vagy után gyorszáró szelepeket kell elhelyezni. Közvetlenül a szűrőtartó elő felszerelhető egy tehetetlenségi előosztályozó, amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van. Az előosztályozó használata különösen ajánlott a kipufogógáz-árammal szembe néző nyitott csövű mintavevő szonda használata esetén.

4.2   A mérlegkamra és az analitikai mérleg leírása

| 4.2.1. | A mérlegkamrára vonatkozó feltételek
  A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (vagy helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 295 K ±3 K (22 oC ±3 oC) hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 K ±3 K (9,5 oC ±3 oC) harmatpont és 45 % ±8 % relatív páratartalom értéken kell tartani. |
| --- | --- |

4.2.1.

A mérlegkamrára vonatkozó feltételek

A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (vagy helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 295 K ±3 K (22 oC ±3 oC) hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 K ±3 K (9,5 oC ±3 oC) harmatpont és 45 % ±8 % relatív páratartalom értéken kell tartani.

| 4.2.2. | A referenciaszűrő lemérése
  A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól), ami a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségben a 4.2.1. szakaszban megadott értékektől való eltérések csak akkor fogadhatók el, ha azok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek az előírt követelményeknek a személyzet belépése előtt kell megfelelnie. Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemérni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egyidőben, de legkésőbb 4 órán belül. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké.
  Ha a referenciaszűrők átlagos súlya a mintavevő szűrők lemérései közötti időben 10 μg-ot meghaladóan megváltozik, akkor az összes mintavevő szűrőt el kell vetni, és a kibocsátásmérést meg kell ismételni.
  Ha a mérőhelyiségre a 4.2.1. szakaszban leírt stabilitási kritériumok nem teljesülnek, de a referenciaszűrők lemérései megfelelnek a fenti kritériumoknak, akkor a motorgyártó vagy elfogadja a mintavevő szűrőkre kapott tömegértékeket, vagy pedig érvénytelennek tekintve a mérést, beállítja a mérőhelyiség klímaszabályozását, és újra lefolytatja a mérést. |
| --- | --- |

4.2.2.

A referenciaszűrő lemérése

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól), ami a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségben a 4.2.1. szakaszban megadott értékektől való eltérések csak akkor fogadhatók el, ha azok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek az előírt követelményeknek a személyzet belépése előtt kell megfelelnie. Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemérni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egyidőben, de legkésőbb 4 órán belül. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké.

Ha a referenciaszűrők átlagos súlya a mintavevő szűrők lemérései közötti időben 10 μg-ot meghaladóan megváltozik, akkor az összes mintavevő szűrőt el kell vetni, és a kibocsátásmérést meg kell ismételni.

Ha a mérőhelyiségre a 4.2.1. szakaszban leírt stabilitási kritériumok nem teljesülnek, de a referenciaszűrők lemérései megfelelnek a fenti kritériumoknak, akkor a motorgyártó vagy elfogadja a mintavevő szűrőkre kapott tömegértékeket, vagy pedig érvénytelennek tekintve a mérést, beállítja a mérőhelyiség klímaszabályozását, és újra lefolytatja a mérést.

| 4.2.3. | Analitikai mérleg
  A szűrő tömegének megállapításához használt analitikai mérlegre az ismételhetőségnek (szórás) legalább 2 μg-on belül, a felbontásnak pedig legalább 1 μg-nak (1 osztás = 1 μg) kell lennie, a mérleg gyártójának specifikációja szerint. |
| --- | --- |

4.2.3.

Analitikai mérleg

A szűrő tömegének megállapításához használt analitikai mérlegre az ismételhetőségnek (szórás) legalább 2 μg-on belül, a felbontásnak pedig legalább 1 μg-nak (1 osztás = 1 μg) kell lennie, a mérleg gyártójának specifikációja szerint.

| 4.2.4. | A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése
  A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése érdekében a szűrőket a mérés előtt semlegesíteni kell, például polónium semlegesítővel, Faraday-kalitkával vagy hasonló hatású készülékkel. |
| --- | --- |

4.2.4.

A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése

A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése érdekében a szűrőket a mérés előtt semlegesíteni kell, például polónium semlegesítővel, Faraday-kalitkával vagy hasonló hatású készülékkel.

| 4.2.5. | Az áramlásmérésre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

4.2.5.

Az áramlásmérésre vonatkozó előírások

| 4.2.5.1. | Általános előírások
  Az áramlásmérők vagy áramlásmérő műszerek abszolút pontosságának a 2.2. szakasz előírásainak kell megfelelnie. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Általános előírások

Az áramlásmérők vagy áramlásmérő műszerek abszolút pontosságának a 2.2. szakasz előírásainak kell megfelelnie.

| 4.2.5.2. | A részáramú hígítórendszerekre vonatkozó külön előírások
  A részáramú hígítórendszereknél a qmp
  mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha a mérés nem közvetlenül történik, hanem áramláskülönbség mérésével kell meghatározni:



  Ebben az esetben a qmdew
  és qmdw
  értékekre vonatkozó ±2 %-os pontosság nem elegendő a qmp
  elfogadható pontosságának biztosításához. Ha a gázáram meghatározása áramláskülönbség mérésével történik, akkor a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a qmp
  pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.
  A qmp
  elfogadható pontosságát a következő módszerek egyikével lehet biztosítani:
  A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a qmp
  pontossága ≤5 % lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő.
  A qmdw
  -nek a qmdew
  -re történő kalibrálása úgy történik, hogy a qmp
  pontossága ugyanolyan legyen mint a fenti pontban. Az ilyen kalibrálást részletesen ismerteti az e melléklet 5. függelékének 3.2.1. szakasza.
  A qmp
  pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A qmp
  -re vonatkozóan itt is a fenti pontban leírtakkal megegyező pontosság szükséges.
  A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a qmdew
  és a qmdw
  közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a mérés során kapott legnagyobb qmdew
  érték ±0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

A részáramú hígítórendszerekre vonatkozó külön előírások

A részáramú hígítórendszereknél a qmp
  mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha a mérés nem közvetlenül történik, hanem áramláskülönbség mérésével kell meghatározni:

Formula

Ebben az esetben a qmdew
  és qmdw
  értékekre vonatkozó ±2 %-os pontosság nem elegendő a qmp
  elfogadható pontosságának biztosításához. Ha a gázáram meghatározása áramláskülönbség mérésével történik, akkor a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a qmp
  pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A qmp
  elfogadható pontosságát a következő módszerek egyikével lehet biztosítani:

A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a qmp
  pontossága ≤5 % lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő.

A qmdw
  -nek a qmdew
  -re történő kalibrálása úgy történik, hogy a qmp
  pontossága ugyanolyan legyen mint a fenti pontban. Az ilyen kalibrálást részletesen ismerteti az e melléklet 5. függelékének 3.2.1. szakasza.

A qmp
  pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A qmp
  -re vonatkozóan itt is a fenti pontban leírtakkal megegyező pontosság szükséges.

A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a qmdew
  és a qmdw
  közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a mérés során kapott legnagyobb qmdew
  érték ±0,2 %-án belül van.

5.   A FÜST MEGHATÁROZÁSA

Ez a szakasz az ELR méréshez előírt vagy választható mérőrendszereket írja le. A füstöt olyan opacitásmérővel kell mérni, amelyen mind az opacitás, mind a fényelnyelési együttható leolvasható. Az opacitásmérő üzemmódot csak az opacitásmérő kalibrálásához és ellenőrzéséhez szabad használni. A mérési ciklus alatt a füstértékeket a fényelnyelési együtthatót mérő üzemmódban kell mérni.

5.1.   Általános előírások

Az ELR méréshez olyan füstmérő és adatfeldolgozó rendszert kell használni, amely három funkcionális egységet foglal magában. Ezek az egységek egyetlen komponensben is egyesíthetők, de felállíthatók egymással összekapcsolt komponensek rendszereként is. A három funkcionális egység a következő:

| a) | a 7. függelék 3. szakaszában leírt specifikációnak megfelelő opacitásmérő, |
| --- | --- |

a)

a 7. függelék 3. szakaszában leírt specifikációnak megfelelő opacitásmérő,

| b) | adatfeldolgozó egység, amely képes az e melléklet 1. függelékének 6. szakászában leírt műveletek elvégzésére, |
| --- | --- |

b)

adatfeldolgozó egység, amely képes az e melléklet 1. függelékének 6. szakászában leírt műveletek elvégzésére,

| c) | nyomtató és/vagy elektronikus adathordozó, az e melléklet 1. függelékének 6.3. szakaszában leírt füstértékek regisztrálására és kiírására. |
| --- | --- |

c)

nyomtató és/vagy elektronikus adathordozó, az e melléklet 1. függelékének 6.3. szakaszában leírt füstértékek regisztrálására és kiírására.

5.2.   Konkrét követelmények

| 5.2.1 | Linearitás
  A linearitásnak az opacitás ±2 %-án belül kell lennie. |
| --- | --- |

5.2.1

Linearitás

A linearitásnak az opacitás ±2 %-án belül kell lennie.

| 5.2.2. | Nullapont-eltolódás
  A nullapont-eltolódás egy óra alatt nem haladhatja meg az opacitás ±1 %-át. |
| --- | --- |

5.2.2.

Nullapont-eltolódás

A nullapont-eltolódás egy óra alatt nem haladhatja meg az opacitás ±1 %-át.

| 5.2.3. | Az opacitásmérő kijelzője és mérési tartománya
  Az opacitás kiírásához a tartománynak az opacitás 0–100 %-ának kell lennie, a felbontásnak pedig az opacitás 0,1 %-ának. A fényelnyelési együttható megjelenítéséhez a tartománynak a 0-30 m-1 kell lennie, a felbontásnak pedig 0,01 m-1-nek. |
| --- | --- |

5.2.3.

Az opacitásmérő kijelzője és mérési tartománya

Az opacitás kiírásához a tartománynak az opacitás 0–100 %-ának kell lennie, a felbontásnak pedig az opacitás 0,1 %-ának. A fényelnyelési együttható megjelenítéséhez a tartománynak a 0-30 m-1 kell lennie, a felbontásnak pedig 0,01 m-1-nek.

| 5.2.4. | A műszerek válaszideje
  Az opacitásmérő fizikai válaszideje nem lehet 0,2 s-nál hosszabb. A fizikai válaszidő az az idő, ami alatt egy gyorsreagálású vevő kimenete a teljes kitérés 10 %-áról 90 %-ára változik, ha a mért gáz opacitása 0,1 s-nál rövidebb idő alatt megváltozik.
  Az opacitásmérő villamos válaszideje nem lehet 0,05 s-nál hosszabb. A villamos válaszidő az az idő, ami alatt az opacitásmérő kimenete a teljes skála 10 %-áról 90 %-ára változik, ha a fénysugár 0,01 s-nál rövidebb idő alatt megszakad vagy teljesen kialszik. |
| --- | --- |

5.2.4.

A műszerek válaszideje

Az opacitásmérő fizikai válaszideje nem lehet 0,2 s-nál hosszabb. A fizikai válaszidő az az idő, ami alatt egy gyorsreagálású vevő kimenete a teljes kitérés 10 %-áról 90 %-ára változik, ha a mért gáz opacitása 0,1 s-nál rövidebb idő alatt megváltozik.

Az opacitásmérő villamos válaszideje nem lehet 0,05 s-nál hosszabb. A villamos válaszidő az az idő, ami alatt az opacitásmérő kimenete a teljes skála 10 %-áról 90 %-ára változik, ha a fénysugár 0,01 s-nál rövidebb idő alatt megszakad vagy teljesen kialszik.

| 5.2.5. | Semleges optikai szűrők
  Az opacitásmérő kalibrálásához, a linearitás méréséhez, vagy a mérőtartomány beállításához használt semleges optikai szűrők értékét az opacitás 1,0 %-ának megfelelő pontossággal kell ismerni. A szűrő névleges értékének pontosságát évente legalább egyszer ellenőrizni kell nemzeti vagy nemzetközi etalonnal.
  A semleges optikai szűrők precíziós eszközök, és használat közben könnyen megsérülhetnek. Használatukat a minimumra kell korlátozni, és ügyelni kell arra, hogy ne érje őket karcolódás vagy szennyeződés. |
| --- | --- |

5.2.5.

Semleges optikai szűrők

Az opacitásmérő kalibrálásához, a linearitás méréséhez, vagy a mérőtartomány beállításához használt semleges optikai szűrők értékét az opacitás 1,0 %-ának megfelelő pontossággal kell ismerni. A szűrő névleges értékének pontosságát évente legalább egyszer ellenőrizni kell nemzeti vagy nemzetközi etalonnal.

A semleges optikai szűrők precíziós eszközök, és használat közben könnyen megsérülhetnek. Használatukat a minimumra kell korlátozni, és ügyelni kell arra, hogy ne érje őket karcolódás vagy szennyeződés.

5. függelék

Kalibrálási eljárás

1.   AZ ANALITIKAI MŰSZEREK KALIBRÁLÁSA

1.1.   Bevezetés

Minden gázelemző készüléket olyan gyakorisággal kell kalibrálni, ami szükséges ahhoz, hogy ezen előírás pontosságra vonatkozó követelményei teljesüljenek. Ez a szakasz a 4. függelék 3. szakaszában és a 7. függelék 1. szakaszában említett gázelemző készülékeknél alkalmazandó kalibrálási módszer leírását tartalmazza.

1.2.   Kalibráló gázok

Szem előtt kell tartani a kalibráló gázok eltarthatóságát.

A kalibráló gázokra a gyártó által megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

| 1.2.1. | Tiszta gázok
  A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek határozzák meg. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség: | Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Tiszta gázok

A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek határozzák meg. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség:

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Tisztított oxigén
  (tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2); |
| --- | --- |

Tisztított oxigén

(tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2);

| | Hidrogén/hélium keverék
  (40 ±2 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Hidrogén/hélium keverék

(40 ±2 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között)
  Tisztított propán vagy CO az állandó térfogatú mintavétel hitelesítéséhez |
| --- | --- |

(Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között)

Tisztított propán vagy CO az állandó térfogatú mintavétel hitelesítéséhez

| 1.2.2. | Kalibráló és mérőtartomány-kalibráló gázok
  Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek: | C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd 1.2.1. szakasz), |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kalibráló és mérőtartomány-kalibráló gázok

Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek:

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd 1.2.1. szakasz),

| | CO és tisztított nitrogén, |
| --- | --- |

CO és tisztított nitrogén,

| | NOx és tisztított nitrogén (ebben a kalibráló gázban az NO2 mennyisége nem lehet több az NO-tartalom 5 %-ánál), |
| --- | --- |

NOx és tisztított nitrogén (ebben a kalibráló gázban az NO2 mennyisége nem lehet több az NO-tartalom 5 %-ánál),

| | CO2 és tisztított nitrogén, |
| --- | --- |

CO2 és tisztított nitrogén,

| | CH4 és tisztított szintetikus levegő, |
| --- | --- |

CH4 és tisztított szintetikus levegő,

| | C2H6 és tisztított szintetikus levegő. |
| --- | --- |

C2H6 és tisztított szintetikus levegő.

Megjegyzés: Más gázkombinációk is megengedhetők, feltéve, hogy a gázok nem lépnek egymással reakcióba.

A kalibráló és a mérőtartomány-kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ±2 % tűréssel a névleges értéknek kell lennie. A kalibráló gázok koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm).

A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat gázmegosztóval is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A keverőkészüléknek olyan pontosságúnak kell lennie, hogy a hígított kalibráló gázok koncentrációit ±2 % tűréssel meg lehessen határozni.

| 1.2.3. | Precíziós keverőkészülékek használata
  A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat precíziós keverőkészülékekkel (gázmegosztó) is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A keverőkészülék pontosságának olyannak kell lennie, hogy a kevert kalibráló gázok koncentrációja ±2 %-os pontosságú legyen. Ez a pontosság azt is jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok koncentrációját legalább ±1 % pontossággal ismerni kell, nemzeti vagy nemzetközi etalongázok alapján. A hitelesítést a keverőkészüléket használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni.
  A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérőtartományát úgy kell beállítani, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A keverőkészüléket a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel. Az így kapott különbségnek minden mérési pontban a névleges érték ±1 %-án belül kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.3.

Precíziós keverőkészülékek használata

A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat precíziós keverőkészülékekkel (gázmegosztó) is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A keverőkészülék pontosságának olyannak kell lennie, hogy a kevert kalibráló gázok koncentrációja ±2 %-os pontosságú legyen. Ez a pontosság azt is jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok koncentrációját legalább ±1 % pontossággal ismerni kell, nemzeti vagy nemzetközi etalongázok alapján. A hitelesítést a keverőkészüléket használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni.

A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérőtartományát úgy kell beállítani, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A keverőkészüléket a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel. Az így kapott különbségnek minden mérési pontban a névleges érték ±1 %-án belül kell lennie.

1.3.   A gázelemző készülékek és a mintavevő rendszer kezelési utasítása

A gázelemző készülékek kezelési utasításának követnie kell a készülék gyártójának a beindításra és kezelésre vonatkozó utasítását. A kezelési utasításnak tartalmaznia kell az 1.4.–1.9. szakaszban leírt minimális követelményeket is.

1.4.   Szivárgásvizsgálat

El kell végezni a rendszer szivárgásvizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét dugóval le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után minden áramlásmérőnek nulla értéket kell mutatnia. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetéket, és a hibát ki kell javítani.

A legnagyobb megengedett szivárgási sebesség a vákuumoldalon a rendszer vizsgált részén a használat alatti áramlási sebesség 0,5 %-a lehet. A használat alatti áramlási sebesség becsléséhez használható a gázelemző készüléken és a kerülőn átáramló mennyiség.

Egy másik megoldás szerint a rendszerben legalább 20 kPa vákuumot (80 kPa abszolút nyomás) kell létrehozni. Egy kezdeti stabilizációs időszak után a rendszerben a Δp nyomásnövekedés (kPa/min) nem haladhatja meg a következőt:

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs

ahol

| Vs | = | rendszertérfogat, l |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | áramlási sebesség a rendszerben, l/min |

Vs

=

rendszertérfogat, l

qvs

=

áramlási sebesség a rendszerben, l/min

Egy másik módszer ugrásszerű koncentrációváltás előidézése a mintavevő vezeték elején a nullázó gázról a mérőtartomány-kalibráló gázra való átváltással. Ha megfelelő idő eltelte után a koncentráció mintegy 1 %-kal kisebbnek mutatkozik, mint amekkora a gáz bevezetésekor volt, akkor az kalibrálási vagy szivárgási problémára utal.

1.5.   Az analitikai rendszer válaszidejének ellenőrzése

A válaszidő értelmezéséhez a rendszer beállításainak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a mérési menetben lefolytatott mérések idején (azaz nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemzőkön és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező). A válaszidőt a gáznak közvetlenül a mintavevő szonda belépésénél történő bekapcsolásával kell meghatározni. A gáz bekapcsolását kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell elvégezni. A méréshez használt gázoknak legalább a teljes skála 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gázkomponensek koncentrációit folyamatosan regisztrálni kell. A válaszidő definíció szerint a gáz bekapcsolása és a regisztrált koncentráció ehhez tartozó megváltozása között eltelt idő. A rendszer válaszideje (t90) a mérődetektor késéséből és a detektor felfutási idejéből áll. A késés definíció szerint a változás időpontja (t0) és a mért végérték 10 %-ával egyenlő válasz megjelenésének időpontja (t10) közötti időkülönbség. A felfutási idő definíció szerint a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t90 – t10
  ).

Hígítatlan mérés esetében a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t0
  ) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t50
  ).

A rendszer válaszidejének az ezen előírás hatálya alá eső összes komponens (CO, NOx, szénhidrogének vagy metántól különböző szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban ≤ 10 másodpercnek kell lennie, ≤ 3,5 másodperc felfutási idővel.

1.6.   Kalibrálás

| 1.6.1. | Mérőrendszer
  A mérőrendszert kalibrálni kell, és a kalibrációs görbéket etalon gázokkal ellenőrizni kell. Ugyanakkora gázáramot kell alkalmazni, mint a kipufogógáz mérésekor. |
| --- | --- |

1.6.1.

Mérőrendszer

A mérőrendszert kalibrálni kell, és a kalibrációs görbéket etalon gázokkal ellenőrizni kell. Ugyanakkora gázáramot kell alkalmazni, mint a kipufogógáz mérésekor.

| 1.6.2. | Bemelegedési idő
  A bemelegedési időnek meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak. Ha külön nincs megadva, ajánlott a gázelemző készülékeket legalább két órán át bemelegíteni. |
| --- | --- |

1.6.2.

Bemelegedési idő

A bemelegedési időnek meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak. Ha külön nincs megadva, ajánlott a gázelemző készülékeket legalább két órán át bemelegíteni.

| 1.6.3. | Nem diszperzív infravörös és fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék
  A nem diszperzív infravörös gázelemző készüléket szükség szerint be kell hangolni, a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék lángját pedig optimalizálni kell (1.8.1. szakasz). |
| --- | --- |

1.6.3.

Nem diszperzív infravörös és fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék

A nem diszperzív infravörös gázelemző készüléket szükség szerint be kell hangolni, a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék lángját pedig optimalizálni kell (1.8.1. szakasz).

| 1.6.4. | A kalibrációs görbe elkészítése






  a) | a szokásosan használt összes működési tartományt kalibrálni kell, |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

A kalibrációs görbe elkészítése

a)

a szokásosan használt összes működési tartományt kalibrálni kell,

| b) | a CO-, CO2-, NOx- és CH-elemző készülékeket nullázni kell tisztított szintetikus levegővel (vagy nitrogénnel), |
| --- | --- |

b)

a CO-, CO2-, NOx- és CH-elemző készülékeket nullázni kell tisztított szintetikus levegővel (vagy nitrogénnel),

| c) | a megfelelő kalibráló gázokat be kell vezetni a gázelemző készülékbe, az értékeket regisztrálni kell, és el kell készíteni a kalibrálási görbét, |
| --- | --- |

c)

a megfelelő kalibráló gázokat be kell vezetni a gázelemző készülékbe, az értékeket regisztrálni kell, és el kell készíteni a kalibrálási görbét,

| d) | a kalibrálási görbét a működési tartomány legalább 6, egymástól megközelítőleg egyenlő távolságban elhelyezkedő kalibrálási pontja (a nulla nem tartozhat közéjük) alapján kell elkészíteni. A legnagyobb névleges koncentráció a teljes skála legalább 90 %-ának feleljen meg, |
| --- | --- |

d)

a kalibrálási görbét a működési tartomány legalább 6, egymástól megközelítőleg egyenlő távolságban elhelyezkedő kalibrálási pontja (a nulla nem tartozhat közéjük) alapján kell elkészíteni. A legnagyobb névleges koncentráció a teljes skála legalább 90 %-ának feleljen meg,

| e) | a kalibrálási görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell kiszámítani. Használható akár lineáris akár nem lineáris regressziós egyenlet, |
| --- | --- |

e)

a kalibrálási görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell kiszámítani. Használható akár lineáris akár nem lineáris regressziós egyenlet,

| f) | a kalibrálási pontok nem térhetnek el a legkisebb négyzetek módszerével kiszámított regressziós görbétől a mért érték ±2 %-át vagy a teljes skála ±0,3 %-át (amelyik nagyobb) meghaladó mértékben. |
| --- | --- |

f)

a kalibrálási pontok nem térhetnek el a legkisebb négyzetek módszerével kiszámított regressziós görbétől a mért érték ±2 %-át vagy a teljes skála ±0,3 %-át (amelyik nagyobb) meghaladó mértékben.

| g) | a kalibrálás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni a kalibrálási eljárást. |
| --- | --- |

g)

a kalibrálás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni a kalibrálási eljárást.

| 1.6.5. | Alternatív módszerek
  Ha igazolható, hogy alternatív módszerek (például számítógépes, elektronikus vezérlésű tartományváltó stb.) azonos pontosságot nyújtanak, akkor ezeket az alternatívákat is lehet használni. |
| --- | --- |

1.6.5.

Alternatív módszerek

Ha igazolható, hogy alternatív módszerek (például számítógépes, elektronikus vezérlésű tartományváltó stb.) azonos pontosságot nyújtanak, akkor ezeket az alternatívákat is lehet használni.

| 1.6.6. | Az indikátorgáz-elemző készülék kalibrálása kipufogógáz-áram méréséhez
  A kalibrálási görbét a működési tartomány legalább 6, egymástól megközelítőleg egyenlő távolságban elhelyezkedő kalibrálási pontja (a nulla nem tartozhat közéjük) alapján kell elkészíteni. A legnagyobb névleges koncentráció a teljes skála legalább 90 %-ának feleljen meg, A kalibrálási görbe kiszámítása a legkisebb négyzetek módszerével történik.
  A kalibrálási pontok nem térhetnek el a legkisebb négyzetek módszerével kiszámított regressziós görbétől a mért érték ±2 %-át vagy a teljes skála ±0,3 %-át (amelyik nagyobb) meghaladó mértékben.
  A gázelemző készüléket le kell nullázni, és a vizsgálat előtt egy olyan nullázó gázzal vagy mérőtartomány-kalibráló gázzal kell kalibrálni, amelynek névleges koncentrációja nagyobb, mint a gázelemző készülék teljes skálájának 80 %-a. |
| --- | --- |

1.6.6.

Az indikátorgáz-elemző készülék kalibrálása kipufogógáz-áram méréséhez

A kalibrálási görbét a működési tartomány legalább 6, egymástól megközelítőleg egyenlő távolságban elhelyezkedő kalibrálási pontja (a nulla nem tartozhat közéjük) alapján kell elkészíteni. A legnagyobb névleges koncentráció a teljes skála legalább 90 %-ának feleljen meg, A kalibrálási görbe kiszámítása a legkisebb négyzetek módszerével történik.

A kalibrálási pontok nem térhetnek el a legkisebb négyzetek módszerével kiszámított regressziós görbétől a mért érték ±2 %-át vagy a teljes skála ±0,3 %-át (amelyik nagyobb) meghaladó mértékben.

A gázelemző készüléket le kell nullázni, és a vizsgálat előtt egy olyan nullázó gázzal vagy mérőtartomány-kalibráló gázzal kell kalibrálni, amelynek névleges koncentrációja nagyobb, mint a gázelemző készülék teljes skálájának 80 %-a.

| 1.6.7. | A kalibrálás ellenőrzése
  A szokásosan használt összes működési tartományt minden elemzés előtt ellenőrizni kell az alábbi eljárással.
  A kalibrálást olyan nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázzal kell ellenőrizni, amelynek névleges koncentrációja nagyobb, mint a mérési tartomány teljes skálájának 80 %-a.
  Ha a két figyelembe vett ponton a mért érték legfeljebb a teljes skála ±4 %-ával tér el a gyártó által megadott vonatkoztatási értéktől, akkor a beállítási paraméterek módosíthatók. Ellenkező esetben új kalibrálási görbét kell felvenni az 1.5.5. szakasznak megfelelően. |
| --- | --- |

1.6.7.

A kalibrálás ellenőrzése

A szokásosan használt összes működési tartományt minden elemzés előtt ellenőrizni kell az alábbi eljárással.

A kalibrálást olyan nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázzal kell ellenőrizni, amelynek névleges koncentrációja nagyobb, mint a mérési tartomány teljes skálájának 80 %-a.

Ha a két figyelembe vett ponton a mért érték legfeljebb a teljes skála ±4 %-ával tér el a gyártó által megadott vonatkoztatási értéktől, akkor a beállítási paraméterek módosíthatók. Ellenkező esetben új kalibrálási görbét kell felvenni az 1.5.5. szakasznak megfelelően.

1.7.   Az NOx-konverter hatásfokának ellenőrzése

A nitrogén-dioxid nitrogén-oxiddá való átalakítására használt konverter hatásfokát az 1.7.1–1.7.8. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni (6. ábra).

| 1.7.1. | A mérőrendszer összeállítása
  A 6. ábrán látható mérőrendszerrel (lásd még e melléklet 4. függelékének 3.3.5. szakaszát is) és az alább leírt eljárással ellenőrizhető a konverter hatásfoka, egy ózonfejlesztő segítségével. |
| --- | --- |

1.7.1.

A mérőrendszer összeállítása

A 6. ábrán látható mérőrendszerrel (lásd még e melléklet 4. függelékének 3.3.5. szakaszát is) és az alább leírt eljárással ellenőrizhető a konverter hatásfoka, egy ózonfejlesztő segítségével.

| 1.7.2. | Kalibrálás
  A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt működési tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibráló gáz NO-tartalmának a működési tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemzőt NO üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz ne haladjon át a konverteren. A mért koncentrációt regisztrálni kell. |
| --- | --- |

1.7.2.

Kalibrálás

A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt működési tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibráló gáz NO-tartalmának a működési tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemzőt NO üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz ne haladjon át a konverteren. A mért koncentrációt regisztrálni kell.

| 1.7.3. | Számítás
  Az NOx-konverter hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:



  ahol







  a | = | az NOx-koncentráció az 1.7.6. szakasz szerint |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | az NOx-koncentráció az 1.7.7. szakasz szerint |
| c | = | az NO-koncentráció az 1.7.4. szakasz szerint |
| d | = | az NO-koncentráció az 1.7.5. szakasz szerint |

1.7.3.

Számítás

Az NOx-konverter hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol

a

=

az NOx-koncentráció az 1.7.6. szakasz szerint

b

=

az NOx-koncentráció az 1.7.7. szakasz szerint

c

=

az NO-koncentráció az 1.7.4. szakasz szerint

d

=

az NO-koncentráció az 1.7.5. szakasz szerint

| 1.7.4. | Oxigénadagolás
  Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz úgy, hogy a kijelzett koncentráció mintegy 20 %-kal kisebb legyen az 1.7.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentrációnál (a gázelemző NO-üzemmódban van). A kijelzett c koncentrációt regisztrálni kell. Eközben az ózonfejlesztő nincs bekapcsolva. |
| --- | --- |

1.7.4.

Oxigénadagolás

Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz úgy, hogy a kijelzett koncentráció mintegy 20 %-kal kisebb legyen az 1.7.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentrációnál (a gázelemző NO-üzemmódban van). A kijelzett c koncentrációt regisztrálni kell. Eközben az ózonfejlesztő nincs bekapcsolva.

| 1.7.5. | Az ózonfejlesztő bekapcsolása
  Ekkor be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen az 1.7.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legfeljebb 10 %-ra). A kijelzett d koncentrációt regisztrálni kell (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van). |
| --- | --- |

1.7.5.

Az ózonfejlesztő bekapcsolása

Ekkor be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen az 1.7.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legfeljebb 10 %-ra). A kijelzett d koncentrációt regisztrálni kell (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

| 1.7.6. | NOx-üzemmód
  Ekkor az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a gázkeverék (ami NO-ból, NO2-ből, O2-ből és N2-ből áll) áthaladjon a konverteren. A kijelzett a koncentrációt regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van). |
| --- | --- |

1.7.6.

NOx-üzemmód

Ekkor az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a gázkeverék (ami NO-ból, NO2-ből, O2-ből és N2-ből áll) áthaladjon a konverteren. A kijelzett a koncentrációt regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

| 1.7.7. | Az ózonfejlesztő kikapcsolása
  Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. Az 1.7.6. szakaszban leírt gázkeverék a konverteren keresztül jut el a detektorba. A kijelzett b koncentrációt regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van). |
| --- | --- |

1.7.7.

Az ózonfejlesztő kikapcsolása

Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. Az 1.7.6. szakaszban leírt gázkeverék a konverteren keresztül jut el a detektorba. A kijelzett b koncentrációt regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

| 1.7.8. | NO-üzemmód
  NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ózonfejlesztő mellett, az oxigén vagy a szintetikus levegő adagolását is le kell állítani. A gázelemző készüléken mért NOx-érték nem különbözhet ±5 %-nál nagyobb mértékben az 1.7.2. szakasz szerint mért értéktől (a gázelemző NO-üzemmódban van). |
| --- | --- |

1.7.8.

NO-üzemmód

NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ózonfejlesztő mellett, az oxigén vagy a szintetikus levegő adagolását is le kell állítani. A gázelemző készüléken mért NOx-érték nem különbözhet ±5 %-nál nagyobb mértékben az 1.7.2. szakasz szerint mért értéktől (a gázelemző NO-üzemmódban van).

| 1.7.9. | Ellenőrzési időközök
  A konverter hatásfokát az NOx-elemző készülék minden kalibrálása előtt ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

1.7.9.

Ellenőrzési időközök

A konverter hatásfokát az NOx-elemző készülék minden kalibrálása előtt ellenőrizni kell.

| 1.7.10. | A hatásfokra vonatkozó követelmény
  A konverter hatásfoka nem lehet kisebb 90 %-nál, de határozottan ajánlott a 95 %-os hatásfok.

  Megjegyzés: Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentrációnak az 1.7.5. szakasz szerinti lecsökkentését 80 %-ról 20 %-ra, akkor azt abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető. |
| --- | --- |

1.7.10.

A hatásfokra vonatkozó követelmény

A konverter hatásfoka nem lehet kisebb 90 %-nál, de határozottan ajánlott a 95 %-os hatásfok.

Megjegyzés: Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentrációnak az 1.7.5. szakasz szerinti lecsökkentését 80 %-ról 20 %-ra, akkor azt abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető.

6. ábra

Az NOx-konverter hatásfokát ellenőrző rendszer elvi rajza

Image

1.8.   A lángionizációs detektor beállítása

| 1.8.1. | A detektor válaszadásának optimalizálása
  A lángionizációs detektort be kell állítani a műszer gyártójának előírásai szerint. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mérőtartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.
  A gyártó ajánlása szerinti üzemanyag- és levegőáramok mellett 350 ±75 ppm C mérőtartomány-kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe bevezetni. A válaszadást egy adott üzemanyag-áramnál a mérőtartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullázó gázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. Az üzemanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezekkel a beállított áramlásokkal regisztrálni kell a mérőtartomány-kalibráló és a nullázó gázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és az üzemanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani. |
| --- | --- |

1.8.1.

A detektor válaszadásának optimalizálása

A lángionizációs detektort be kell állítani a műszer gyártójának előírásai szerint. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mérőtartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.

A gyártó ajánlása szerinti üzemanyag- és levegőáramok mellett 350 ±75 ppm C mérőtartomány-kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe bevezetni. A válaszadást egy adott üzemanyag-áramnál a mérőtartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullázó gázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. Az üzemanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezekkel a beállított áramlásokkal regisztrálni kell a mérőtartomány-kalibráló és a nullázó gázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és az üzemanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani.

| 1.8.2. | Választényezők szénhidrogénekre
  A gázelemző készüléket propán/levegő keverékkel és tisztított szintetikus levegővel kell kalibrálni az 1.5. szakasz szerint.
  A választényezőket a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után meg kell határozni. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (Rf
  ) a lángionizációs detektorral mért C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.
  A mérőgáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válasz a teljes skála mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt ±2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. Ezenfelül a gázpalackot előkondicionálni kell 24 órán át 298 K ±5 K (25 oC ±5 oC) hőmérsékleten.
  Az alkalmazandó mérőgázok és az ajánlott relatív választényezők tartománya a következő: | Metán és tisztított szintetikus levegő: 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Választényezők szénhidrogénekre

A gázelemző készüléket propán/levegő keverékkel és tisztított szintetikus levegővel kell kalibrálni az 1.5. szakasz szerint.

A választényezőket a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után meg kell határozni. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (Rf
  ) a lángionizációs detektorral mért C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.

A mérőgáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válasz a teljes skála mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt ±2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. Ezenfelül a gázpalackot előkondicionálni kell 24 órán át 298 K ±5 K (25 oC ±5 oC) hőmérsékleten.

Az alkalmazandó mérőgázok és az ajánlott relatív választényezők tartománya a következő:

Metán és tisztított szintetikus levegő: 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | Propilén és tisztított szintetikus levegő: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

Propilén és tisztított szintetikus levegő: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | Toluol és tisztított szintetikus levegő: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

Toluol és tisztított szintetikus levegő: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Ezek az értékek a propán és tisztított szintetikus levegő 1,00-nek tekintetett választényezőjére (Rf
  ) vannak vonatkoztatva.

| 1.8.3. | Az oxigéninterferencia ellenőrzése
  Az oxigéninterferenciát a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után ellenőrizni kell.
  A választényező definíciója és meghatározási módja megegyezik az 1.8.2. szakaszban leírtakkal. Az alkalmazandó mérőgáz és az ajánlott relatív választényező tartománya a következő: | Propán és nitrogén: 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Az oxigéninterferencia ellenőrzése

Az oxigéninterferenciát a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után ellenőrizni kell.

A választényező definíciója és meghatározási módja megegyezik az 1.8.2. szakaszban leírtakkal. Az alkalmazandó mérőgáz és az ajánlott relatív választényező tartománya a következő:

Propán és nitrogén: 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05

Ez az érték a propán és tisztított szintetikus levegő 1,00-nek tekintetett választényezőjére (Rf
  ) van vonatkoztatva

A lángionizációs detektor égőfejénél az égető levegő oxigénkoncentrációja legfeljebb ±1 mól %-kal térhet el az oxigéninterferencia legutóbbi ellenőrzésénél használt égéslevegő oxigénkoncentrációjától. Ha a különbség nagyobb, ellenőrizni kell az oxigéninterferenciát, és szükség esetén be kell állítani a gázelemző készüléket.

| 1.8.4. | A metánkiválasztó (csak földgázmotoroknál) hatásfoka
  A metánkiválasztó a metántól különböző szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. A metántól különböző szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azt fel kell használni a metántól különböző szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához (lásd a 4A. melléklet 2. függelékének 5.4. szakaszát). |
| --- | --- |

1.8.4.

A metánkiválasztó (csak földgázmotoroknál) hatásfoka

A metánkiválasztó a metántól különböző szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. A metántól különböző szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azt fel kell használni a metántól különböző szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához (lásd a 4A. melléklet 2. függelékének 5.4. szakaszát).

| 1.8.4.1. | Metánhatásfok
  Kalibráló gázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:



  ahol







  cw | = | szénhidrogén-koncentráció, amikor a CH4 átmegy a metánkiválasztón |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | szénhidrogén-koncentráció, amikor a CH4 megkerüli a metánkiválasztót |

1.8.4.1.

Metánhatásfok

Kalibráló gázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

Formula

ahol

cw

=

szénhidrogén-koncentráció, amikor a CH4 átmegy a metánkiválasztón

cw/o

=

szénhidrogén-koncentráció, amikor a CH4 megkerüli a metánkiválasztót

| 1.8.4.2. | Etánhatásfok
  Kalibráló gázként használt etánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:



  ahol







  cw | = | szénhidrogén-koncentráció, amikor a C2H6 átmegy a metánkiválasztón |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | szénhidrogén-koncentráció, amikor a C2H6 megkerüli a metánkiválasztót |

1.8.4.2.

Etánhatásfok

Kalibráló gázként használt etánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

Formula

ahol

cw

=

szénhidrogén-koncentráció, amikor a C2H6 átmegy a metánkiválasztón

cw/o

=

szénhidrogén-koncentráció, amikor a C2H6 megkerüli a metánkiválasztót

1.9.   Interferenciahatások a CO-, CO2- és NOx-elemző készülékeknél

A kipufogógázban lévő, az éppen elemzett gáztól eltérő gázok különféleképpen befolyásolhatják a mért értékeket. Pozitív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz abszorpciós sávját, a kemilumineszcens detektoros készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz kioltó hatással van a sugárzásra. Az 1.9.1. és 1.9.2. szakaszban leírt interferencia-ellenőrzést el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

| 1.9.1. | Interferencia ellenőrzése a CO-elemző készülékeknél
  A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2 kalibráló gázként kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és regisztrálni kell a gázelemző készülékkel mért értékeket. A gázelemző készülékkel mért érték nem lehet a teljes skála 1 %-ánál nagyobb a 300 ppm vagy az a fölötti tartományokban, és 3 ppm-nél nagyobb a 300 ppm alatti tartományokban. |
| --- | --- |

1.9.1.

Interferencia ellenőrzése a CO-elemző készülékeknél

A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2 kalibráló gázként kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és regisztrálni kell a gázelemző készülékkel mért értékeket. A gázelemző készülékkel mért érték nem lehet a teljes skála 1 %-ánál nagyobb a 300 ppm vagy az a fölötti tartományokban, és 3 ppm-nél nagyobb a 300 ppm alatti tartományokban.

| 1.9.2. | Kioltás vizsgálata az NOx-elemző készüléknél
  A kemilumineszcens detektoros (és a fűtött kemilumineszcens detektoros) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. Ezek kioltó hatása koncentrációjukkal arányos, ezért a mérések alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál fellépő kioltást meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség. |
| --- | --- |

1.9.2.

Kioltás vizsgálata az NOx-elemző készüléknél

A kemilumineszcens detektoros (és a fűtött kemilumineszcens detektoros) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. Ezek kioltó hatása koncentrációjukkal arányos, ezért a mérések alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál fellépő kioltást meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség.

| 1.9.2.1. | A CO2 kioltó hatásának vizsgálata
  A vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2 kalibráló gázt kell átbocsátani a nem diszperzív infravörös elemző készüléken és fel kell jegyezni a CO2-értéket (A). Ezután a CO2-t közelítőleg 50 %-ra kell hígítani mérőtartomány-kalibráló gázként használt NO-val és át kell bocsátani a nem diszperzív infravörös, illetve a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni a CO2, illetve az NO mért értékeit (B-vel, illetve C-vel jelölve). Ezután a CO2-t el kell zárni, és csak az NO gázt kell a (fűtött) kemilumineszcens detektoron átbocsátani, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve).
  A kioltást, ami nem lehet nagyobb a teljes skála 3 %-ánál, az alábbiak szerint kell kiszámítani:



  ahol:







  A | = | a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| C | = | a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| D | = | a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |

1.9.2.1.

A CO2 kioltó hatásának vizsgálata

A vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2 kalibráló gázt kell átbocsátani a nem diszperzív infravörös elemző készüléken és fel kell jegyezni a CO2-értéket (A). Ezután a CO2-t közelítőleg 50 %-ra kell hígítani mérőtartomány-kalibráló gázként használt NO-val és át kell bocsátani a nem diszperzív infravörös, illetve a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni a CO2, illetve az NO mért értékeit (B-vel, illetve C-vel jelölve). Ezután a CO2-t el kell zárni, és csak az NO gázt kell a (fűtött) kemilumineszcens detektoron átbocsátani, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve).

A kioltást, ami nem lehet nagyobb a teljes skála 3 %-ánál, az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol:

A

=

a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

B

=

a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

C

=

a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

D

=

a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

A CO2 és NO kalibráló gáz hígítására és koncentrációik mennyiségi meghatározására más módszerek, például a dinamikus keverés is használható.

| 1.9.2.2. | A víz kioltó hatásának vizsgálata
  Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A víz kioltó hatásának kiszámításánál figyelembe kell venni az NO kalibráló gáz vízgőzzel való hígulását, és a keverék vízgőz-koncentrációjának a mérések alatt várható értékre való arányosítását.
  A szokásos működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú NO kalibráló gázt kell átbocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve). Ezután az NO kalibráló gázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni és át kell bocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (C-vel jelölve). Meg kell állapítani a gázelemző készülék abszolút működési nyomását és a vízhőmérsékletet, és ezeket E-vel, illetve F-fel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz F hőmérsékletéhez tartozó telített gőznyomását, és G-vel jelölve fel kell jegyezni. A keverék vízgőz-koncentrációját (H, %) az alábbi módon kell kiszámítani:
  H = 100 × (G/E)
  A hígított NO kalibráló gáz várható koncentrációja (vízgőzben) (De
  ) az alábbiak szerint számítható:
  De = D × (1 - H/100)
  Dízelmotorok kipufogógázaira a kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját (Hm, %) – az üzemanyagban H/C = 1,8:1 arányt feltételezve – az alábbiak szerint kell a hígítatlan CO2 kalibráló gáz koncentrációja (az 1.9.2.1. szakaszban mért A érték) alapján becsülni:
  Hm = 0,9 × A
  A víz kioltó hatását, amely nem lehet nagyobb 3 %-nál, az alábbiak szerint kell kiszámítani:
  százalékos kioltás = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  ahol







  De | = | a várható hígított NO-koncentráció, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | a hígított NO-koncentráció, ppm |
| Hm | = | a legnagyobb vízgőz-koncentráció, % |
| H | = | a tényleges vízgőz-koncentráció, % |

1.9.2.2.

A víz kioltó hatásának vizsgálata

Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A víz kioltó hatásának kiszámításánál figyelembe kell venni az NO kalibráló gáz vízgőzzel való hígulását, és a keverék vízgőz-koncentrációjának a mérések alatt várható értékre való arányosítását.

A szokásos működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú NO kalibráló gázt kell átbocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve). Ezután az NO kalibráló gázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni és át kell bocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (C-vel jelölve). Meg kell állapítani a gázelemző készülék abszolút működési nyomását és a vízhőmérsékletet, és ezeket E-vel, illetve F-fel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz F hőmérsékletéhez tartozó telített gőznyomását, és G-vel jelölve fel kell jegyezni. A keverék vízgőz-koncentrációját (H, %) az alábbi módon kell kiszámítani:

H = 100 × (G/E)

A hígított NO kalibráló gáz várható koncentrációja (vízgőzben) (De
  ) az alábbiak szerint számítható:

De = D × (1 - H/100)

Dízelmotorok kipufogógázaira a kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját (Hm, %) – az üzemanyagban H/C = 1,8:1 arányt feltételezve – az alábbiak szerint kell a hígítatlan CO2 kalibráló gáz koncentrációja (az 1.9.2.1. szakaszban mért A érték) alapján becsülni:

Hm = 0,9 × A

A víz kioltó hatását, amely nem lehet nagyobb 3 %-nál, az alábbiak szerint kell kiszámítani:

százalékos kioltás = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

ahol

De

=

a várható hígított NO-koncentráció, ppm

C

=

a hígított NO-koncentráció, ppm

Hm

=

a legnagyobb vízgőz-koncentráció, %

H

=

a tényleges vízgőz-koncentráció, %

| Megjegyzés | : | Fontos, hogy ennél a vizsgálatnál az NO kalibráló gáz NO2-koncentrációja a lehető legkisebb legyen, mert a kioltás kiszámításánál az NO2 vízben való elnyelése nincs figyelembe véve. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Fontos, hogy ennél a vizsgálatnál az NO kalibráló gáz NO2-koncentrációja a lehető legkisebb legyen, mert a kioltás kiszámításánál az NO2 vízben való elnyelése nincs figyelembe véve.

1.10.   Kalibrálási időközök

A gázelemző készülékek 1.5. szakasz szerinti kalibrálását legalább három havonta el kell végezni, vagy amikor a rendszeren olyan javítás vagy csere történt, ami a kalibrálásra hatással lehet.

2.   AZ ÁLLANDÓ TÉRFOGATÚ MINTAVEVŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA

2.1.   Általános előírások

Az állandó térfogatú mintavevő rendszert nemzeti vagy nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérővel és fojtókészülékkel kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, az áramláshoz viszonyítva őket.

Többféle áramlásmérő-típus használható, például kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris áramlásmérő, kalibrált turbinás áramlásmérő.

2.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) kalibrálása

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt áramlásmérő paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/min a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Ezután meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni. A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

| 2.2.1. | Az adatok értelmezése
  A levegőáramot (Qs
  ) minden fojtásbeállításra (legalább 6 beállítás) Nm3/min mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V0
  ) (mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:



  ahol







  qvCVS | = | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K |
| pp | = | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál (pB
  – p1
  ), kPa |
| n | = | a szivattyú fordulatszáma, ford./s |

2.2.1.

Az adatok értelmezése

A levegőáramot (Qs
  ) minden fojtásbeállításra (legalább 6 beállítás) Nm3/min mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V0
  ) (mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

Formula

ahol

qvCVS

=

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

=

hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K

pp

=

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál (pB
  – p1
  ), kPa

n

=

a szivattyú fordulatszáma, ford./s

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú csúszásának figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő- és kilépőoldali nyomása közötti különbség és a szivattyú kilépőoldali abszolút nyomása közötti korrelációs függvény (X0
  ) az alábbiak szerint számítható ki:

Formula

ahol

| Δpp | = | a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | abszolút nyomás a szivattyú kilépőoldalán, kPa |

Δpp

=

a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa

pp

=

abszolút nyomás a szivattyú kilépőoldalán, kPa

A kalibrációs egyenlet létrehozásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

V
  o = D
  o – m × X
  o

A D0
  és az m a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége.

Több fordulatszámú állandó térfogatú mintavevő rendszernél a szivattyú különböző szállítási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és az állandóknak (D0
  ) a szivattyú szállítási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a V0
  mért értékhez képest ±0,5 %-on belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése (2.4. szakasz) jelzi a csúszás változását.

2.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a belépési nyomás és hőmérséklet függvénye.

| 2.3.1. | Az adatok értelmezése
  A levegőáramot (Qs
  ) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) Nm3/min mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:



  ahol







  qvCVS | = | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| pp | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |

2.3.1.

Az adatok értelmezése

A levegőáramot (Qs
  ) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) Nm3/min mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

Formula

ahol

qvCVS

=

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

pp

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a Kv
  -t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a Kv
  értéke viszonylag állandó. Ahogy a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a Kv
  értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

A kritikus áramlás tartományában felvett legalább 8 pont alapján ki kell számítani a Kv
  átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a Kv
  átlagértékének ±0,3 %-át.

2.4.   A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) kalibrálása

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáram a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvénye.

| 2.4.1. | Az adatok értelmezése
  A levegőáramot (QSSV
  ) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) Nm3/min mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani az átfolyási tényezőt a következők szerint:



  ahol







  QSSV | = | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| rp | = | a Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = |
| rD | = | a Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

2.4.1.

Az adatok értelmezése

A levegőáramot (QSSV
  ) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) Nm3/min mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani az átfolyási tényezőt a következők szerint:

Formula

ahol

QSSV

=

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

rp

=

a Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya =Formula

rD

=

a Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a Cd
  -t a Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám függvényeként. A Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-számot a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol

| A1 | = | az állandók összevonása és a mértékegységek átváltása |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| μ | = | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, a következő képlettel számítva: |
| b | = | empirikus állandó = 1,458 x 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empirikus állandó = 110,4 K |

A1

=

az állandók összevonása és a mértékegységek átváltásaFormula

QSSV

=

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

μ

=

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, a következő képlettel számítva:

Formula

b

=

empirikus állandó = 1,458 x 106, kg/ms K0,5

S

=

empirikus állandó = 110,4 K

Mivel a QSSV
  szerepel a Reynolds-képletben, a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a QSSV
  vagy Cd
  egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a QSSV
  nem konvergál. A konvergenciamódszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított Cd
  értékeknek ±0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért Cd
  értékkel.

2.5.   A teljes rendszer ellenőrzése

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű káros anyagot tartalmazó gázt bocsátanak át a szokásos módon működtetett rendszeren. A káros anyag elemzése és tömegének meghatározása a 4A. melléklet 2. függelékének 4.3. szakasza szerint történik, kivéve a propánt, ahol a szénhidrogénekre használt 0,000479 helyett 0,000472 értékű tényezőt kell használni. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni.

| 2.5.1. | Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel
  Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (≡ kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől. |
| --- | --- |

2.5.1.

Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel

Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (≡ kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

| 2.5.2. | Mérés gravimetriás módszerrel
  Meg kell állapítani egy szén-monoxiddal vagy propánnal töltött kisebb palack tömegét 0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől. |
| --- | --- |

2.5.2.

Mérés gravimetriás módszerrel

Meg kell állapítani egy szén-monoxiddal vagy propánnal töltött kisebb palack tömegét 0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

3.   A RÉSZECSKEMÉRŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA

3.1.   Bevezetés

A részecskemérésnél csak a mintaáram és a hígítási arány meghatározásához használt áramlásmérőket kell kalibrálni. Minden áramlásmérőt olyan gyakorisággal kell kalibrálni, ami szükséges ahhoz, hogy ezen előírás pontosságra vonatkozó követelményei teljesüljenek. Az alkalmazandó kalibrálási módszer leírását a 3.2. szakasz tartalmazza.

3.2.   Áramlásmérés

| 3.2.1. | Rendszeres kalibrálás






  a) | Az e melléklet 4. függeléke 2.2. szakasza szerint az áramlásmérés abszolút pontosságának biztosításához az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket nemzeti, illetve nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérővel kell kalibrálni. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Rendszeres kalibrálás

a)

Az e melléklet 4. függeléke 2.2. szakasza szerint az áramlásmérés abszolút pontosságának biztosításához az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket nemzeti, illetve nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérővel kell kalibrálni.

| b) | Ha a gázminta áramát áramláskülönbség mérésével határozzák meg, akkor az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondánál az alagút irányába haladó qmp
  áramnak meg kell felelnie az e melléklet 4. függelékének 4.2.5.2. szakaszában előírt pontossági követelményeknek:






  i. | A qmdw
  áramlásmérőjét sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább 5, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a méréshez használt legkisebb qmdw érték és a méréshez használt qmdew
  érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni. |
| --- | --- | --- |

b)

Ha a gázminta áramát áramláskülönbség mérésével határozzák meg, akkor az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondánál az alagút irányába haladó qmp
  áramnak meg kell felelnie az e melléklet 4. függelékének 4.2.5.2. szakaszában előírt pontossági követelményeknek:

i.

A qmdw
  áramlásmérőjét sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább 5, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a méréshez használt legkisebb qmdw érték és a méréshez használt qmdew
  érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni.

| ii. | Egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a mérésekhez használt értékre vonatkozóan. Ezután a kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a qmdw
  áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a mérésekhez használt qmdew
  értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

ii.

Egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a mérésekhez használt értékre vonatkozóan. Ezután a kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a qmdw
  áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a mérésekhez használt qmdew
  értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell.

| iii. | A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a qmp
  méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. Ezután a qmdew
  értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a qmdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti q hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként egy speciális kalibrálási áramlási útvonalat lehet létrehozni, az alagút megkerülésével, de úgy az összes levegő és a hígító levegő átáramlik a megfelelő mérőkön ugyanúgy, mint a tényleges mérések során. |
| --- | --- |

iii.

A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a qmp
  méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. Ezután a qmdew
  értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a qmdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti q hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként egy speciális kalibrálási áramlási útvonalat lehet létrehozni, az alagút megkerülésével, de úgy az összes levegő és a hígító levegő átáramlik a megfelelő mérőkön ugyanúgy, mint a tényleges mérések során.

| iv. | Egy indikátorgázt kell bevezetni az átvezető csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik komponense, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az rd
  hígítási arányból kell meghatározni: |
| --- | --- |

iv.

Egy indikátorgázt kell bevezetni az átvezető csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik komponense, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az rd
  hígítási arányból kell meghatározni:

| c) | A gázelemző készülékek pontosságát a qmp
  pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

c)

A gázelemző készülékek pontosságát a qmp
  pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

| 3.2.2. | A szénáram ellenőrzése






  a) | Ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

A szénáram ellenőrzése

a)

Ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában.

| b) | A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan egyensúlyi állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15 és 1 közötti hígítási tényezővel kell működtetni. |
| --- | --- |

b)

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan egyensúlyi állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15 és 1 közötti hígítási tényezővel kell működtetni.

| c) | A szénáram ellenőrzését az e melléklet 6. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramot az e melléklet 6. függelékének 2.1–2.3. szakasza szerint kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 6 %-os tűréssel térhetnek el egymástól. |
| --- | --- |

c)

A szénáram ellenőrzését az e melléklet 6. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramot az e melléklet 6. függelékének 2.1–2.3. szakasza szerint kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 6 %-os tűréssel térhetnek el egymástól.

| 3.2.3. | Mérés előtti ellenőrzés






  a) | A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül mérés előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon: |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Mérés előtti ellenőrzés

a)

A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül mérés előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon:

| b) | Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd e függelék 3.2.1. szakaszát) –, beleértve a qmdw
  -re vonatkoztatott, a mérések során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő qmdew
  áramokat is. |
| --- | --- |

b)

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd e függelék 3.2.1. szakaszát) –, beleértve a qmdw
  -re vonatkoztatott, a mérések során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő qmdew
  áramokat is.

| c) | Ha a 3.2.1. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a mérés előtti ellenőrzés elhagyható. |
| --- | --- |

c)

Ha a 3.2.1. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a mérés előtti ellenőrzés elhagyható.

3.3.   A jelátalakítási idő meghatározása (csak ETC méréseknél, részáramú hígítórendszerek esetében)

| a) | A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a mérések alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni: |
| --- | --- |

a)

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a mérések alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni:

| b) | A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

| c) | A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számított) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a teljes skála 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak kell kiváltania, mint ami a tényleges méréseknél elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram indukáló ugrásszerű változását és az áramlásmérő válaszát legalább 10/s gyakorisággal kell regisztrálni. |
| --- | --- |

c)

A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számított) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a teljes skála 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak kell kiváltania, mint ami a tényleges méréseknél elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram indukáló ugrásszerű változását és az áramlásmérő válaszát legalább 10/s gyakorisággal kell regisztrálni.

| d) | Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részáramú hígítórendszer qmp
  jelének és a kipufogógáz áramlásmérője qmew,i jelének átalakítási idejét. Ezek a jelek az egyes mérések utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd e melléklet 2. függelékének 3.8.3.2. szakaszát). |
| --- | --- |

d)

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részáramú hígítórendszer qmp
  jelének és a kipufogógáz áramlásmérője qmew,i jelének átalakítási idejét. Ezek a jelek az egyes mérések utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd e melléklet 2. függelékének 3.8.3.2. szakaszát).

| e) | A számítást legalább öt ugrásszerű változásra kell elvégezni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” ideje, amelyet e melléklet 2. függelékének 3.8.3.2. szakasza szerint kell felhasználni. |
| --- | --- |

e)

A számítást legalább öt ugrásszerű változásra kell elvégezni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” ideje, amelyet e melléklet 2. függelékének 3.8.3.2. szakasza szerint kell felhasználni.

3.4.   A részleges áramlás körülményeinek ellenőrzése

A kipufogógáz sebességtartományát és a nyomásingadozásokat ellenőrizni kell, és ha szükséges, a 7. függelék 2.2.1. szakaszának (EP – kipufogócső) követelményei szerint be kell állítani.

3.5.   Kalibrálási időközök

Az áramlásmérő műszerek kalibrálását legalább háromhavonta el kell végezni, illetve olyankor, ha a rendszeren olyan módosítás történt, ami hatással lehet a kalibrálásra.

4.   A FÜSTMÉRŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA

4.1.   Bevezetés

Minden opacitásmérőt olyan gyakorisággal kell kalibrálni, ami szükséges ahhoz, hogy ezen előírás pontosságra vonatkozó követelményei teljesüljenek. Ez a szakasz e melléklet 4. függelékének 5. szakaszában és a 7. függelék 3. szakaszában említett komponenseknél alkalmazandó kalibrálási módszer leírását tartalmazza.

4.2.   Kalibrálási eljárás

| 4.2.1. | Bemelegedési idő
  Az opacitásmérőt a gyártó ajánlásai szerint hagyni kell bemelegedni és stabilizálódni. Ha az opacitásmérő öblítőlevegő-rendszerrel is el van látva a műszeroptika kormozódásának megakadályozása céljából, ezt a rendszert is be kell kapcsolni és be kell állítani, a gyártó ajánlásainak megfelelően. |
| --- | --- |

4.2.1.

Bemelegedési idő

Az opacitásmérőt a gyártó ajánlásai szerint hagyni kell bemelegedni és stabilizálódni. Ha az opacitásmérő öblítőlevegő-rendszerrel is el van látva a műszeroptika kormozódásának megakadályozása céljából, ezt a rendszert is be kell kapcsolni és be kell állítani, a gyártó ajánlásainak megfelelően.

| 4.2.2. | A műszerválasz linearitásának megállapítása
  Az opacitásmérő linearitását az opacitásmérő üzemmódban kell ellenőrizni a gyártó ajánlásai szerint. Három, az e melléklet 4. függelékének 5.2.5. szakaszának megfelelő, ismert fényáteresztésű semleges optikai szűrőt kell behelyezni az opacitásmérőbe, és az értékeket fel kell jegyezni. A semleges optikai szűrők névleges opacitásának 10 %, 20 % és 40 % körül kell lennie.
  A mért értékek legfeljebb az opacitás ±2 %-ával térhetnek el a semleges optikai szűrő névleges értékétől. Minden ennél nagyobb eltérést még a mérés előtt ki kell küszöbölni. |
| --- | --- |

4.2.2.

A műszerválasz linearitásának megállapítása

Az opacitásmérő linearitását az opacitásmérő üzemmódban kell ellenőrizni a gyártó ajánlásai szerint. Három, az e melléklet 4. függelékének 5.2.5. szakaszának megfelelő, ismert fényáteresztésű semleges optikai szűrőt kell behelyezni az opacitásmérőbe, és az értékeket fel kell jegyezni. A semleges optikai szűrők névleges opacitásának 10 %, 20 % és 40 % körül kell lennie.

A mért értékek legfeljebb az opacitás ±2 %-ával térhetnek el a semleges optikai szűrő névleges értékétől. Minden ennél nagyobb eltérést még a mérés előtt ki kell küszöbölni.

4.3.   Kalibrálási időközök

Az opacitásmérő 4.2.2. szakasz szerinti kalibrálását legalább három havonta el kell végezni, vagy amikor a rendszeren olyan javítás vagy csere történt, ami a kalibrálásra hatással lehet.

6. függelék

A szénáram ellenőrzése

1.   BEVEZETÉS

A kipufogógázban található szén csaknem egésze az üzemanyagból származik, és egy minimális részt leszámítva csaknem a teljes mennyiség CO2 formájában jelenik meg a kipufogógázban. Ez az alapja a teljes mérőrendszer CO2-mérésen alapuló ellenőrzésének.

A kipufogógázt mérő rendszerbe jutó szén az üzemanyagáramból kerül meghatározásra. A szénáramot a kibocsátásmérő és részecske-mintavevő rendszerek különböző pontjain, az ezeken a pontokon mért CO2-koncentrációkból és a gázáramból kell meghatározni.

Ennek értelmében a motor ismert forrása a szénáramnak, és ugyanennek a szénáramnak a kipufogócsőben és a részáramú részecske-mintavevő rendszer kimeneténél történő megfigyeléséből következtetni lehet a szivárgásra és az áramlásmérés pontosságára. Ennek az ellenőrzésnek az az előnye, hogy a komponensek a hőmérsékletek és az áramok tekintetében ugyanolyan körülmények között működnek, mint a motor tényleges mérésekor.

A következő ábrán láthatók azok a mintavételi pontok, amelyeken a szénáramot ellenőrizni kell. Alább meg vannak adva a szénáramnak az egyes mintavételi pontokra vonatkozó kiszámításához szükséges konkrét egyenletek is.

7. ábra

Mérőpontok a szénáram ellenőrzéséhez

Image

2.   SZÁMÍTÁSOK

2.1.   Szénáram a motorba (1. mérőpont)

Egy CHαOε összetételű üzemanyagra a motorba belépő széntömegáramot a következő egyenlettel lehet kiszámítani:

Formula

ahol

| qmf | = | az üzemanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- | --- |

qmf

=

az üzemanyag tömegárama, kg/s

2.2.   Szénáram a hígítatlan kipufogógázban (2. mérőpont)

A motor kipufogócsövében a szén tömegáramát a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és tömegáramából kell meghatározni:

Formula

ahol

| cCO2,r | = | a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % (0,04 % körül) |
| qmew | = | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| Mre | = | a kipufogógáz molekulatömege |

cCO2,r

=

a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, %

cCO2,a

=

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % (0,04 % körül)

qmew

=

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

Mre

=

a kipufogógáz molekulatömege

Ha a CO2 mérése száraz alapon történik, akkor azt e melléklet 1. függelékének 5.2. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációra.

2.3.   Szénáram a hígítórendszerben (3. mérőpont)

A szénáramot a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációjából, a tömegáramából és a mintaáramból kell meghatározni:

Formula

ahol

| cCO2,d | = | a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % (0,04 % körül) |
| qmdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| qmew | = | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s (csak részáramú rendszernél) |
| qmp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő mintaáram, kg/s (csak részáramú rendszernél) |
| Mre | = | a kipufogógáz molekulatömege |

cCO2,d

=

a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, %

cCO2,a

=

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % (0,04 % körül)

qmdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

qmew

=

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s (csak részáramú rendszernél)

qmp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő mintaáram, kg/s (csak részáramú rendszernél)

Mre

=

a kipufogógáz molekulatömege

Ha a CO2 mérése száraz alapon történik, akkor azt e melléklet 1. függelékének 5.2. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációra.

2.4.   A kipufogógáz molekulatömegét (Mre
  ) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol

| qmf | = | az üzemanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon, kg/s |
| Ha | = | a beszívott levegő páratartalma, g víz / kg száraz levegő |
| Mra | = | a száraz beszívott levegő molekulatömege (= 28,9 g/mól) |
| α, δ, ε, γ | = | a C Hα Oδ Nε Sγ összetételű üzemanyagra vonatkozó mólarányok |

qmf

=

az üzemanyag tömegárama, kg/s

qmaw

=

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon, kg/s

Ha

=

a beszívott levegő páratartalma, g víz / kg száraz levegő

Mra

=

a száraz beszívott levegő molekulatömege (= 28,9 g/mól)

α, δ, ε, γ

=

a C Hα Oδ Nε Sγ összetételű üzemanyagra vonatkozó mólarányok

Alternatívaként a következő molekulatömeget lehet használni:

| Mre (dízel) | = 28,9 g/mól |
| --- | --- |
| Mre (PB) | = 28,6 g/mól |
| Mre (földgáz) | = 28,3 g/mól |

Mre (dízel)

= 28,9 g/mól

Mre (PB)

= 28,6 g/mól

Mre (földgáz)

= 28,3 g/mól

7. függelék

Analitikai és mintavevő rendszerek

1.   A GÁZNEMŰ KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSA

1.1.   Bevezetés

Az 1.2. szakasz, valamint a 7. és 8. ábra részletesen bemutatja az ajánlott mintavevő és analitikai rendszereket. Mivel ekvivalens eredmények többféle összeállítással is elérhetők, nem kell szigorúan ragaszkodni a 7. és 8. ábrán látható rendszerekhez. Kiegészítő adatok gyűjtése és a komponensrendszerek működésének összehangolása céljából további komponensek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Más komponensek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

7. ábra

A hígítatlan kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája; csak ESC mérésnél

Image

1.2.   Az analitikai rendszer leírása

A hígítatlan (7. ábra, csak ESC) vagy hígított (8. ábra, ETC és ESC) kipufogógázzal történő gáznemű kibocsátások meghatározására szolgáló analitikai rendszer leírása az alábbiak használatán alapul:

| a) | fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére, |
| --- | --- |

a)

fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére,

| b) | nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére, |
| --- | --- |

b)

nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére,

| c) | fűtött kemilumineszcens detektoros vagy hasonló gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére. |
| --- | --- |

c)

fűtött kemilumineszcens detektoros vagy hasonló gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére.

Az összes komponenst tartalmazó mintát egy mintavevő szondával, vagy pedig két közvetlenül egymás mellett elhelyezett, a különböző elemző készülékekhez belső megosztással csatlakoztatott mintavevő szondával lehet venni. Ügyelni kell arra, hogy az analitikai rendszer egyetlen pontján se következhessen be a kipufogógáz-komponensek lecsapódása (a vizet és kénsavat is beleértve).

8. ábra

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája, az ESC mérésnél választható

Image

1.2.1.   A 7. és 8. ábrán látható komponensek:

EP – kipufogócső

SP1: kipufogógáz-mintavevő szonda (csak a 7. ábrán)

Saválló acélból készült egyenes, zártvégű, többlyukú szonda ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb, mint 1 mm. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás álljon elő. A szondának át le kell fednie a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható.

SP2: hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 8. ábrán)

A szondának:

| a) | a fűtött mintavevő vezeték (HSL1) első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie, |
| --- | --- |

a)

a fűtött mintavevő vezeték (HSL1) első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie,

| b) | legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 2.3. szakasz 20. ábráját) , ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredtek (azaz kb. 10 alagútátmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba), |
| --- | --- |

c)

olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 2.3. szakasz 20. ábráját) , ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredtek (azaz kb. 10 alagútátmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba),

| d) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá, |
| --- | --- |

d)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá,

| e) | olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) értékre növelje. |
| --- | --- |

e)

olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) értékre növelje.

SP3: a hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 8. ábrán)

A szondának:

| a) | az SP2-vel azonos síkban kell lennie, |
| --- | --- |

a)

az SP2-vel azonos síkban kell lennie,

| b) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá, |
| --- | --- |

b)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá,

| c) | a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 oC) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 oC) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie.

HSL1: fűtött mintavevő vezeték

A mintavevő vezeték a gázmintát az egyik szondától a megosztási pont(ok)hoz és a szénhidrogén-elemző készülékhez vezeti.

A mintavevő vezetéknek:

| a) | legalább 5 mm-es és legfeljebb 13,5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

a)

legalább 5 mm-es és legfeljebb 13,5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| b) | saválló acélból vagy teflonból kell készülnie, |
| --- | --- |

b)

saválló acélból vagy teflonból kell készülnie,

| c) | minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 oC) vagy kisebb, |
| --- | --- |

c)

minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 oC) vagy kisebb,

| d) | 453 K (180 oC) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

d)

453 K (180 oC) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 oC),

| e) | 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül az F2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt. |
| --- | --- |

e)

463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül az F2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt.

HSL2: fűtött NOx-mintavevő vezeték

A mintavevő vezetéknek:

| a) | 328–473 K (55–200 oC) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania a C konverterig, ha van B hűtőfürdő, illetve a gázelemző készülékig, ha nincs B hűtőfürdő, |
| --- | --- |

a)

328–473 K (55–200 oC) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania a C konverterig, ha van B hűtőfürdő, illetve a gázelemző készülékig, ha nincs B hűtőfürdő,

| b) | saválló acélból vagy teflonból kell készülnie. |
| --- | --- |

b)

saválló acélból vagy teflonból kell készülnie.

SL: CO- és CO2-mintavevő vezeték

A vezetéknek teflonból vagy saválló acélból kell készülnie. Lehet fűtött vagy fűtetlen is.

BK: mintavevő zsák a háttér-koncentrációk meghatározásához (választható, csak a 8. ábrán)

A háttér-koncentrációk méréséhez szükséges mintavételhez.

BG: mintavevő zsák (választható, csak a 8. ábrán, CO és CO2)

A minta-koncentrációk meghatározására szolgáló mintavételhez

F1: fűtött előszűrő (választható)

A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie.

F2: fűtött szűrő

A szűrőnek le kell választania minden szilárd részecskét a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie. A szűrő szükség szerint cserélendő.

P: fűtött mintavevő szivattyú

A szivattyút a HSL1 vezeték hőmérsékletére kell fűteni.

HC: szénhidrogén Fűtött lángionizációs detektor a szénhidrogének meghatározásához. A hőmérsékletét 453–473 K (180–200 oC) értéken kell tartani.

CO, CO2: Nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározásához (választható a hígítási arány meghatározására a részecske-mérésekhez).

NO: Kemilumineszcens detektoros vagy fűtött kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározásához. Fűtött kemilumineszcens detektor alkalmazása esetén azt 328–473 K (55–200 oC) hőmérsékleten kell tartani.

C: konverter

Konvertert kell alkalmazni az NO2 NO-vá való katalitikus redukciójához, még a kemilumineszcens detektorral vagy fűtött kemilumineszcens detektorral való mérés előtt.

B: hűtőfürdő (választható)

A kipufogógáz-mintában lévő víz hűtésére és kondenzálására. A fürdőt jég vagy hűtőberendezés segítségével 273–277 K (0–4 oC) hőmérsékleten kell tartani. Alkalmazása választható, ha a vízgőz az elemző készülékre az e melléklet 5. függelékének 1.9.1. és 1.9.2. szakasza szerint nincs zavaró hatással. Ha a vizet kondenzációval távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell vagy magában a kondenzedényben, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a harmatpont nem lehet nagyobb, mint 280 K (7 oC). Vegyszeres szárítókat nem szabad a minta víztelenítéséhez használni.

T1, T2, T3: hőmérséklet-érzékelő

A gázáram hőmérsékletének ellenőrzésére.

T4: hőmérséklet-érzékelő

Az NO2/NO konverter hőmérsékletének ellenőrzésére.

T5: hőmérséklet-érzékelő

A hűtőfürdő hőmérsékletének ellenőrzésére.

G1, G2, G3: nyomásmérő

A mintavevő vezetékek nyomásának mérésére.

R1, R2: nyomásszabályozó

A fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülékre menő levegő, illetve üzemanyag nyomásának szabályozására.

R3, R4, R5: nyomásszabályozó

A mintavevő vezetékek nyomásának és a gázelemző készülékekhez menő áramlásnak a szabályozására.

FL1, FL2, FL3: áramlásmérő

A minta kerülőáramának ellenőrzésére.

FL4–FL6: áramlásmérő (választható)

A gázelemző készülékeken átmenő áramlás ellenőrzésére.

V1–V5: választószelep

Megfelelő szelepelrendezés annak kiválasztására, hogy a gázelemző készülékekbe minta, mérőtartomány-kalibráló gáz vagy nullázó gáz menjen.

V6, V7: mágnesszelep

Az NO2/NO konverter megkerülésére.

V8: tűszelep

Az áramlásnak a C jelű NO2/NO konverter és a megkerülő vezeték közötti kiegyensúlyozására.

V9, V10: tűszelep

A gázelemző készülékekre menő gázáram szabályozására.

V11, V12: kétállású szelep (választható)

A kondenzátumnak a B hűtőfürdőből való leeresztésére.

1.3.   Metántól különböző szénhidrogének elemzése (csak földgázmotoroknál)

| 1.3.1. | Gázkromatográfia (GC, 9. ábra)
  Gázkromatográfia alkalmazása esetén a minta egy kicsi, megmért mennyiségét kell beinjektálni egy mérőoszlopba, amelyen egy semleges vivőgáz átviszi azt. Az oszlop az egyes komponenseket forráspontjuk szerint szétválasztja úgy, hogy azok különböző időkben lépnek ki az oszlopból. A komponensek áthaladnak egy detektoron, amely a koncentrációjuktól függő villamos jelet ad. Mivel ez nem folyamatos analitikai eljárás, csak az e melléklet 4. függelékének 3.4.2. szakaszában leírt zsákos mintavételi módszerrel használható.
  A metántól különböző szénhidrogének méréséhez automatikus működésű, lángionizációs detektoros gázkromatográfot kell használni. A kipufogógázt mintavevő zsákba kell gyűjteni, amelynek egy részét kell beinjektálni a gázkromatográfba. A minta a Porapak-oszlopban két részre különül el (CH4/levegő/CO és metántól különböző szénhidrogének/CO2/H2O). A molekulaszűrő oszlop elválasztja a CH4-et a levegőtől és a CO-tól, mielőtt a gáz belépne a lángionizációs detektorba, ahol sor kerül a koncentráció mérésére. Az egyik minta beinjektálásától a következő minta beinjektálásáig tartó teljes ciklus 30 s alatt végbemehet. A metántól különböző szénhidrogének meghatározásához a CH4-koncentrációt ki kell vonni az összes szénhidrogén koncentrációjából (lásd e melléklet 2. függelékének 4.3.1 szakaszát).
  A 9. ábrán egy jellemző, a CH4 rutinszerű meghatározásához összeállított gázkromatográf látható. Ha műszakilag indokolható, másmilyen gázkromatográfia is használható.
  9. ábra
  A metánelemzés (gázkromatográfia) folyamatábrája




  A 9. ábrán látható komponensek:

  PC: Porapak-oszlop
  Porapak N – 180/300 μm (50/80 szitasűrűség), 610 mm hossz × 2,16 mm belső átmérő – használandó, és az első használat előtt a vivőgázzal legalább 12 órán át kondicionálni kell 423 K (150 oC) hőmérsékleten.
  MSC: molekulaszűrő oszlop
  13X típus – 250/350 μm (45/60 szitasűrűség), 1 220 mm hossz × 2,16 mm belső átmérő – használandó, és az első használat előtt a vivőgázzal legalább 12 órán át kondicionálni kell 423 K (150 oC) hőmérsékleten.
  OV: fűtőkamra
  Az oszlopok és szelepek stabil hőmérsékletének biztosításához az elemzés alatt, és az oszlopok 423 K (150 oC) hőmérsékleten történő kondicionálásához.
  SLP: mintahurok
  Körülbelül 1 cm3 térfogatnyi minta befogadásához elegendően hosszú saválló acélcső
  P: szivattyú
  A mintának a gázkromatográfba történő továbbítására.
  D: szárító
  Molekulaszűrőt tartalmazó szárítót kell használni a vivőgázban esetleg jelenlévő víz és más szennyezők eltávolítására.
  HC: szénhidrogének Lángionizációs detektor a metánkoncentráció méréséhez.
  V1: mintainjektáló szelep
  A mintavevő zsákból a 8. ábrán látható SL mintavevő vezetéken keresztül vett minta beadására. Kis holttérfogatúnak, gáztömörnek és 423 K (150 oC) hőmérsékletre fűthetőnek kell lennie.
  V3: választószelep
  A mérőtartomány-kalibráló gáz, a minta vagy az áramlás-leállítás kiválasztására.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: tűszelep
  A rendszerben az áramlások beállításához.
  R1, R2, R3: nyomásszabályozó
  Az üzemanyag- (= vivőgáz), a minta-, illetve a levegőáram szabályozásához.
  FC: kapilláris áramlásszabályozó
  A lángionizációs detektorba belépő levegőáram szabályozására.
  G1, G2, G3: nyomásmérő
  Az üzemanyag- (= vivőgáz), a minta-, illetve a levegőáram szabályozásához.
  F1, F2, F3, F4, F5: szűrő
  Szinterelt fém szűrők annak megakadályozására, hogy szemcsék kerülhessenek a szivattyúba vagy a műszerbe.
  FL1: áramlásmérő
  A minta kerülőáramának méréséhez. |
| --- | --- |

1.3.1.

Gázkromatográfia (GC, 9. ábra)

Gázkromatográfia alkalmazása esetén a minta egy kicsi, megmért mennyiségét kell beinjektálni egy mérőoszlopba, amelyen egy semleges vivőgáz átviszi azt. Az oszlop az egyes komponenseket forráspontjuk szerint szétválasztja úgy, hogy azok különböző időkben lépnek ki az oszlopból. A komponensek áthaladnak egy detektoron, amely a koncentrációjuktól függő villamos jelet ad. Mivel ez nem folyamatos analitikai eljárás, csak az e melléklet 4. függelékének 3.4.2. szakaszában leírt zsákos mintavételi módszerrel használható.

A metántól különböző szénhidrogének méréséhez automatikus működésű, lángionizációs detektoros gázkromatográfot kell használni. A kipufogógázt mintavevő zsákba kell gyűjteni, amelynek egy részét kell beinjektálni a gázkromatográfba. A minta a Porapak-oszlopban két részre különül el (CH4/levegő/CO és metántól különböző szénhidrogének/CO2/H2O). A molekulaszűrő oszlop elválasztja a CH4-et a levegőtől és a CO-tól, mielőtt a gáz belépne a lángionizációs detektorba, ahol sor kerül a koncentráció mérésére. Az egyik minta beinjektálásától a következő minta beinjektálásáig tartó teljes ciklus 30 s alatt végbemehet. A metántól különböző szénhidrogének meghatározásához a CH4-koncentrációt ki kell vonni az összes szénhidrogén koncentrációjából (lásd e melléklet 2. függelékének 4.3.1 szakaszát).

A 9. ábrán egy jellemző, a CH4 rutinszerű meghatározásához összeállított gázkromatográf látható. Ha műszakilag indokolható, másmilyen gázkromatográfia is használható.

9. ábra

A metánelemzés (gázkromatográfia) folyamatábrája

Image

A 9. ábrán látható komponensek:

PC: Porapak-oszlop

Porapak N – 180/300 μm (50/80 szitasűrűség), 610 mm hossz × 2,16 mm belső átmérő – használandó, és az első használat előtt a vivőgázzal legalább 12 órán át kondicionálni kell 423 K (150 oC) hőmérsékleten.

MSC: molekulaszűrő oszlop

13X típus – 250/350 μm (45/60 szitasűrűség), 1 220 mm hossz × 2,16 mm belső átmérő – használandó, és az első használat előtt a vivőgázzal legalább 12 órán át kondicionálni kell 423 K (150 oC) hőmérsékleten.

OV: fűtőkamra

Az oszlopok és szelepek stabil hőmérsékletének biztosításához az elemzés alatt, és az oszlopok 423 K (150 oC) hőmérsékleten történő kondicionálásához.

SLP: mintahurok

Körülbelül 1 cm3 térfogatnyi minta befogadásához elegendően hosszú saválló acélcső

P: szivattyú

A mintának a gázkromatográfba történő továbbítására.

D: szárító

Molekulaszűrőt tartalmazó szárítót kell használni a vivőgázban esetleg jelenlévő víz és más szennyezők eltávolítására.

HC: szénhidrogének Lángionizációs detektor a metánkoncentráció méréséhez.

V1: mintainjektáló szelep

A mintavevő zsákból a 8. ábrán látható SL mintavevő vezetéken keresztül vett minta beadására. Kis holttérfogatúnak, gáztömörnek és 423 K (150 oC) hőmérsékletre fűthetőnek kell lennie.

V3: választószelep

A mérőtartomány-kalibráló gáz, a minta vagy az áramlás-leállítás kiválasztására.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: tűszelep

A rendszerben az áramlások beállításához.

R1, R2, R3: nyomásszabályozó

Az üzemanyag- (= vivőgáz), a minta-, illetve a levegőáram szabályozásához.

FC: kapilláris áramlásszabályozó

A lángionizációs detektorba belépő levegőáram szabályozására.

G1, G2, G3: nyomásmérő

Az üzemanyag- (= vivőgáz), a minta-, illetve a levegőáram szabályozásához.

F1, F2, F3, F4, F5: szűrő

Szinterelt fém szűrők annak megakadályozására, hogy szemcsék kerülhessenek a szivattyúba vagy a műszerbe.

FL1: áramlásmérő

A minta kerülőáramának méréséhez.

| 1.3.2. | Metánkiválasztót használó módszer (NMC, 10. ábra)
  A metánkiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál, hogy a metánkiválasztón átmenő mintában a lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. Mintavevő zsák használata esetén az SL mintavevő vezetéknél (lásd az 1.2. szakasz 8. ábráját) be kell építeni egy áramlás-eltérítő rendszert, amellyel az áramlás felváltva a metánkiválasztón át vagy azt megkerülve vezethető, a 10. ábra felső része szerint. A metántól különböző szénhidrogének méréséhez a lángionizációs detektorral mindkét értéket (szénhidrogének és CH4) mérni és regisztrálni kell. Integrálás esetén egy második lángionizációs detektorral sorba kapcsolt metánkiválasztót kell felszerelni a szokásos lángionizációs detektorral párhuzamosan a HSL1 vezetékbe (lásd az 1.2. szakasz 8. ábráját), a 10. ábra alsó része szerint. A metántól különböző szénhidrogének méréséhez mindkét lángionizációs detektorral mérni kell az értékeket (szénhidrogének és CH4) és az adatokat regisztrálni kell.
  A mérések megkezdése előtt meg kell határozni a metánkiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K (327 oC) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait reprezentáló H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re adott relatív válaszát regisztrálni kell (lásd e melléklet 5. függelékének 1.8.2. szakaszát).
  10. ábra
  Metánkiválasztóval (NMC) végzett metánelemzés folyamatábrája




  A 10. ábrán látható komponensek:

  NMC: metánkiválasztó
  Feladata a metán kivételével az összes szénhidrogén oxidálása.
  HC: szénhidrogén Fűtött lángionizációs detektor a szénhidrogén- és a CH4-koncentráció mérésére. A hőmérsékletet 453–473 K (180–200 oC) értéken kell tartani.
  V1: választószelep
  A minta, a nullázó gáz és a mérőtartomány-kalibráló gáz kiválasztására. A V1 azonos a 8. ábrán látható V2-vel.
  V2, V3: mágnesszelep
  A metánkiválasztó megkerülésére.
  V4: tűszelep
  A metánkiválasztón áthaladó és az azt megkerülő áramlás kiegyensúlyozására.
  R1: nyomásszabályozó
  A mintavevő vezeték nyomásának és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülékre menő áramlás szabályozására. Az R1 azonos a 8. ábrán látható R3 szabályozóval.
  FL1: áramlásmérő
  A minta kerülőáramának méréséhez. Az FL1 azonos a 8. ábrán látható FL1 áramlásmérővel. |
| --- | --- |

1.3.2.

Metánkiválasztót használó módszer (NMC, 10. ábra)

A metánkiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál, hogy a metánkiválasztón átmenő mintában a lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. Mintavevő zsák használata esetén az SL mintavevő vezetéknél (lásd az 1.2. szakasz 8. ábráját) be kell építeni egy áramlás-eltérítő rendszert, amellyel az áramlás felváltva a metánkiválasztón át vagy azt megkerülve vezethető, a 10. ábra felső része szerint. A metántól különböző szénhidrogének méréséhez a lángionizációs detektorral mindkét értéket (szénhidrogének és CH4) mérni és regisztrálni kell. Integrálás esetén egy második lángionizációs detektorral sorba kapcsolt metánkiválasztót kell felszerelni a szokásos lángionizációs detektorral párhuzamosan a HSL1 vezetékbe (lásd az 1.2. szakasz 8. ábráját), a 10. ábra alsó része szerint. A metántól különböző szénhidrogének méréséhez mindkét lángionizációs detektorral mérni kell az értékeket (szénhidrogének és CH4) és az adatokat regisztrálni kell.

A mérések megkezdése előtt meg kell határozni a metánkiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K (327 oC) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait reprezentáló H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re adott relatív válaszát regisztrálni kell (lásd e melléklet 5. függelékének 1.8.2. szakaszát).

10. ábra

Metánkiválasztóval (NMC) végzett metánelemzés folyamatábrája

Image

A 10. ábrán látható komponensek:

NMC: metánkiválasztó

Feladata a metán kivételével az összes szénhidrogén oxidálása.

HC: szénhidrogén Fűtött lángionizációs detektor a szénhidrogén- és a CH4-koncentráció mérésére. A hőmérsékletet 453–473 K (180–200 oC) értéken kell tartani.

V1: választószelep

A minta, a nullázó gáz és a mérőtartomány-kalibráló gáz kiválasztására. A V1 azonos a 8. ábrán látható V2-vel.

V2, V3: mágnesszelep

A metánkiválasztó megkerülésére.

V4: tűszelep

A metánkiválasztón áthaladó és az azt megkerülő áramlás kiegyensúlyozására.

R1: nyomásszabályozó

A mintavevő vezeték nyomásának és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülékre menő áramlás szabályozására. Az R1 azonos a 8. ábrán látható R3 szabályozóval.

FL1: áramlásmérő

A minta kerülőáramának méréséhez. Az FL1 azonos a 8. ábrán látható FL1 áramlásmérővel.

2.   A KIPUFOGÓGÁZ HÍGÍTÁSA ÉS A RÉSZECSKÉK MEGHATÁROZÁSA

2.1.   Bevezetés

A 2.2., a 2.3. és a 2.4. szakasz, valamint a 11–22. ábra részletesen ismerteti az ajánlott hígító- és mintavevő rendszereket. Mivel ekvivalens eredmények többféle összeállítással is elérhetők, nem kell szigorúan ragaszkodni az ezeken az ábrákon látható rendszerekhez Kiegészítő adatok gyűjtése és a komponensrendszerek működésének összehangolása céljából további komponensek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók Más komponensek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

2.2.   Részáramú hígítórendszer

A 11–19. ábrák olyan hígítórendszert ábrázolnak, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram megosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógáz teljes egésze vagy egy része belép a részecske-mintavevő rendszerbe (2.4. szakasz, 21. ábra). Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részmintavételnek nevezik.

A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ. Az alábbi rendszerek ajánlottak:

Izokinetikus rendszerek (11. és 12. ábra)

Ezeknél a rendszereknél az átvezető csőbe kerülő gázáram a gázsebesség, illetve a gáznyomás tekintetében a teljes kipufogógáz-áramhoz igazodik, ezért a mintavevő szondánál zavartalan és egyenletes kipufogógáz-áramlásra van szükség. Ez általában rezonátor alkalmazásával és a mintavevő pont előtti csőszakasz egyenes kiképzésével érhető el. Ekkor a megosztási arány egyszerűen mérhető értékekből, például a csőátmérőkből számítható ki. Meg kell jegyezni, hogy az izokinetikus rendszer csak az áramlási viszonyok hasonlóságát biztosítja, a méreteloszlásét nem. Ez utóbbira jellemzően nincs is szükség, mert a részecskék elég kicsik ahhoz, hogy az áramvonalakat kövessék.

Áramlás-szabályozású rendszerek koncentrációméréssel (13–17. ábra)

Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígító levegő áramának és a teljes hígított kipufogógáz-áram szabályozásával. A hígítási arányt a motor kipufogógázában természetesen előforduló indikátorgázok, mint például a CO2 vagy az NOx koncentrációjából lehet meghatározni. A hígított kipufogógáz és a hígító levegő koncentrációit meg kell mérni, míg a hígítatlan kipufogógáz koncentrációi vagy közvetlenül mérhetők, vagy – ha ismert az üzemanyag összetétele – az üzemanyag-áramból és a szénegyensúlyból felállított egyenlettel határozható meg. A rendszerek a számított hígítási arány alapján (13. és 14. ábra) vagy az átvezető csőbe beáramló gáz mennyisége alapján (12., 13. és 14. ábra) szabályozhatók.

Áramlás-szabályozású rendszerek áramlásméréssel (18. és 19. ábra)

Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígító levegő áramának és a teljes hígított kipufogógáz-áram beállításával. A hígítási arány a két áram különbségéből állapítható meg. Fontos, hogy az áramlásmérők egymáshoz képest pontosan legyenek kalibrálva, mivel a két áram egymáshoz képesti nagysága nagyobb hígítási arányoknál (15-szörös és nagyobb hígítás) jelentős hibákat okozhat. Az áramlás szabályozása itt nagyon egyszerű, mert a hígított kipufogógáz-áramot állandó értéken kell tartani, a hígító levegő áramát pedig szükség szerint kell változtatni.

Részáramú hígítórendszerek alkalmazása esetén ügyelni kell egyrészt az olyan zavaró körülmények elkerülésére, mint a részecskék elveszése az átvezető csőben, ezáltal biztosítva, hogy a minta valóban reprezentatív legyen a motor kipufogógázára, másrészt a megosztási arány meghatározására. A leírt rendszerek figyelembe veszik ezeket a kritikus területeket.

11. ábra

Részáramú hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (szívóventilátoros szabályozás)

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átvezető csövön át a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda bemeneti nyílása közötti nyomáskülönbségét a DPT nyomás-jelátalakító méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályozóba kerül, amely úgy vezérli az SB szívóventilátort, hogy a szonda bemeneti csúcsánál nulla nyomáskülönbség álljon fenn. Ilyen körülmények között az EP kipufogócsőben és az ISP szondában azonos kipufogógáz-sebesség alakul ki, és az ISP szondán és a TT átvezető csövön átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP kipufogócső és az ISP szonda keresztmetszeteinek arányából határozható meg. A hígító levegő áramát az FM1 áramlásmérő méri. A hígítási arány a hígító levegő áramából és a megosztási arányból számítható ki.

12. ábra

Részáramú hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (nyomóventilátoros szabályozás)

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átvezető csövön át a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda bemeneti nyílása közötti nyomáskülönbségét a DPT nyomás-jelátalakító méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályozóba kerül, amely úgy vezérli a PB nyomóventilátort, hogy a szonda bemeneti csúcsánál nulla nyomáskülönbség álljon fenn. Ez az FM1 áramlásmérőkkel már megmért hígító levegő egy kis részének elvételével és egy pneumatikus mérőperemen át a TT átvezető csőbe való bevezetésével történik. Ilyen körülmények között az EP kipufogócsőben és az ISP szondában azonos kipufogógáz-sebesség alakul ki, és az ISP szondán és TT átvezető csövön átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP kipufogócső és az ISP szonda keresztmetszeteinek arányából határozható meg. A hígító levegőt az SB szívóventilátor szívja át a DT hígítóalagúton, az átáramló mennyiséget pedig az FM1 áramlásmérő méri a DT hígítóalagút belépő nyílásánál. A hígítási arány a hígító levegő áramából és a megosztási arányból számítható.

13. ábra

Részáramú hígítórendszer a CO2- vagy NOx-koncentráció mérésével és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígító levegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a jelek az FC2 áramlásszabályozóba kerülnek, amely vagy a PB nyomóventilátort vagy az SB szívóventilátort vezérli úgy, hogy a DT hígítóalagútban a kívánt kipufogógáz-megosztás és hígítási arány álljon fenn. A hígítási arány a hígítatlan kipufogógáz, a hígított kipufogógáz és a hígító levegő indikátorgáz-koncentrációiból számítható ki.

14. ábra

Részáramú hígítórendszer a CO2 koncentrációjának mérésével, szénegyensúllyal és teljes mintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A CO2 koncentrációit a hígított kipufogógázban és a hígító levegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). A CO2-koncentráció és az üzemanyag-áram (GFUEL
  ) jelei vagy az FC2 áramlásszabályozóba vagy a részecske-mintavevő rendszer FC3 áramlásszabályozójába kerülnek (lásd 21. ábra). Az FC2 a PB nyomóventilátort, míg az FC3 a P mintavevő szivattyút vezérli (lásd 21. ábra), ezáltal szabályozva a rendszerbe belépő, illetve abból kilépő áramokat, hogy fenntartsa a DT hígítóalagútban a kívánt kipufogógáz-megosztást és a hígítási arányt. A hígítási arány a CO2-koncentrációkból és a GFUEL
  áramból számítható ki, a szénegyensúly feltételezésével.

15. ábra

Részáramú hígítórendszer egy Venturi-csővel, koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba, a DT hígítóalagútban elhelyezett VN Venturi-cső által létrehozott szívóhatás következtében. A TT átvezető csövön átáramló gáz mennyisége a Venturi-zónában létrejövő impulzusátadástól függ, és ezért kihat rá a gáznak a TT átvezető csőből való kilépés helyén mért abszolút hőmérséklete. Következésképpen az alagútban fennálló áramlás adott értékénél a kipufogógáz-megosztás nem állandó, és a hígítási arány kis terhelésnél egy kicsit kisebb, mint nagy terhelésnél. Az indikátorgázok (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígító levegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k), és a hígítási arány az így mért értékekből számítható ki.

16. ábra

Részáramú hígítórendszer iker Venturi-csővel vagy iker mérőperemmel, koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül egy mérőperemekből vagy Venturi-csövekből álló árammegosztó juttatja el a DT hígítóalagútba. Az első árammegosztó (FD1) az EP kipufogócsőben van, a második (FD2) a TT átvezető csőben. Ezenfelül még két nyomásszabályozó szelepre (PCV1 és PCV2) is szükség van az állandó kipufogógáz-megosztás fenntartásához, az EP kipufogócső ellennyomásának és a DT hígítóalagút nyomásának szabályozása útján. A PCV1 nyomásszabályozó szelep az SP szonda után van elhelyezve az EP kipufogócsőben, a PCV2 nyomásszabályozó szelep pedig a PB nyomóventilátor és a DT hígítóalagút között. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, és a hígító levegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, és a pontos megosztás-szabályozás érdekében a PCV1 és PCV2 nyomásszabályozó szelepek beállításához is felhasználhatók. A hígítási arány az indikátorgázok koncentrációiból számítható ki.

17. ábra

Részáramú hígítórendszer többcsöves megosztással, koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből a TT átvezető csövön keresztül az FD3 árammegosztó juttatja el a DT hígítóalagútba, amely egy sor azonos méretű (átmérő, hosszúság és hajlítási sugár) csőből áll, az EP kipufogócsőbe szerelve. A kipufogógáz egy része e csövek egyikén át a DT hígítóalagútba kerül, a maradék pedig a többi csövön keresztül a DC csillapító kamrán halad át. Így a kipufogógáz megosztásának mértékét a csövek összes száma határozza meg. Az állandó megosztási arány fenntartásához az szükséges, hogy a DC kamra és a TT átvezető cső kilépő nyílása közötti nyomáskülönbség, amelyet a DPT nyomáskülönbség-jelátalakító mér, nulla legyen. A nulla nyomáskülönbség úgy érhető el, hogy a TT átvezető cső kilépő nyílása közelében friss levegő lép be (injektálás) a DT hígítóalagútba. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, és a hígító levegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, és felhasználhatók a beinjektált levegő mennyiségének szabályozására a pontos megosztás-szabályozás érdekében. A hígítási arány az indikátorgázok koncentrációiból számítható ki.

18. ábra

Részáramú hígítórendszer áramlásszabályozással és teljes mintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC3 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd 18. ábra) szabályozza. A hígító levegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC2 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlő jelként a GEXHW
  , GAIRW
  vagy GFUEL
  értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígító levegő mennyiségének különbsége. A hígító levegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig a részecske-mintavevő rendszer (lásd 21. ábra) FM3 áramlásmérője méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki.

19. ábra

Részáramú hígítórendszer áramlásszabályozással és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A kipufogógáz megosztását és a DT hígítóalagútba menő áramot az FC2 áramlásszabályozó szabályozza a PB nyomóventilátor, illetve az SB szívóventilátor által létrehozott gázáramlás (illetve a ventilátorok fordulatszámának) beállításával. Ez azért lehetséges, mert a részecske-mintavevő rendszerrel vett minta visszakerül a DT hígítóalagútba. Az FC2 vezérlő jeleként a GEXHW
  , a GAIRW
  vagy a GFUEL
  használható. A hígító levegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig az FM2 áramlásmérő méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki.

2.2.1.   A 11–19. ábrán látható komponensek:

EP – kipufogócső

A kipufogócső hőszigetelt is lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb ívet kell alkalmazni. Ha a rendszernek része a próbapad hangtompítója is, akkor az is lehet hőszigetelt.

Izokinetikus rendszerekben a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább 3 csőátmérőnyi hosszon nem lehetnek a kipufogócsőben könyökök, ívek és hirtelen átmérőváltozások. A mintavételi zónában a gázsebességnek – az üresjárati üzemmód kivételével – 10 m/s-nál nagyobbnak kell lennie. A kipufogógáz átlagos nyomásingadozása nem haladhatja meg a ± 500 Pa értéket. A nyomásingadozások csökkentésére alkalmazott megoldások – a beépített kipufogórendszeren (amely tartalmazhat hangtompítót és utókezelőket is) túl – nem változtathatják meg a motor működését, és nem okozhatnak részecskelerakódást.

A nem izokinetikus szondát használó rendszereknél ajánlott, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen.

SP: mintavevő szonda (10., 14., 15., 16., 18., és 19. ábra)

A belső átmérőnek legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső- és a szondaátmérő arányának legalább 4-nek kell lennie. A mintavevő szonda az áramlással szembe fordított nyitott cső a kipufogócső középvonalában, vagy az 1.2.1. szakasz 5. ábrájánál az SP1 – mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda.

ISP: izokinetikus mintavevő szonda (11. és 12. ábra)

Az izokinetikus mintavevő szondát a kipufogócső középvonalában az áramlással szembefordítva kell elhelyezni ott, ahol az EP kipufogócsövet ismertető fenti szakaszban leírt áramlási körülmények fennállnak, és úgy kell kialakítani, hogy a minta a hígítatlan kipufogógázzal arányos legyen. A belső átmérőnek legalább 12 mm-nek kell lennie.

Az izokinetikus kipufogógáz-megosztásnál egy szabályozó rendszerre van szükség, amely az EP kipufogócső és az ISP szonda közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartja. Ilyen körülmények között az EP kipufogócsőben és az ISP szondában azonos kipufogógáz-sebességek alakulnak ki, és az ISP szondán áthaladó tömegáram a kipufogógáz-áramnak mindig azonos hányada. Az ISP szondát össze kell kötni egy DPT nyomáskülönbség-jelátalakítóval. Az EP kipufogócső és az ISP szonda közötti nyomáskülönbség nulla értéken tartásához a szabályozást az FC1 áramlásszabályozó biztosítja.

FD1, FD2: árammegosztó (16. ábra)

Az EP kipufogócsőbe és a TT átvezető csőbe egy sor Venturi-cső, illetve mérőperem van beépítve, amelyek biztosítják a hígítatlan kipufogógázzal arányos mintavételt. Az arányos árammegosztáshoz egy, az EP kipufogócső és a DT hígítóalagút nyomását szabályozó, két nyomásszabályozó szelepből (PCV1 és PCV2) álló szabályzórendszerre van szükség.

FD3: árammegosztó (17. ábra)

Az EP kipufogócsőbe beszerelt csőköteg (többcsöves egység) biztosítja a hígítatlan kipufogógázzal arányos mintavételt. A csövek egyike a kipufogógázt a DT hígítóalagútba vezeti, a többi egy DC csillapító kamrába. A csöveknek azonos méretűeknek (azonos átmérő, hossz, hajlítási sugár) kell lenniük, így a kipufogógáz megosztása a csövek számától függ. Az arányos megosztáshoz egy szabályzórendszerre van szükség, amely a csöveknek a DC csillapító kamrába menő, illetve a TT átvezető csőbe menő vége között a nyomáskülönbséget nulla értéken tartja. Ilyen viszonyok között az EP kipufogócsőben és az FD3 árammegosztóban a kipufogógáz-sebességek egymással arányosak, és a TT átvezető csövön áthaladó áram a kipufogógáz-áramnak mindig azonos hányada. A két pontot össze kell kötni egy DPT nyomáskülönbség-jelátalakítóval. A nyomáskülönbség nulla értéken tartásához a szabályozást az FC1 áramlásszabályozó biztosítja.

EGA: kipufogógáz-elemző készülék (13., 14., 15., 16., 17. ábra)

CO2- vagy NOx-elemzők használhatók (a szénegyensúlyt feltételező módszer esetében csak CO2). Az elemző készülékeket ugyanúgy kell kalibrálni, mint a gáznemű kibocsátások mérésére szolgáló készülékeket. A koncentrációkülönbségek meghatározására egy vagy több elemző készülék használható. A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a GEDFW,i
  pontossága ± 4 %-on belül legyen.

TT: átvezető cső (11–19. ábra)

Az átvezető csőnek:

| a) | a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 5 méternél semmiképpen sem hosszabbnak, |
| --- | --- |

a)

a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 5 méternél semmiképpen sem hosszabbnak,

| b) | legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie, |
| --- | --- |

b)

legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie,

| c) | kiömlőnyílását tekintve a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie. |
| --- | --- |

c)

kiömlőnyílását tekintve a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie.

Ha a cső 1 méter hosszú vagy rövidebb, akkor legfeljebb 0,05 W/mK hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni, úgy, hogy a hőszigetelés sugárirányú vastagsága igazodjon a szonda átmérőjéhez. Ha a cső 1 méternél hosszabb, úgy kell szigetelni és fűteni, hogy a csőfal hőmérséklete legalább 523 K (250 oC) legyen.

DPT: nyomáskülönbség-jelátalakító (11., 12. és 17. ábra)

A nyomáskülönbség-jelátalakító mérési tartományának ± 500 Pa-nak vagy kisebbnek kell lennie.

FC1: áramlásszabályozó (11., 12. és 17. ábra)

Izokinetikus rendszereknél (11. és 12. ábra) áramlásszabályozóra van szükség az EP kipufogócső és az ISP szonda közötti nyomáskülönbség nulla értéken tartására. A szabályozás történhet:

| a) | az SB szívóventilátor fordulatszámának vagy szállításának szabályozásával és a PB nyomóventilátor fordulatszámának vagy szállításának állandó értéken tartásával minden üzemmódban (11. ábra), vagy |
| --- | --- |

a)

az SB szívóventilátor fordulatszámának vagy szállításának szabályozásával és a PB nyomóventilátor fordulatszámának vagy szállításának állandó értéken tartásával minden üzemmódban (11. ábra), vagy

| b) | az SB szívóventilátoron áthaladó hígított kipufogógáz tömegáramának állandó értékre való beállításával és a PB nyomóventilátor szállításának szabályozásával, ezáltal szabályozva a kipufogógáz-minta átáramló mennyiségét a TT átvezető cső végénél (12. ábra). |
| --- | --- |

b)

az SB szívóventilátoron áthaladó hígított kipufogógáz tömegáramának állandó értékre való beállításával és a PB nyomóventilátor szállításának szabályozásával, ezáltal szabályozva a kipufogógáz-minta átáramló mennyiségét a TT átvezető cső végénél (12. ábra).

Nyomással szabályozott rendszer esetében az eredő hiba a szabályozókörben nem lehet ± 3 Pa-nál nagyobb A hígítóalagútban a nyomásingadozások átlagban nem haladhatják meg a ± 250 Pa értéket.

Többcsöves rendszernél (17. ábra) áramlásszabályozóra van szükség az arányos kipufogógáz-megosztáshoz, hogy a többcsöves egység kilépési pontja és a TT átvezető cső kilépési pontja közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartsa. A beállítás a DT hígítóalagútba a TT átvezető cső végénél beinjektált levegő áramának szabályozásával történik.

PCV1, PCV2: nyomásszabályozó szelep (16. ábra)

Az iker Venturi-csőből vagy iker mérőperemből álló rendszerben az arányos áramlás-megosztáshoz két nyomásszabályozó szelepre van szükség, amelyek az EP kipufogócső ellennyomását és a DT hígítóalagút nyomását szabályozzák. A szelepeket az EP kipufogócsőben az SP szonda után és a PB nyomóventilátor és a DT hígítóalagút között kell elhelyezni.

DC: csillapítókamra (17. ábra)

A többcsöves egység végénél egy csillapítókamrát kell elhelyezni, hogy az EP kipufogócsőben a nyomásingadozás a lehető legkisebb legyen.

VN: Venturi-cső (15. ábra)

A DT hígítóalagútba egy Venturi-cső van beépítve, hogy szívóhatást hozzon létre a TT átvezető cső kilépési pontjának környezetében. A TT átvezető csövön áthaladó gázáramot a Venturi-zónában fellépő impulzusátadás határozza meg, és az alapjában véve arányos a PB nyomóventilátor áramával, ami így állandó hígítási arányt biztosít. Mivel az impulzusátadás függ a TT átvezető cső kilépési pontjánál uralkodó hőmérséklettől, illetve az EP kipufogócső és a DT hígítóalagút közötti nyomáskülönbségtől, a tényleges hígítási arány kis terhelésnél valamivel kisebb, mint nagy terhelésnél.

FC2: áramlásszabályozó (13., 14., 18. és 19. ábra, választható)

A PB nyomóventilátor, illetve az SB szívóventilátor szállításának szabályozásához egy áramlásszabályozó használható. Ezt úgy lehet bekötni, hogy bemenetként a kipufogógáz, a beszívott levegő vagy az üzemanyagáram jeleit, illetve a CO2 vagy az NOx koncentrációkülönbségeit reprezentáló jeleket használja. Nyomás alatti levegőadagolás esetén (18. ábra) az FC2 áramlásszabályozó közvetlenül szabályozza a levegőáramot.

FM1: áramlásmérő (11., 12., 18. és 19. ábra)

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígító levegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM1 áramlásmérő használata nem kötelező.

FM2: áramlásmérő (19. ábra)

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramának mérésére. Ha az SB szívóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM2 áramlásmérő használata nem kötelező.

PB: nyomóventilátor (11., 12., 13., 14., 15., 16. és 19. ábra)

A hígító levegő áramának szabályozásához a PB nyomóventilátor összeköthető az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB nyomóventilátorra. Ha kalibrálva van, a PB nyomóventilátor használható a hígító levegő áramának mérésére.

SB: szívóventilátor (11., 12., 13., 16., 17. és 19. ábra)

Csak részmintavételes rendszerekhez. Ha kalibrálva van, az SB szívóventilátor használható a hígított kipufogógáz áramának mérésére.

DAF: szűrő a hígító levegőhöz (11–19. ábra)

A háttér-szénhidrogének eltávolítása céljából ajánlott a hígító levegőt szűrni és aktív szénen átvezetni. A gyártó kérésére a hígító levegőből mintát kell venni a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a szilárd részecskék háttér-koncentrációjának meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógázzal mért értékekből.

DT: hígítóalagút (11–19. ábra)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen, |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen,

| b) | saválló acélból kell készülnie, a következő paraméterekkel:






  i. | legfeljebb 0,025 falvastagság/átmérő arány 75 mm-nél nagyobb belső átmérőjű hígítóalagutak esetében, |
| --- | --- | --- |

b)

saválló acélból kell készülnie, a következő paraméterekkel:

i.

legfeljebb 0,025 falvastagság/átmérő arány 75 mm-nél nagyobb belső átmérőjű hígítóalagutak esetében,

| ii. | 1,5 mm-nél nem kisebb névleges falvastagság legfeljebb 75 mm belső átmérőjű hígítóalagutak esetében, |
| --- | --- |

ii.

1,5 mm-nél nem kisebb névleges falvastagság legfeljebb 75 mm belső átmérőjű hígítóalagutak esetében,

| c) | részmintavétel esetén legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

c)

részmintavétel esetén legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie,

| d) | teljes mintavétel esetén célszerű legalább 25 mm-es átmérővel rendelkeznie, |
| --- | --- |

d)

teljes mintavétel esetén célszerű legalább 25 mm-es átmérővel rendelkeznie,

| e) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

e)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| f) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

f)

lehet hőszigetelése.

A motor kipufogógázának alaposan össze kell keverednie a hígító levegővel. Részmintavétel esetén járó motorral ellenőrizni kell a keveredés minőségét a beindítás után, az alagút CO2-profiljának felvételével (legalább négy, egymástól egyenlő távolságra lévő mérési ponton). Szükség esetén szűkítő használható a keveredés elősegítésére.

| Megjegyzés | : | Ha a DT hígítóalagút környezetében a hőmérséklet 293 K (20 oC) alatt van, ügyelni kell arra, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy lerakódnak a hígítóalagút hideg falára. Ezért ajánlott az alagutat a fent megadott határértékeken belüli hőmérsékletre melegíteni, illetve hőszigetelni. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Ha a DT hígítóalagút környezetében a hőmérséklet 293 K (20 oC) alatt van, ügyelni kell arra, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy lerakódnak a hígítóalagút hideg falára. Ezért ajánlott az alagutat a fent megadott határértékeken belüli hőmérsékletre melegíteni, illetve hőszigetelni.

Nagy motorterhelések esetén az alagutat kíméletes módon, például keringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete legalább 293 K (20 oC).

HE: hőcserélő (16. és 17. ábra)

A hőcserélő kapacitásának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy az SB szívóventilátor belépő oldalán a hőmérsékletet a mérések átlagos üzemi hőmérsékletéhez képest ± 11 K értéken tartsa.

2.3.   Teljes áramú hígítórendszer

A 20. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áram hígításán alapul, az állandó térfogatú mintavétel elvét alkalmazva. A kipufogógáz és a hígító levegő keverékének össztérfogatát kell mérni. Erre térfogat-kiszorításos szivattyú vagy kritikus áramlású Venturi-cső használható.

Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a részecske-mintavevő rendszerbe (2.4. szakasz, 21. és 22. ábra). Ha ez közvetlenül történik, egyszeres hígításról van szó. Ha a mintát egy második hígítóalagútban még egyszer felhígítják, kétszeres hígításról van szó. Ez akkor hasznos, ha a szűrő felületi hőmérsékletére vonatkozó előírást egyszeres hígítással nem lehet teljesíteni. Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, a 2.4. szakasz 22. ábráján mégis a részecske-mintavevő rendszer egy változataként van ábrázolva, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel.

20. ábra

Teljes áramú hígítórendszer, a háttérszűrő előtt

Image

A DT hígítóalagútban a hígítatlan kipufogógáz teljes mennyisége összekeveredik a hígító levegővel. A hígított kipufogógáz áramát vagy térfogat-kiszorításos szivattyúval vagy kritikus áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.

2.3.1.   A 20. ábrán látható komponensek:

EP – kipufogócső

A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől a hígító alagútig nem lehet nagyobb 10 méternél. Ha a kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől nagyobb 4 méternél, akkor az összes 4 méternél hosszabb csövet szigetelni kell, kivéve adott esetben a beépített füstmérőt. A hőszigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/mK értéknél, 673 K (400 oC) hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél.

PDP: térfogat-kiszorításos szivattyú

A térfogat-kiszorításos szivattyú a hígított kipufogógáz összáramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a hígító levegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. A kipufogórendszer működő térfogat-kiszorításos szivattyú mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos fordulatszámnál és terhelésnél a térfogat-kiszorításos szivattyú nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ± 6 K foknál többel az áramláskiegyenlítés nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a térfogat-kiszorításos szivattyúba való belépésnél nem nagyobb, mint 323 K (50 oC).

CFV: kritikus áramlású Venturi-cső

A kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri úgy, hogy az áramlást lefojtja (kritikus áramlás). A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos fordulatszámnál és terhelésnél a Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a kritikus áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ± 11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

HE: hőcserélő (választható, ha van elektronikus áramláskiegyenlítő)

A hőcserélő kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkívánt határok között tartsa.

EFC: elektronikus áramláskiegyenlítő (választható, ha van hőcserélő)

Ha a térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a kritikus áramlású Venturi-cső bemeneténél a hőmérsékletet nem lehet a fent megadott határok között tartani, akkor egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a részecske-mintavevő rendszeren belüli gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak a részecske-mintavevő rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram megfelelő korrigálására (lásd a 2.4. szakasz 21. és 22. ábráját).

DT: hígító alagút

A hígítóalagútnak:

| a) | elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő tökéletesen összekeveredjen, a keveredés elősegítésére szűkítő használható; |
| --- | --- |

a)

elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő tökéletesen összekeveredjen, a keveredés elősegítésére szűkítő használható;

| b) | legalább 460 mm-es átmérővel kell rendelkeznie egyszeres hígítású rendszerben, |
| --- | --- |

b)

legalább 460 mm-es átmérővel kell rendelkeznie egyszeres hígítású rendszerben,

| c) | legalább 210 mm-es átmérővel kell rendelkeznie kétszeres hígítású rendszerben, |
| --- | --- |

c)

legalább 210 mm-es átmérővel kell rendelkeznie kétszeres hígítású rendszerben,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A kipufogógázt áramlásirányban kell a hígítóalagútba bevezetni, és annak jól el kell keverednie.

Egyszeres hígítás esetén a hígítóalagútból származó minta a részecske-mintavevő rendszerbe kerül (2.4. szakasz, 21. ábra). A térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a kritikus áramlású Venturi-cső szállítási kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52 oC) legyen.

Kétszeres hígítás esetén a hígítóalagútból származó minta a másodlagos hígítóalagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (2.4. szakasz, 22. ábra). A térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a kritikus áramlású Venturi-cső szállítási kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a DT hígítóalagútban áramló hígított kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő zónában legfeljebb 464 K (191 oC) legyen. A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígító levegőt kell szállítania ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52 oC) legyen.

DAF: szűrő a hígító levegőhöz

A háttér-szénhidrogének eltávolítása érdekében ajánlott a hígító levegőt szűrni és aktív szénen átvezetni. A gyártó kérésére a hígító levegőből mintát kell venni a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a szilárd részecskék háttér-koncentrációjának meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógázzal mért értékekből.

PSP: részecske-mintavevő szonda

A szonda a PTT részecske-átvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| b) | legalább 12 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 12 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

2.4.   Részecske-mintavevő rendszer

A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn. Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amely során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer (2.2. szakasz, 14. és 18. ábra) és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez. Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amely során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer (2.2. szakasz, 11., 12., 13., 15., 16., 17. és 19. ábra; 2.3. szakasz 20. ábra) és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.

Ez az előírás a teljes áramú hígítórendszer kétszeres hígítórendszerét (22. ábra) a 21. ábrán látható tipikus részecske-mintavevő rendszer egy sajátos változatának tekinti. A kétszeres hígítórendszer tartalmazza a részecske-mintavevő rendszer minden fontos alkotórészét, így például szűrőtartókat és mintavevő szivattyút.

A szabályozókörök lökésszerű terhelésének elkerülése érdekében ajánlott a mintavevő szivattyút a teljes mérés alatt járatni. Az egyszűrős módszer esetében kerülőrendszert kell alkalmazni, hogy a minta a kívánt időpontokban haladjon át a mintavevő szűrőkön. Az átkapcsolásoknak a szabályozó körökre gyakorolt hatását a lehető legkisebbre kell korlátozni.

21. ábra

Részecske-mintavevő rendszer

Image

A hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a teljes vagy részáramú hígítórendszer DT hígítóalagútjából a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecske-átvezető csövön keresztül. A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd 20. ábra) alkalmazása esetén a hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlő jeleként.

22. ábra

Kétszeres hígítású rendszer (csak teljes áramú rendszernél)

Image

A hígított kipufogógázból a minta a teljes áramú hígítórendszer DT hígítóalagútjából a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecske-átvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígító levegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd 20. ábra) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlő jeleként.

2.4.1.   A 21. és 22. ábrán látható komponensek:

PTT: részecske-átvezető cső (21. és 22. ábra)

A részecske-átvezető cső nem lehet hosszabb 1 020 mm-nél, és a lehető legrövidebbnek kell lennie. A hosszba bele kell érteni a mintavevő szondák (SP, ISP, illetve PSP szonda, lásd a 2.2. és a 2.3. szakaszt) hosszát is az alábbiak szerint (azaz részáramú hígítórendszer részmintavétellel és teljes áramú hígítórendszer).

A méretek az alábbiak szerint értendők:

| a) | részmintavételes részáramú hígítórendszer és a teljes áramú egyszeres hígítórendszer esetében: a szonda (SP, ISP, illetve PSP szonda) csúcsától a szűrőtartóig, |
| --- | --- |

a)

részmintavételes részáramú hígítórendszer és a teljes áramú egyszeres hígítórendszer esetében: a szonda (SP, ISP, illetve PSP szonda) csúcsától a szűrőtartóig,

| b) | teljes mintavételes részáramú hígítórendszer esetében: a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig, |
| --- | --- |

b)

teljes mintavételes részáramú hígítórendszer esetében: a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig,

| c) | teljes áramú kétszeres hígítórendszer esetében: a PSP szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagútig. |
| --- | --- |

c)

teljes áramú kétszeres hígítórendszer esetében: a PSP szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagútig.

Az átvezető csőnek:

| a) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| b) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése.

SDT: másodlagos hígító alagút (22. ábra)

A másodlagos hígítóalagút átmérőjének legalább 75 mm-nek kell lennie, és az alagútnak elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kétszeresen hígított minta tartózkodási ideje legalább 0,25 másodperc legyen. Az FH elsődleges szűrőtartó 300 mm-nél nem lehet távolabb az SDT másodlagos hígító alagút kilépő nyílásától.

A másodlagos hígítóalagútnak:

| a) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| b) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése.

FH: szűrőtartó (21. és 22. ábra)

A szűrőtartónak meg kell felelnie az e melléklet 4. függelékének 4.1.3. szakaszában előírt követelményeknek.

A szűrőtartónak:

| a) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| b) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése.

P: mintavevő szivattyú (21. és 22. ábra)

A részecske-mintavevő szivattyúnak elég messze kell lennie az alagúttól ahhoz, hogy a belépő gáz hőmérséklete állandó (± 3 K) maradjon, ha az FC3 áramlásszabályozó nem korrigálja az áramlást.

DP: a hígító levegő szivattyúja (22. ábra)

A hígító levegő szivattyúját úgy kell elhelyezni, hogy a szállított másodlagos hígító levegő hőmérséklete 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC) legyen, ha a hígító levegő nincs előmelegítve.

FC3: áramlásszabályozó (21. és 22. ábra)

Ha nincs más lehetőség, áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának a minta útvonalán előforduló hőmérséklet- és ellennyomás-változások miatti kiegyenlítésére. Az áramlásszabályozóra feltétlenül szükség van EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 20. ábrát) használata esetén.

FM3: áramlásmérő (21. és 22. ábra)

A részecskeminta-áram mérésére használt gázmérőnek vagy áramlásmérőnek elég messze kell lennie a P mintavevő szivattyútól ahhoz, hogy a gáz belépő hőmérséklete állandó (± 3 K) maradjon, ha az FC3 áramlásszabályozó nem korrigálja az áramlást.

FM4: áramlásmérő (22. ábra)

A hígító levegő áramának mérésére használt gázmérőt vagy áramlásmérőt úgy kell elhelyezni, hogy a gáz belépő hőmérséklete 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC) maradjon.

BV: gömbszelep (választható)

A gömbszelep belső átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT részecske-átvezető cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie.

| Megjegyzés | : | Ha a PSP szonda, a PTT részecske-átvezető cső, az SDT másodlagos hígító alagút és az FH szűrőtartó környezetében a hőmérséklet 293 K (20 oC) alatt van, ügyelni kell arra, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy lerakódnak ezek hideg falára. Ajánlott ezért ezeket a komponenseket a vonatkozó leírásokban megadott határértékeken belüli hőmérsékletre melegíteni, illetve hőszigetelni. Az is ajánlott, hogy a szűrő felületének hőmérséklete a mintavétel alatt ne legyen kisebb, mint 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Ha a PSP szonda, a PTT részecske-átvezető cső, az SDT másodlagos hígító alagút és az FH szűrőtartó környezetében a hőmérséklet 293 K (20 oC) alatt van, ügyelni kell arra, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy lerakódnak ezek hideg falára. Ajánlott ezért ezeket a komponenseket a vonatkozó leírásokban megadott határértékeken belüli hőmérsékletre melegíteni, illetve hőszigetelni. Az is ajánlott, hogy a szűrő felületének hőmérséklete a mintavétel alatt ne legyen kisebb, mint 293 K (20 oC).

Nagy motorterhelések esetén ezeket a komponenseket kíméletes módon, például keringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete legalább 293 K (20 oC).

3.   A FÜST MEGHATÁROZÁSA

3.1.   Bevezetés

A 3.2. és 3.3. szakasz, valamint a 23. és 24. ábra részletesen leírja az ajánlott opacitásmérő rendszereket. Mivel ekvivalens eredmények többféle összeállítással is elérhetők, nem kell szigorúan ragaszkodni a 23. és 24. ábrán látható rendszerekhez. Kiegészítő adatok gyűjtése és a komponensrendszerek működésének összehangolása céljából további komponensek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók Más komponensek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

A mérés elve az, hogy meghatározott hosszon fény halad át a mérendő füstön, és fénynek az érzékelőt elérő hányada szolgál alapul a közeg fényelnyelésének meghatározásához. A füstmérés függ a készülék kialakításától, és elvégezhető a kipufogócsőben (teljes áramú, beépített opacitásmérő), a kipufogócső végénél (teljes áramú, csővégi opacitásmérő) vagy a kipufogócsőből vett mintán (részáramú opacitásmérő). A fényelnyelési együtthatónak a fényelnyelés mért jeléből való meghatározásához a készülék gyártójának meg kell adnia a készülék optikai úthosszát.

3.2.   Teljes áramú opacitásmérő

A teljes áramú opacitásmérőnek két alaptípusa használható (23. ábra). A kipufogóvezetékbe szerelt opacitásmérő a kipufogócső teljes kipufogógáz-áramát méri. Az ilyen típusú opacitásmérőnél az effektív optikai úthossz az opacitásmérő kialakításának függvénye.

A csővégi opacitásmérő a kipufogócső teljes kipufogógáz-áramát méri, ahogy az kilép a kipufogócsőből. Az ilyen típusú opacitásmérőnél az effektív optikai úthossz a kipufogócső kialakításának, valamint a kipufogócső vége és az opacitásmérő közötti távolságnak a függvénye.

23. ábra

Teljes áramú opacitásmérő

Image

3.2.1.   A 23. ábrán látható komponensek:

EP – kipufogócső

Beépített opacitásmérőnél a mérési zóna előtt és után 3 csőátmérőnyi hosszon nem változhat a kipufogócső átmérője. Ha a mérőzóna átmérője nagyobb, mint a kipufogócsőé, akkor a mérőzóna előtt ajánlott fokozatosan bővülő csövet alkalmazni.

Csővégi opacitásmérőnél a kipufogócső 0,6 m hosszú utolsó szakaszának kör keresztmetszetűnek kell lennie és nem lehetnek benne ívek és könyökök. A kipufogócső végét merőlegesen kell levágni. Az opacitásmérőt a kipufogógáz-áram középvonalában kell felszerelni a kipufogócső végétől 25 ± 5 mm-en belül.

OPL: effektív optikai úthossz

Az effektív optikai úthossz az opacitásmérő fényforrása és érzékelője között a füst által elsötétített optikai úthossz, szükség szerint korrigálva a sűrűséggradiensek és az interferencia okozta eltérések miatt. Az optikai úthosszt a műszer gyártójának kell megadnia, figyelembe véve a kormosodás elkerülését célzó megoldásokat (például öblítő levegő) is. Ha az optikai úthossz nem ismert, akkor azt az ISO 11614 szabvány 11.6.5. szakasza szerint kell meghatározni. Az optikai úthossz helyes meghatározásához a kipufogógáz sebességének legalább 20 m/s-nak kell lennie.

LS: fényforrás

A fényforrásnak egy 2 800–3 250 K közötti színhőmérsékletű izzólámpának vagy pedig olyan zöld fényt kibocsátó LED-nek kell lennie, melynek színképcsúcsa 550 és 570 nm között van. A fényforrást védeni kell a kormosodástól, de csak oly módon, hogy az optikai úthossz a gyártó által megadott határértékeken belül maradjon.

LD: fényérzékelő

Az érzékelőnek (szükség esetén szűrővel ellátott) fotocellának vagy fotodiódának kell lennie. Ha a fényforrás izzólámpa, akkor az érzékelő legnagyobb színképi csúcsérzékenységének az emberi szem fényérzékelési görbéjéhez kell igazodnia (a csúcsérzékenység az 550–570 nm tartományban van, 430 nm alá és 680 nm fölé e legnagyobb válasznak legfeljebb 4 %-a esik). A fényérzékelőt védeni kell a kormosodástól, de csak oly módon, hogy az optikai úthossz a gyártó által megadott határértékeken belül maradjon.

CL: kollimátorlencse

A kibocsátott fényt legfeljebb 30 mm átmérőjű nyalábbá kell kollimálni. A fénynyaláb sugarainak 3o tűréssel párhuzamosnak kell lenniük az optikai tengellyel.

T1: hőmérséklet-érzékelő (választható)

A mérések alatt célszerű a kipufogógáz hőmérsékletének ellenőrzése.

3.3.   Részáramú opacitásmérő

A részáramú opacitásmérőnél (24. ábra) a kipufogócsőből reprezentatív kipufogógáz-mintát kell venni, amely az átvezető csövön keresztül a mérlegkamrába jut. Az ilyen típusú opacitásmérőnél a tényleges optikai úthossz az opacitásmérő kialakításának függvénye. A következő szakaszban említett válaszidők az opacitásmérőn áthaladó áramlás legkisebb sebességére vonatkoznak, amit a készülék gyártója ad meg.

24. ábra

Részáramú opacitásmérő

Image

3.3.1.   A 24. ábrán látható komponensek:

EP – kipufogócső

A kipufogócsőnek a mintavevő szonda csúcsa előtt legalább 6, utána legalább 3 csőátmérőnyi hosszon egyenesnek kell lennie.

SP: mintavevő szonda

A mintavevő szonda az áramlással szembe fordított nyitott cső a kipufogócső középvonalában vagy annak közelében. A szonda és a kipufogócső fala között legalább 5 mm távolságnak kell lennie. A szonda átmérőjének akkorának kell lennie, hogy az biztosítsa a reprezentatív mintavételt és a megfelelő nagyságú áramlást az opacitásmérőben.

TT: átvezető cső

Az átvezető csőnek:

| a) | a lehető legrövidebbnek kell lennie és biztosítania kell, hogy a mérlegkamrába belépő kipufogógáz hőmérséklete 373 K ± 30 K (100 oC ± 30 oC) legyen, |
| --- | --- |

a)

a lehető legrövidebbnek kell lennie és biztosítania kell, hogy a mérlegkamrába belépő kipufogógáz hőmérséklete 373 K ± 30 K (100 oC ± 30 oC) legyen,

| b) | a csőfalnál olyan hőmérsékletűnek kell lennie, amely elegendően nagyobb a kipufogógáz harmatpontjánál ahhoz, hogy ne következzék be lecsapódás, |
| --- | --- |

b)

a csőfalnál olyan hőmérsékletűnek kell lennie, amely elegendően nagyobb a kipufogógáz harmatpontjánál ahhoz, hogy ne következzék be lecsapódás,

| c) | teljes hosszában a mintavevő szonda átmérőjével azonos átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

c)

teljes hosszában a mintavevő szonda átmérőjével azonos átmérővel kell rendelkeznie,

| d) | a műszeren átmenő legkisebb áramlás mellett 0,05 s-nál rövidebb válaszidővel (lásd e melléklet 4. függelékének 5.2.4. szakaszát) kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

d)

a műszeren átmenő legkisebb áramlás mellett 0,05 s-nál rövidebb válaszidővel (lásd e melléklet 4. függelékének 5.2.4. szakaszát) kell rendelkeznie,

| e) | lényegesen nem szabad befolyásolnia a füst csúcsértékét. |
| --- | --- |

e)

lényegesen nem szabad befolyásolnia a füst csúcsértékét.

FM: áramlásmérő

A mérlegkamrába belépő áram észlelésére szolgáló áramlásmérő. Az áramlás legkisebb és legnagyobb értékét a készülék gyártójának kell megadnia, és ezeknek akkorának kell lenniük, hogy teljesüljenek a TT átvezető cső válaszidejére és az optikai úthosszra vonatkozó előírások. Az áramlásmérő lehet a P mintavevő szivattyú (ha van) közelében.

MC: mérlegkamra

A mérlegkamra belső felülete nem lehet fényvisszaverő, vagy ehhez hasonló optikai környezetet kell képeznie. Annak lehetőségét, hogy diffúziós hatások belső visszaverődései miatt az érzékelőre szórt fény essen, a lehető legkisebbre kell csökkenteni.

A gáz nyomása a mérlegkamrában legfeljebb 0,75 kPa értékkel különbözhet a légköri nyomástól. Ahol ez a kialakítás miatt nem oldható meg, az opacitásmérőn mért értéket át kell számítani légköri nyomásra.

A mérlegkamra falhőmérsékletének ± 5 K tűréssel 343 K (70 oC) és 373 K (100 oC) között kell lennie, de mindenesetre elég magasan a kipufogógáz harmatpontja fölött ahhoz, hogy lecsapódás ne következzen be. A mérlegkamrát fel kell szerelni megfelelő eszközökkel a hőmérséklet méréséhez.

OPL: effektív optikai úthossz

Az effektív optikai úthossz az opacitásmérő fényforrása és érzékelője között a füst által elsötétített optikai úthossz, szükség szerint korrigálva a sűrűséggradiensek és az interferencia okozta eltérések miatt. Az optikai úthosszt a műszer gyártójának kell megadnia, figyelembe véve a kormosodás elkerülését célzó megoldásokat (például öblítő levegő) is. Ha az optikai úthossz nem ismert, akkor azt az ISO 11614 szabvány 11.6.5. szakasza szerint kell meghatározni.

LS: fényforrás

A fényforrásnak egy 2 800–3 250 K közötti színhőmérsékletű izzólámpának vagy pedig olyan zöld fényt kibocsátó LED-nek kell lennie, melynek színképcsúcsa 550 és 570 nm között van A fényforrást védeni kell a kormosodástól, de csak oly módon, hogy az optikai úthossz a gyártó által megadott határértékeken belül maradjon.

LD: fényérzékelő

Az érzékelőnek (szükség esetén szűrővel ellátott) fotocellának vagy fotodiódának kell lennie. Ha a fényforrás izzólámpa, akkor az érzékelő legnagyobb színképi csúcsérzékenységének az emberi szem fényérzékelési görbéjéhez kell igazodnia (a csúcsérzékenység az 550–570 nm tartományban van, 430 nm alá és 680 nm fölé e legnagyobb válasznak legfeljebb 4 %-a esik). A fényérzékelőt védeni kell a kormosodástól, de csak oly módon, hogy az optikai úthossz a gyártó által megadott határértékeken belül maradjon.

CL: kollimátorlencse

A kibocsátott fényt legfeljebb 30 mm átmérőjű nyalábbá kell kollimálni. A fénynyaláb sugarainak 3o tűréssel párhuzamosnak kell lenniük az optikai tengellyel.

T1: hőmérséklet-érzékelő

A kipufogógáz hőmérsékletének ellenőrzésére a mérlegkamra belépési pontján.

P: mintavevő szivattyú (választható)

A mérlegkamra után elhelyezett mintavevő szivattyú használható arra, hogy a gázmintát átszívja a mérlegkamrán.

---

4B. MELLÉKLET

Mérési eljárás kompressziós gyújtású motorokhoz és szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorokhoz, figyelembe véve a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsítását (WHDC, 4. sz. globális műszaki előírás (GTR))

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

E melléklet egyelőre nem alkalmazandó az ezen előírás szerinti típusjóváhagyásra. A melléklet egy későbbi időponttól lesz alkalmazandó.

| 2. | Fenntartva (1). |
| --- | --- |

2.

Fenntartva (1).

3.   MEGHATÁROZÁSOK, JELÖLÉSEK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

3.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás alkalmazásában:

| 3.1.1. | „folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy amelyre minden WHTC melegindítási mérés alatt legalább egyszer sor kerül. Az ilyen regenerálás nem igényel egyedi vizsgálati eljárást, |
| --- | --- |

3.1.1.

„folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy amelyre minden WHTC melegindítási mérés alatt legalább egyszer sor kerül. Az ilyen regenerálás nem igényel egyedi vizsgálati eljárást,

| 3.1.2. | „késés”: a mért komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t10) úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont. A gáznemű komponensek esetében ez az az idő, amíg a mért komponens a mintavevő szondától eljut a detektorig úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont, |
| --- | --- |

3.1.2.

„késés”: a mért komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t10) úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont. A gáznemű komponensek esetében ez az az idő, amíg a mért komponens a mintavevő szondától eljut a detektorig úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont,

| 3.1.3. | „NOx-mentesítő rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív katalizátorok a nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx csökkentésére, NOx-adszorberek és szelektív redukciós katalizátorok), |
| --- | --- |

3.1.3.

„NOx-mentesítő rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív katalizátorok a nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx csökkentésére, NOx-adszorberek és szelektív redukciós katalizátorok),

| 3.1.4. | „dízelmotor”: kompressziós gyújtás elvén működő motor, |
| --- | --- |

3.1.4.

„dízelmotor”: kompressziós gyújtás elvén működő motor,

| 3.1.5. | „motorcsalád”: olyan motorok a gyártó által az e melléklet 5.2. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló károsanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek; a motorcsalád minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó kibocsátási határértékeknek, |
| --- | --- |

3.1.5.

„motorcsalád”: olyan motorok a gyártó által az e melléklet 5.2. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló károsanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek; a motorcsalád minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó kibocsátási határértékeknek,

| 3.1.6. | „motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egysége(k) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek), |
| --- | --- |

3.1.6.

„motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egysége(k) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek),

| 3.1.7. | „motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek a lényeges motorjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, |
| --- | --- |

3.1.7.

„motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek a lényeges motorjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól,

| 3.1.8. | „kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor (oxidációs vagy 3 utas), részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő eszköz. Ez a meghatározás kizárja a kipufogógáz-visszavezetést, amely a motor szerves részének számít, |
| --- | --- |

3.1.8.

„kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor (oxidációs vagy 3 utas), részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő eszköz. Ez a meghatározás kizárja a kipufogógáz-visszavezetést, amely a motor szerves részének számít,

| 3.1.9. | „teljes áramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áram összekeverése hígító levegővel, mielőtt a hígított kipufogógáz áramából megtörténik az elemzéshez szükséges mintavétel, |
| --- | --- |

3.1.9.

„teljes áramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áram összekeverése hígító levegővel, mielőtt a hígított kipufogógáz áramából megtörténik az elemzéshez szükséges mintavétel,

| 3.1.10. | „gázmotor”: földgáz- vagy PB-motor, |
| --- | --- |

3.1.10.

„gázmotor”: földgáz- vagy PB-motor,

| 3.1.11. | „gáznemű káros anyag”: szén-monoxid, szénhidrogének, illetve metántól különböző szénhidrogének (dízelnél CH1,85, PB-gáznál CH2,525, földgáznál CH2,93, etanollal működő dízelmotoroknál pedig CH3O0,5 sztöchiometrikus összetételt feltételezve), metán (földgáznál CH4 sztöchiometrikus összetételt feltételezve) és nitrogén-oxidok (nitrogén-dioxid-egyenértékben kifejezve), |
| --- | --- |

3.1.11.

„gáznemű káros anyag”: szén-monoxid, szénhidrogének, illetve metántól különböző szénhidrogének (dízelnél CH1,85, PB-gáznál CH2,525, földgáznál CH2,93, etanollal működő dízelmotoroknál pedig CH3O0,5 sztöchiometrikus összetételt feltételezve), metán (földgáznál CH4 sztöchiometrikus összetételt feltételezve) és nitrogén-oxidok (nitrogén-dioxid-egyenértékben kifejezve),

| 3.1.12. | „nagy fordulatszám (nhi)”: az a legnagyobb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le, |
| --- | --- |

3.1.12.

„nagy fordulatszám (nhi)”: az a legnagyobb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le,

| 3.1.13. | „kis fordulatszám (nlo)”: az a legkisebb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 55 %-át adja le, |
| --- | --- |

3.1.13.

„kis fordulatszám (nlo)”: az a legkisebb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 55 %-át adja le,

| 3.1.14. | „legnagyobb teljesítmény (Pmax)”: a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény kW-ban, |
| --- | --- |

3.1.14.

„legnagyobb teljesítmény (Pmax)”: a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény kW-ban,

| 3.1.15. | „a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a motorról levehető legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám, |
| --- | --- |

3.1.15.

„a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a motorról levehető legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám,

| 3.1.16. | „alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek károsanyag-kibocsátási jellemzői reprezentatívak az egész motorcsaládra, |
| --- | --- |

3.1.16.

„alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek károsanyag-kibocsátási jellemzői reprezentatívak az egész motorcsaládra,

| 3.1.17. | „részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd részecskék kibocsátását, |
| --- | --- |

3.1.17.

„részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd részecskék kibocsátását,

| 3.1.18. | „részáramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása majd összekeverése megfelelő mennyiségű hígító levegővel a részecske-mintavevő szűrő előtt. |
| --- | --- |

3.1.18.

„részáramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása majd összekeverése megfelelő mennyiségű hígító levegővel a részecske-mintavevő szűrő előtt.

| 3.1.19. | „szilárd részecske (PM)”: mindazon anyagok, amelyek egy meghatározott szűrőközegen összegyűlnek a kipufogógáz tiszta, szűrt levegővel oly módon történő hígítása után, hogy a gáz hőmérséklete közvetlenül a szűrő előtt 315 K (42 oC) és 325 K (52 oC) között van; ezek elsősorban szén, lecsapódott szénhidrogén és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt. |
| --- | --- |

3.1.19.

„szilárd részecske (PM)”: mindazon anyagok, amelyek egy meghatározott szűrőközegen összegyűlnek a kipufogógáz tiszta, szűrt levegővel oly módon történő hígítása után, hogy a gáz hőmérséklete közvetlenül a szűrő előtt 315 K (42 oC) és 325 K (52 oC) között van; ezek elsősorban szén, lecsapódott szénhidrogén és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt.

| 3.1.20. | „százalékos terhelés”: egy adott fordulatszámon rendelkezésre álló legnagyobb nyomaték tört része, |
| --- | --- |

3.1.20.

„százalékos terhelés”: egy adott fordulatszámon rendelkezésre álló legnagyobb nyomaték tört része,

| 3.1.21. | „időszakos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során jellemzően legalább 100 üzemóránként megtörténik. A regenerálás alatt esetleg előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése, |
| --- | --- |

3.1.21.

„időszakos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során jellemzően legalább 100 üzemóránként megtörténik. A regenerálás alatt esetleg előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése,

| 3.1.22. | „állandósult üzemállapotú mérési ciklus átmenetekkel”: olyan mérési ciklus, amelyben a motor egy sor állandósult üzemállapotban működik, és az egyes üzemállapotok fordulatszámára és nyomatékára meghatározott kritériumok vonatkoznak, továbbá meg vannak határozva az üzemmódok közötti átmenetek is (WHSC), |
| --- | --- |

3.1.22.

„állandósult üzemállapotú mérési ciklus átmenetekkel”: olyan mérési ciklus, amelyben a motor egy sor állandósult üzemállapotban működik, és az egyes üzemállapotok fordulatszámára és nyomatékára meghatározott kritériumok vonatkoznak, továbbá meg vannak határozva az üzemmódok közötti átmenetek is (WHSC),

| 3.1.23. | „névleges fordulatszám”: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációjában megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le, |
| --- | --- |

3.1.23.

„névleges fordulatszám”: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációjában megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le,

| 3.1.24. | „válaszidő”: a vizsgált komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mérőrendszer válaszában a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t90
  ) úgy, hogy a vonatkoztatási pont a mérőszonda, ha a vizsgált komponens megváltozása legalább a teljes skála 60 %-át teszi ki és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt megy végbe. A rendszer válaszideje a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll, |
| --- | --- |

3.1.24.

„válaszidő”: a vizsgált komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mérőrendszer válaszában a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t90
  ) úgy, hogy a vonatkoztatási pont a mérőszonda, ha a vizsgált komponens megváltozása legalább a teljes skála 60 %-át teszi ki és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt megy végbe. A rendszer válaszideje a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll,

| 3.1.25. | „felfutási idő”: a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t90
  – t10
  ). |
| --- | --- |

3.1.25.

„felfutási idő”: a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t90
  – t10
  ).

| 3.1.26. | „fajlagos kibocsátás”: a g/kWh mértékegységben kifejezett kibocsátás, |
| --- | --- |

3.1.26.

„fajlagos kibocsátás”: a g/kWh mértékegységben kifejezett kibocsátás,

| 3.1.27. | „mérési ciklus”: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett mérési pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult üzemállapotában (WHSC mérések) vagy tranziens üzemállapotában (WHTC) méréseket végeznek, |
| --- | --- |

3.1.27.

„mérési ciklus”: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett mérési pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult üzemállapotában (WHSC mérések) vagy tranziens üzemállapotában (WHTC) méréseket végeznek,

| 3.1.28. | „jelátalakítási idő”: a vizsgált komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő (t50) úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont. A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használható, |
| --- | --- |

3.1.28.

„jelátalakítási idő”: a vizsgált komponensnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő (t50) úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont. A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használható,

| 3.1.29. | „tranziens mérési ciklus”: olyan mérési ciklus, amely viszonylag gyorsan változó, normált fordulatszámú és nyomatékú üzemállapotok sorozatából áll (WHTC), |
| --- | --- |

3.1.29.

„tranziens mérési ciklus”: olyan mérési ciklus, amely viszonylag gyorsan változó, normált fordulatszámú és nyomatékú üzemállapotok sorozatából áll (WHTC),

| 3.1.30. | „hasznos élettartam”: az a kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

3.1.30.

„hasznos élettartam”: az a kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést.

1. ábra

A rendszerválasz fogalmának meghatározása

Image

3.2.   Általános jelölések

| Jelölés | Mértékegység | Meghatározás |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | Sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arány |
| c | ppm/térfogatszázalék | Koncentráció |
| c
  d | ppm/térfogatszázalék | Szárazon mért koncentráció |
| c
  w | ppm/térfogatszázalék | Nedvesen mért koncentráció |
| cb | ppm/térfogatszázalék | Háttér-koncentráció |
| Cd | — | A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| d | m | Átmérő |
| d
  V | m | Venturi-torok átmérője |
| D
  0 | m3/s | térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója |
| D | — | Hígítási tényező |
| Δt | s | Időintervallum |
| e
  gas | g/kWh | A gáznemű komponensek fajlagos kibocsátása |
| e
  PM | g/kWh | Részecskék fajlagos kibocsátása |
| e
  p | g/kWh | Fajlagos kibocsátás regenerálás alatt |
| e
  w | g/kWh | Súlyozott fajlagos kibocsátás |
| E
  CO2 | százalék | CO2 kioltó hatása NOx-elemző készüléknél |
| E
  E | százalék | Etánhatásfok |
| E
  H2O | százalék | Víz kioltó hatása NOx-elemző készüléknél |
| E
  M | (százalék) | Metánhatásfok |
| E
  NOx | százalék | Az NOx-konverter hatásfoka |
| f | Hz | Adatlekérdezési gyakoriság |
| f
  a | — | Laboratóriumi környezeti tényező |
| F
  s | — | Sztöchiometriai együttható |
| Ha | g/kg | A beszívott levegő abszolút páratartalma |
| H
  d | g/kg | A hígító levegő abszolút páratartalma |
| i | — | Pillanatnyi mérést jelölő alsó index (például 1/s) |
| kf | — | Üzemanyag-specifikus tényező |
| k
  h,D | — | Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re kompressziós gyújtású motor esetén |
| k
  h,G | — | Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re szikragyújtású motor esetén |
| k
  r | — | Regenerálási tényező |
| k
  w,a | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre |
| k
  w,d | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a hígító levegőre |
| k
  w,e | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra |
| k
  w,r | — | Száraz/nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra |
| K
  V | — | Kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs függvénye |
| λ | — | Levegőfelesleg aránya |
| m
  d | kg | A részecske-mintavevő szűrőkön áthaladó hígító levegő tömege |
| m
  ed | kg | Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  edf | kg | Az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  ew | kg | Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  f | mg | Az összegyűjtött részecskeminta tömege |
| m
  f,d | mg | A hígító levegőből összegyűjtött részecskeminta tömege |
| m
  gas | g | A gáznemű kibocsátások tömege a mérési ciklusban |
| m
  PM | g | A szilárd kibocsátások tömege a mérési ciklusban |
| m
  se | kg | A kipufogógáz-minta tömege a mérési ciklusban |
| m
  sed | kg | A hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  sep | kg | A részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  ssd | kg | A másodlagos hígító levegő tömege |
| M
  a | g/mol | A beszívott levegő molekulatömege |
| M
  e | g/mol | A kipufogógáz molekulatömege |
| M
  gas | g/mol | A gáznemű komponensek molekulatömege |
| n | — | A mérések száma |
| nr | — | A regenerálás alatti mérések száma |
| n | min-1 | A motor fordulatszáma |
| n
  hi | min-1 | Nagy fordulatszám |
| n
  lo | min-1 | Kis fordulatszám |
| n
  pref | min-1 | Preferált fordulatszám |
| np | ford./s | A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma |
| p
  a | kPa | A motor által beszívott levegő telített gőznyomása |
| p
  b | kPa | Teljes légnyomás |
| p
  d | kPa | A hígító levegő telített gőznyomása |
| p
  p | kPa | Abszolút nyomás |
| p
  r | kPa | Vízgőznyomás a hűtőfürdő után |
| p
  s | kPa | Száraz légköri nyomás |
| qm

  ad | kg/s | A beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| qm

  aw | kg/s | A beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| qm

  Ce | kg/s | A szén tömegárama a hígítatlan kipufogógázban |
| qm

  Cf | kg/s | A motorba belépő szén tömegárama |
| qm

  Cp | kg/s | A szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben |
| qm

  dew | kg/s | A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qm

  dw | kg/s | A hígító levegő tömegárama nedves alapon |
| qm

  edf | kg/s | Egyenértékű hígított kipufogógáz-tömegárama nedves alapon |
| qm

  ew | kg/s | A kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| qm

  ex | kg/s | A hígítóalagútból kilépő minta tömegárama |
| qm

  f | kg/s | Az üzemanyag tömegárama |
| qm

  p | kg/s | A részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama |
| qv

  CVS | m3/s | Állandó térfogatú mintavétel térfogatárama |
| qvs | dm3/min | A kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége |
| qv

  t | cm3/min | Indikátorgáz árama |
| rd | — | Hígítási arány |
| r
  D | — | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya |
| r
  h | — | A lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénre |
| r
  m | — | A lángionizációs detektor válaszadási tényezője metanolra |
| r
  p | — | A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya |
| r
  s | — | Átlagos mintaarány |
| ρ | kg/m3 | Sűrűség |
| ρe | kg/m3 | A kipufogógáz sűrűsége |
| σ | | Szórás |
| T | K | Abszolút hőmérséklet |
| T
  a | K | A beszívott levegő abszolút hőmérséklete |
| t | s | Idő |
| t
  10 | s | Az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  50 | s | Az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  90 | s | Az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| u | — | A gázkomponensek sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| V
  0 | m3/ford. | A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat |
| Vs | dm3 | A kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata |
| W
  act | kWh | Tényleges ciklusmunka |
| W
  ref | kWh | Vonatkoztatási ciklusmunka |
| X
  0 | m3/ford. | A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye |

Jelölés

Mértékegység

Meghatározás

A/F
  st

—

Sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arány

c

ppm/térfogatszázalék

Koncentráció

c
  d

ppm/térfogatszázalék

Szárazon mért koncentráció

c
  w

ppm/térfogatszázalék

Nedvesen mért koncentráció

cb

ppm/térfogatszázalék

Háttér-koncentráció

Cd

—

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

d

m

Átmérő

d
  V

m

Venturi-torok átmérője

D
  0

m3/s

térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója

D

—

Hígítási tényező

Δt

s

Időintervallum

e
  gas

g/kWh

A gáznemű komponensek fajlagos kibocsátása

e
  PM

g/kWh

Részecskék fajlagos kibocsátása

e
  p

g/kWh

Fajlagos kibocsátás regenerálás alatt

e
  w

g/kWh

Súlyozott fajlagos kibocsátás

E
  CO2

százalék

CO2 kioltó hatása NOx-elemző készüléknél

E
  E

százalék

Etánhatásfok

E
  H2O

százalék

Víz kioltó hatása NOx-elemző készüléknél

E
  M

(százalék)

Metánhatásfok

E
  NOx

százalék

Az NOx-konverter hatásfoka

f

Hz

Adatlekérdezési gyakoriság

f
  a

—

Laboratóriumi környezeti tényező

F
  s

—

Sztöchiometriai együttható

Ha

g/kg

A beszívott levegő abszolút páratartalma

H
  d

g/kg

A hígító levegő abszolút páratartalma

i

—

Pillanatnyi mérést jelölő alsó index (például 1/s)

kf

—

Üzemanyag-specifikus tényező

k
  h,D

—

Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re kompressziós gyújtású motor esetén

k
  h,G

—

Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re szikragyújtású motor esetén

k
  r

—

Regenerálási tényező

k
  w,a

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre

k
  w,d

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a hígító levegőre

k
  w,e

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra

k
  w,r

—

Száraz/nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra

K
  V

—

Kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs függvénye

λ

—

Levegőfelesleg aránya

m
  d

kg

A részecske-mintavevő szűrőkön áthaladó hígító levegő tömege

m
  ed

kg

Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  edf

kg

Az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  ew

kg

Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  f

mg

Az összegyűjtött részecskeminta tömege

m
  f,d

mg

A hígító levegőből összegyűjtött részecskeminta tömege

m
  gas

g

A gáznemű kibocsátások tömege a mérési ciklusban

m
  PM

g

A szilárd kibocsátások tömege a mérési ciklusban

m
  se

kg

A kipufogógáz-minta tömege a mérési ciklusban

m
  sed

kg

A hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  sep

kg

A részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  ssd

kg

A másodlagos hígító levegő tömege

M
  a

g/mol

A beszívott levegő molekulatömege

M
  e

g/mol

A kipufogógáz molekulatömege

M
  gas

g/mol

A gáznemű komponensek molekulatömege

n

—

A mérések száma

nr

—

A regenerálás alatti mérések száma

n

min-1

A motor fordulatszáma

n
  hi

min-1

Nagy fordulatszám

n
  lo

min-1

Kis fordulatszám

n
  pref

min-1

Preferált fordulatszám

np

ford./s

A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma

p
  a

kPa

A motor által beszívott levegő telített gőznyomása

p
  b

kPa

Teljes légnyomás

p
  d

kPa

A hígító levegő telített gőznyomása

p
  p

kPa

Abszolút nyomás

p
  r

kPa

Vízgőznyomás a hűtőfürdő után

p
  s

kPa

Száraz légköri nyomás

qm

  ad

kg/s

A beszívott levegő tömegárama száraz alapon

qm

  aw

kg/s

A beszívott levegő tömegárama nedves alapon

qm

  Ce

kg/s

A szén tömegárama a hígítatlan kipufogógázban

qm

  Cf

kg/s

A motorba belépő szén tömegárama

qm

  Cp

kg/s

A szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben

qm

  dew

kg/s

A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qm

  dw

kg/s

A hígító levegő tömegárama nedves alapon

qm

  edf

kg/s

Egyenértékű hígított kipufogógáz-tömegárama nedves alapon

qm

  ew

kg/s

A kipufogógáz tömegárama nedves alapon

qm

  ex

kg/s

A hígítóalagútból kilépő minta tömegárama

qm

  f

kg/s

Az üzemanyag tömegárama

qm

  p

kg/s

A részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama

qv

  CVS

m3/s

Állandó térfogatú mintavétel térfogatárama

qvs

dm3/min

A kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége

qv

  t

cm3/min

Indikátorgáz árama

rd

—

Hígítási arány

r
  D

—

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya

r
  h

—

A lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénre

r
  m

—

A lángionizációs detektor válaszadási tényezője metanolra

r
  p

—

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya

r
  s

—

Átlagos mintaarány

ρ

kg/m3

Sűrűség

ρe

kg/m3

A kipufogógáz sűrűsége

σ

Szórás

T

K

Abszolút hőmérséklet

T
  a

K

A beszívott levegő abszolút hőmérséklete

t

s

Idő

t
  10

s

Az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  50

s

Az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  90

s

Az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő

u

—

A gázkomponensek sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

V
  0

m3/ford.

A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat

Vs

dm3

A kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata

W
  act

kWh

Tényleges ciklusmunka

W
  ref

kWh

Vonatkoztatási ciklusmunka

X
  0

m3/ford.

A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye

3.3.   Az üzemanyag-összetételre vonatkozó jelölések és rövidítések

| w
  ALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- |
| w
  BET | az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | az oxigén mólaránya (O/C) |

w
  ALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

az üzemanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

az üzemanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

az oxigén mólaránya (O/C)

CHαOεNδSγ összetételű üzemanyagra vonatkoztatva

3.4.   A kémiai komponensekre vonatkozó jelölések és rövidítések

| C1 | C1-egyenértékű szénhidrogén |
| --- | --- |
| CH4 | Metán |
| C2H6 | Etán |
| C3H8 | Propán |
| CO | Szén-monoxid |
| CO2 | Szén-dioxid |
| DOP | Dioktilftalát |
| HC | Szénhidrogének |
| H2O | Víz |
| NMHC | Metántól különböző szénhidrogének |
| NOx | Nitrogén-oxidok |
| NO | Nitrogén-monoxid |
| NO2 | Nitrogén-dioxid |
| PM | Szilárd részecske |

C1

C1-egyenértékű szénhidrogén

CH4

Metán

C2H6

Etán

C3H8

Propán

CO

Szén-monoxid

CO2

Szén-dioxid

DOP

Dioktilftalát

HC

Szénhidrogének

H2O

Víz

NMHC

Metántól különböző szénhidrogének

NOx

Nitrogén-oxidok

NO

Nitrogén-monoxid

NO2

Nitrogén-dioxid

PM

Szilárd részecske

3.5.   Rövidítések

| CFV | Kritikus áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |
| CLD | Kemilumineszcens detektor |
| CVS | Állandó térfogatú mintavétel |
| deNOx | NOx-utókezelő rendszer |
| EGR | Kipufogógáz-visszavezető rendszer |
| FID | Lángionizációs detektor |
| GC | Gázkromatográf |
| HCLD | Fűtött kemilumineszcens detektor |
| HFID | Fűtött lángionizációs detektor |
| LPG | LPG (Liquified Petroleum Gas) – PB-gáz (propán-bután gáz) |
| NDIR | Nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék |
| NG | NG – földgáz |
| NMC | Metánkiválasztó |
| PDP | Térfogat-kiszorításos szivattyú |
| % FS | Teljes skála százaléka |
| PFS | Részáramú rendszer |
| SSV | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| VGT | Állítható geometriájú turbina |

CFV

Kritikus áramlású Venturi-cső

CLD

Kemilumineszcens detektor

CVS

Állandó térfogatú mintavétel

deNOx

NOx-utókezelő rendszer

EGR

Kipufogógáz-visszavezető rendszer

FID

Lángionizációs detektor

GC

Gázkromatográf

HCLD

Fűtött kemilumineszcens detektor

HFID

Fűtött lángionizációs detektor

LPG

LPG (Liquified Petroleum Gas) – PB-gáz (propán-bután gáz)

NDIR

Nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék

NG

NG – földgáz

NMC

Metánkiválasztó

PDP

Térfogat-kiszorításos szivattyú

% FS

Teljes skála százaléka

PFS

Részáramú rendszer

SSV

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

VGT

Állítható geometriájú turbina

4.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A motorrendszert úgy kell megtervezni, gyártani és összeszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén e melléklet előírásainak teljesítésére az ezen előírásban meghatározott hasznos élettartama végéig képes legyen.

5.   KONKRÉT ELŐÍRÁSOK

5.1.   Gáznemű és szilárd kibocsátások

A motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú légszennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátását a 7. szakaszban leírtak szerint WHTC és WHSC mérési ciklusokkal kell meghatározni. A mérőrendszernek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a linearitásra előírt követelményeknek és a 9.3. szakaszban (gáznemű kibocsátások mérése), illetve a 9.4. szakaszban (részecskekibocsátás mérése), valamint e melléklet 3. függelékében megadott specifikációknak.

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy véli, hogy azok az 5.1.1. szakasz szerint egyenértékű eredményeket adnak.

5.1.1.   A mérőrendszerek egyenértékűsége

A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és e melléklet egyik rendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni.

A „mért értékek” kifejezés az adott ciklusban mért súlyozott kibocsátásokat jelenti. A korrelációs méréseket ugyanabban a laboratóriumban, ugyanabban a mérőállásban, és ugyanazon a motoron kell elvégezni, lehetőleg egyidejűleg. A mintapárokkal fenti körülmények között (laboratóriumi mérőállás és motor) kapott átlagok egyenértékűségét a 4. függelékben leírt módon F-próbával és t-próbával kell meghatározni. A kiugró értékeket az ISO 5725 nemzetközi szabvány szerint kell meghatározni, és ki kell őket zárni a próbából. A korrelációs vizsgálathoz használt rendszereket jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

5.2.   Motorcsalád

5.2.1.   Általános előírások

Egy motorcsaládot a tervezési paraméterek jellemeznek. Ezeknek közöseknek kell lenniük a motorcsalád minden motorjára. A motor gyártója határozhatja meg, hogy melyik motor tartozik a motorcsaládba, mindaddig, amíg a motorcsaládba tartozásnak az 5.2.3. szakaszban felsorolt kritériumai teljesülnek. A motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá. A gyártónak meg kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátásaira vonatkozó információkat.

5.2.2.   Speciális esetek

Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a kölcsönhatásokat szintén figyelembe kell venni annak biztosítására, hogy egy motorcsaládba csak hasonló kibocsátási jellemzőkkel rendelkező motorok kerüljenek. Az ilyen eseteket a gyártó határozza meg, és tájékoztatja erről a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban nem szereplő, és a kibocsátásra jelentős hatást gyakorló eszközök vagy funkciók esetében ezeket a gyártó határozza meg a helyes műszaki gyakorlat alapján, és erről tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban felsorolt paraméterek mellett a gyártó további kritériumokat is meghatározhat korlátozottabb méretű motorcsaládok kialakítása céljából. Ezek a paraméterek nem feltétlenül olyanok, mint amelyek hatást gyakorolnak a kibocsátásokra.

5.2.3.   A motorcsaládot meghatározó paraméterek

| 5.2.3.1. | Munkaciklus






  a) | 2-ütemű, |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Munkaciklus

a)

2-ütemű,

| b) | 4-ütemű, |
| --- | --- |

b)

4-ütemű,

| c) | forgómotor |
| --- | --- |

c)

forgómotor

| d) | más |
| --- | --- |

d)

más

| 5.2.3.2. | A hengerek elrendezése |
| --- | --- |

5.2.3.2.

A hengerek elrendezése

| 5.2.3.2.1. | A hengerek elhelyezkedése a motorblokkban






  a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

A hengerek elhelyezkedése a motorblokkban

a)

V

| b) | soros |
| --- | --- |

b)

soros

| c) | radiális |
| --- | --- |

c)

radiális

| d) | más (F, W stb.) |
| --- | --- |

d)

más (F, W stb.)

| 5.2.3.2.2. | A hengerek relatív elhelyezkedése
  Az ugyanolyan motorblokkal rendelkező motorok akkor tartozhatnak egy családba, ha a furatközpontok távolságai megegyeznek. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

A hengerek relatív elhelyezkedése

Az ugyanolyan motorblokkal rendelkező motorok akkor tartozhatnak egy családba, ha a furatközpontok távolságai megegyeznek.

| 5.2.3.3. | Fő hűtőközeg:






  a) | levegő |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Fő hűtőközeg:

a)

levegő

| b) | víz |
| --- | --- |

b)

víz

| c) | olaj |
| --- | --- |

c)

olaj

| 5.2.3.4. | Az egyes hengerek lökettérfogata |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Az egyes hengerek lökettérfogata

| 5.2.3.4.1. | Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata ≥ 0,75 dm3

  Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-es vagy nagyobb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 15 %-át. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata ≥ 0,75 dm3

Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-es vagy nagyobb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 15 %-át.

| 5.2.3.4.2. | Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata < 0,75 dm3

  Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 30 %-át. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata < 0,75 dm3

Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 30 %-át.

| 5.2.3.4.3. | Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogatára más határértékek érvényesek
  Olyan egyedi lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok, amelyek meghaladják az 5.2.3.4.1. és az 5.2.3.4.2. szakaszokban meghatározott határértékeket, a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy családba tartozóknak tekinthetők. A jóváhagyásnak olyan műszaki információkon (számítások, szimulációk, kísérleti eredmények stb.) kell alapulnia, amelyek igazolják, hogy e határértékek túllépése nincs jelentős hatással a kibocsátásokra. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogatára más határértékek érvényesek

Olyan egyedi lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok, amelyek meghaladják az 5.2.3.4.1. és az 5.2.3.4.2. szakaszokban meghatározott határértékeket, a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy családba tartozóknak tekinthetők. A jóváhagyásnak olyan műszaki információkon (számítások, szimulációk, kísérleti eredmények stb.) kell alapulnia, amelyek igazolják, hogy e határértékek túllépése nincs jelentős hatással a kibocsátásokra.

| 5.2.3.5. | A levegőbeszívás módja






  a) | atmoszférikus szívás, |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

A levegőbeszívás módja

a)

atmoszférikus szívás,

| b) | feltöltés, |
| --- | --- |

b)

feltöltés,

| c) | feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével |
| --- | --- |

c)

feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével

| 5.2.3.6. | Az üzemanyag típusa






  a) | dízel |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Az üzemanyag típusa

a)

dízel

| b) | földgáz |
| --- | --- |

b)

földgáz

| c) | propán-bután gáz |
| --- | --- |

c)

propán-bután gáz

| d) | etanol |
| --- | --- |

d)

etanol

| 5.2.3.7. | Az égéstér típusa






  a) | nyitott |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Az égéstér típusa

a)

nyitott

| b) | osztott |
| --- | --- |

b)

osztott

| c) | egyéb típusok |
| --- | --- |

c)

egyéb típusok

| 5.2.3.8. | A gyújtás típusa






  a) | szikragyújtás |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

A gyújtás típusa

a)

szikragyújtás

| b) | kompressziós gyújtás |
| --- | --- |

b)

kompressziós gyújtás

| 5.2.3.9. | Szelepek és nyílások






  a) | elrendezés |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Szelepek és nyílások

a)

elrendezés

| b) | szelepek száma hengerenként |
| --- | --- |

b)

szelepek száma hengerenként

| 5.2.3.10. | Az üzemanyag-adagolás típusa






  a) | Folyékony üzemanyag adagolása






  i. | szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint injektor |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Az üzemanyag-adagolás típusa

a)

Folyékony üzemanyag adagolása

i.

szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint injektor

| ii. | beépített vagy elosztó szivattyú |
| --- | --- |

ii.

beépített vagy elosztó szivattyú

| iii. | egyedi szivattyú vagy egyedi injektor |
| --- | --- |

iii.

egyedi szivattyú vagy egyedi injektor

| iv. | közös vezeték |
| --- | --- |

iv.

közös vezeték

| v. | karburátor(ok) |
| --- | --- |

v.

karburátor(ok)

| vi. | egyéb |
| --- | --- |

vi.

egyéb

| b) | Gázhalmazállapotú üzemanyag adagolása






  i. | gáz-halmazállapotú |
| --- | --- | --- |

b)

Gázhalmazállapotú üzemanyag adagolása

i.

gáz-halmazállapotú

| ii. | folyadékos |
| --- | --- |

ii.

folyadékos

| iii. | keverőegységekkel |
| --- | --- |

iii.

keverőegységekkel

| iv. | egyéb |
| --- | --- |

iv.

egyéb

| c) | Egyéb típusok |
| --- | --- |

c)

Egyéb típusok

| 5.2.3.11. | Egyéb rendszerek






  a) | kipufogógáz-visszavezetés |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Egyéb rendszerek

a)

kipufogógáz-visszavezetés

| b) | vízinjektálás |
| --- | --- |

b)

vízinjektálás

| c) | levegőinjektálás |
| --- | --- |

c)

levegőinjektálás

| d) | egyéb |
| --- | --- |

d)

egyéb

| 5.2.3.12. | Elektronikus vezérlési stratégia
  A motorcsaládot illetően meghatározó paraméter, hogy van-e a motorhoz elektronikus vezérlő egység.
  Elektronikus vezérlésű motorok esetében a gyártónak be kell nyújtania azokat a műszaki információkat, amelyek ismertetik az egy családban lévő ilyen motorok csoportosítását, azaz azt, hogy minek alapján várható, hogy ezek a motorok azonos kibocsátási előírásokat teljesítenek. Ezek az információk lehetnek számítások, szimulációk, műszaki becslések, az injektálási paraméterek leírása, kísérleti eredmények stb.
  Vezérelt rendszerek például a következők:






  a) | gyújtás |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Elektronikus vezérlési stratégia

A motorcsaládot illetően meghatározó paraméter, hogy van-e a motorhoz elektronikus vezérlő egység.

Elektronikus vezérlésű motorok esetében a gyártónak be kell nyújtania azokat a műszaki információkat, amelyek ismertetik az egy családban lévő ilyen motorok csoportosítását, azaz azt, hogy minek alapján várható, hogy ezek a motorok azonos kibocsátási előírásokat teljesítenek. Ezek az információk lehetnek számítások, szimulációk, műszaki becslések, az injektálási paraméterek leírása, kísérleti eredmények stb.

Vezérelt rendszerek például a következők:

a)

gyújtás

| b) | befecskendezési nyomás |
| --- | --- |

b)

befecskendezési nyomás

| c) | többszörös befecskendezés |
| --- | --- |

c)

többszörös befecskendezés

| d) | feltöltő nyomás |
| --- | --- |

d)

feltöltő nyomás

| e) | állítható geometriájú turbina |
| --- | --- |

e)

állítható geometriájú turbina

| f) | kipufogógáz-visszavezetés |
| --- | --- |

f)

kipufogógáz-visszavezetés

| 5.2.3.13. | Kipufogógáz-utókezelő rendszerek
  A következő rendszerek funkciója és kombinációi úgy tekintendők, mint az egy motorcsaládba tartozás kritériumai:






  a) | oxidációs katalizátor |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Kipufogógáz-utókezelő rendszerek

A következő rendszerek funkciója és kombinációi úgy tekintendők, mint az egy motorcsaládba tartozás kritériumai:

a)

oxidációs katalizátor

| b) | háromutas katalizátor |
| --- | --- |

b)

háromutas katalizátor

| c) | NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukáló szer hozzáadása) |
| --- | --- |

c)

NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukáló szer hozzáadása)

| d) | más NOx-mentesítő rendszerek |
| --- | --- |

d)

más NOx-mentesítő rendszerek

| e) | részecskecsapda passzív regenerálással |
| --- | --- |

e)

részecskecsapda passzív regenerálással

| f) | részecskecsapda aktív regenerálással |
| --- | --- |

f)

részecskecsapda aktív regenerálással

| g) | más részecskecsapdák |
| --- | --- |

g)

más részecskecsapdák

| h) | további rendszerek |
| --- | --- |

h)

további rendszerek

Ha egy motor utókezelő rendszer nélkül kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, akkor ez a motor, ha felszerelik oxidációs katalizátorral, tartozhat ugyanabba a motorcsaládba, ha a használt üzemanyag jellemzői változatlanok maradnak.

Ha a motorhoz használandó üzemanyagnak speciális jellemzőkkel kell rendelkeznie (például a részecskecsapdák miatt az üzemanyaghoz speciális adalékot kell adni a regenerálás biztosítása céljából), akkor a gyártó által megadott műszaki információk alapján kell eldönteni, hogy a motor ugyanabba a motorcsaládba tartozhat-e. Ezeknek az információknak ki kell mutatniuk, hogy az utókezelővel felszerelt motor várható kibocsátása ugyanazoknak a határértékeknek felel meg, mint az utókezelő nélküli motoré.

Ha egy olyan motor utókezelő rendszerrel kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, úgy, hogy az alapmotor fel volt szerelve ugyanolyan utókezelő rendszerrel, akkor ez a motor utókezelő rendszer nélkül nem kerülhet be ugyanabba a motorcsaládba.

5.2.4.   Az alapmotor kiválasztása

5.2.4.1.   Kompressziós gyújtású motorok

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál.

5.2.4.2.   Szikragyújtású motorok

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a családból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a lökettérfogat. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotort másodlagos kritériumok alapján kell kiválasztani, az alábbi fontossági sorrendben:

| a) | - legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszámnál, |
| --- | --- |

a)

- legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszámnál,

| b) | - legnagyobb előgyújtás, |
| --- | --- |

b)

- legnagyobb előgyújtás,

| c) | - legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram. |
| --- | --- |

c)

- legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram.

5.2.4.3.   Megjegyzések az alapmotor kiválasztásához

A típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsalád legkedvezőtlenebb károsanyag-kibocsátását további motorok vizsgálata jellemezheti a legjobban. Ilyen esetben a motor gyártójának megfelelő információkat kell szolgáltatnia annak meghatározásához, hogy a motorcsaládon belül várhatóan melyik motornak a legnagyobb a kibocsátása.

Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a károsanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál.

Ha a motorcsaládon belüli motorok nem azonos hasznos élettartamokon keresztül felelnek meg ugyanazon kibocsátási értékeknek, akkor ezt figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásakor.

6.   MÉRÉSI FELTÉTELEK

6.1.   Laboratóriumi mérési feltételek

Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Ta
  belépő hőmérsékletét (Kelvin fokban) és a ps
  száraz légköri nyomást (kPa-ban), és meg kell határozni az fa
  paramétert az alábbiak szerint. A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni: Az fa
  paraméternek szerepelnie kell a mérési jegyzőkönyvben. A mérési eredmények jobb ismételhetősége és reprodukálhatósága érdekében ajánlott, hogy az f
  a paraméter értéke 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07 legyen.

| a) | Kompressziós gyújtású motorok:
  Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Kompressziós gyújtású motorok:

Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

Formula

(1)

Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Szikragyújtású motorok: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Szikragyújtású motorok:

Formula

(3)

6.2.   Motorok a feltöltő levegő hűtésével

A feltöltő levegő hőmérsékletét regisztrálni kell, és a névleges fordulatszámnál és teljes terhelésnél ennek ±5 K tűréssel meg kell egyeznie a gyártó által a feltöltő levegő hőmérsékletére megadott legnagyobb értékkel. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K foknak (20 oC) kell lennie.

A mérőlaboratórium üzemi rendszerének vagy külső ventilátornak a használata esetén a feltöltő levegő hőmérsékletét ±5 K tűréssel a gyártó által a névleges fordulatszámon és terhelésen megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérsékletre kell beállítani. A levegőhűtőben a hűtőközeg hőmérsékletétének és áramlási sebességének a fenti beállítási pontnál változatlannak kell maradnia a teljes mérési ciklusban, kivéve, ha ez a feltöltő levegő nem jellemző túlhűtését eredményezné. A feltöltő levegő hűtőjének térfogatát a helyes műszaki gyakorlat alapján kell meghatározni, és jellemzőnek kell lennie a sorozatgyártású motorok tényleges beépítési módjára.

6.3.   A motor teljesítménye

A fajlagos kibocsátás mérésének alapja a korrigálás nélküli teljesítmény, a 85. sz. EGB-előírás meghatározása szerint.

A kizárólag csak a jármű üzemeléséhez szükséges, a motorra szerelhető egyes segédberendezéseket a mérések idejére le kell szerelni. Ilyenek például:

| a) | a fékek levegőkompresszora, |
| --- | --- |

a)

a fékek levegőkompresszora,

| b) | a szervokompresszor, |
| --- | --- |

b)

a szervokompresszor,

| c) | a légkondicionáló kompresszora |
| --- | --- |

c)

a légkondicionáló kompresszora

| d) | szivattyúk hidraulikus működtetőkhöz |
| --- | --- |

d)

szivattyúk hidraulikus működtetőkhöz

Ha a segédberendezések nincsenek leszerelve, akkor az általuk felvett teljesítményt meg kell állapítani, hogy megfelelően módosítani lehessen a beállításokat és ki lehessen számítani a motor által a mérési ciklusban végzett munkát.

6.4.   A motor szívórendszere

Olyan szívórendszert vagy a mérőlaboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre, tiszta levegőszűrő mellett, megadott legnagyobb értékhez képest ±300 Pa-on belül tartja a levegőbeszívást.

6.5.   A motor kipufogórendszere

Olyan kipufogórendszert vagy a mérőlaboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre megadott legnagyobb értékhez képest ±650 Pa-on belül tartja a kipufogórendszer ellennyomását. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a 8.3.2.2 és a 8.3.3.2. szakaszban a kipufogógázból történő mintavételre megadott követelményeknek.

6.6.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorok

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelővel, akkor a kipufogócső átmérőjének az utókezelőt tartalmazó kibővülő csőszakasz előtt legalább négy csőátmérőnyi hosszon ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban. A kipufogó-gyűjtőcső karimája vagy a turbófeltöltő nyomócsonkja és a kipufogógáz-utókezelő közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy szűkítésének szintén a fenti a kritériumoknak kell megfelelnie, és megengedett ezek szeleppel történő beállítása. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

A mérési ciklusban mért károsanyag-kibocsátásnak reprezentatívnak kell lennie a tényleges használat közbeni károsanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelnie a gyártó által megadott specifikációknak.

A 6.6.2. szakaszban leírt időszakos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében a mért kibocsátásokat korrigálni kell a regenerálások figyelembevétele céljából. Ilyen esetben az átlagos kibocsátás a regenerálás gyakoriságától is függ, mivel a mérések egy része a regenerálás közben történik.

A 6.6.1. szakasz szerinti folyamatos regenerálású utókezelő rendszereknél nincs szükség egyedi mérési eljárásra.

6.6.1.   Folyamatos regenerálás

Folyamatos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelő rendszer esetében a kibocsátásokat akkor kell mérni, amikor az utókezelő rendszer már stabilizálódott, hogy a kibocsátási viselkedés ismételhető legyen.

A regenerálásnak a WHTC mérések során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.).

A regeneráció folyamatos jellegének igazolására legalább 3 WHTC meleg indítással történő mérést kell elvégezni. A mérések alatt regisztrálni kell a kipufogási hőmérsékletet és nyomást (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.).

Az utókezelő rendszer akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a gyártó által megadott feltételek a mérés alatt megfelelő ideig fennállnak és a mért kibocsátások szóródása nem nagyobb ±15 %-nál.

Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos regenerációra, akkor azt a 6.6.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben a vonatkozó károsanyag-kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba.

6.6.2.   Időszakos regenerálás

Időszakos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelés esetében a károsanyag-kibocsátást legalább három WHTC méréssel kell mérni, egyszer a stabilizálódott utókezelő rendszer regenerálása alatt, és kétszer azon kívül, és az eredményeket súlyozni kell.

A regenerálásnak a WHTC mérés során legalább egyszer meg kell történnie. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.

A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.), valamint annak időtartamát a ciklusok száma (nr
  ) alapján. A gyártónak meg kell adnia a két regenerálás közötti ciklusok számának (n) meghatározásához szükséges összes adatot is. Ennek az időnek a meghatározásához szükséges részletes eljárást műszakilag megalapozott döntéssel a típusjóváhagyó hatósággal közösen kell megállapítani.

A gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről, hogy a WHTC mérés alatt történjen regenerálás. Regenerálás nem történhet ebben a motorkondicionálási szakaszban.

A regenerálási szakaszok közötti átlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több WHTC meleg indítással történő mérés számtani átlagával kell meghatározni. Minimumként el kell végezni legalább egy WHTC mérést lehetőleg közvetlenül a regenerációs mérés előtt, és egy mérést közvetlenül utána. Másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátás állandó marad (±15 %) a regenerálási szakaszok között. Ebben az esetben használhatók az egyetlen WHTC méréssel kapott kibocsátások.

A regenerációs mérés során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot regisztrálni kell (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, kipufogási ellennyomás stb.).

A regenerálás alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése.

A mért kibocsátásokat a 8.5.2.2. szakasz szerint súlyozni kell, és a súlyozott végeredmény nem haladhatja meg a vonatkozó kibocsátási határértékeket. A 2. ábrán látható a mérési menet elvi felépítése

2. ábra

Mérés időszakos regenerálással

Image

6.7.   Hűtőrendszer

A motorhűtő rendszer teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fenn tudja tartani a gyártó által előírt szokásos üzemi hőmérsékleteket.

6.8.   Kenőolaj

A kenőolajat a gyártó határozza meg és annak reprezentatívnak kell lennie a forgalmazott kenőolajokra; a vizsgálat során használt kenőolaj specifikációját fel kell jegyezni, és csatolni kell a mérési eredményekhez.

6.9.   A referencia-üzemanyag specifikációja

A kompressziós gyújtású motorok referencia-üzemanyagának specifikációját e melléklet 2. függeléke, a sűrített földgázzal és PB-gázzal működő motorok referencia-üzemanyagának specifikációját pedig a 6. és 7. melléklet tartalmazza.

Az üzemanyag hőmérsékletének meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak.

7.   MÉRÉSI MENETEK

7.1.   A károsanyag-kibocsátás mérésének elvei

Ez a melléklet két, funkcionálisan egyenértékű mérési elvet ír le. Mindkét mérési elv használható mind a WHTC, mind a WHSC mérési ciklusokhoz.

| a) | a gáznemű komponensek mérése a hígítatlan kipufogógázban történik valós időben, a szilárd kibocsátás meghatározása pedig részáramú hígítórendszer segítségével, |
| --- | --- |

a)

a gáznemű komponensek mérése a hígítatlan kipufogógázban történik valós időben, a szilárd kibocsátás meghatározása pedig részáramú hígítórendszer segítségével,

| b) | a gáznemű komponensek és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik, |
| --- | --- |

b)

a gáznemű komponensek és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik,

| c) | a két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés) megengedett. |
| --- | --- |

c)

a két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés) megengedett.

A motorokat az alább ismertetett mérési ciklusokban kell vizsgálni

7.2.   Tranziens mérési ciklus (WHTC)

A tranziens WHTC mérési ciklust az 1. függelék írja le mint olyan műveletsort, amely az e melléklet hatálya alá tartozó összes motorra vonatkozó normált fordulatszám- és nyomatékértékek másodpercenként változó sorozatából áll. Ahhoz, hogy el lehessen végezni a mérést a mérőállásban, a normált értékeket a motor jelleggörbéje alapján át kell számítani a vizsgált motor tényleges értékeire. Ez a művelet a visszaszámítás, az így kialakított mérési ciklus pedig a vizsgált motor vonatkoztatási ciklusa. Ezekkel a vonatkoztatási fordulatszámokkal és nyomatékokkal le kell futtatni a ciklust a mérőállásban, és regisztrálni kell a tényleges fordulatszámokat, nyomatékokat és teljesítményeket. A mérési menet hitelesítéséhez a mérés befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani. A ciklus eredményei akkor tekinthetők hitelesnek, ha a tényleges ciklusmunka az előírt tűrésen belül megegyezik a vonatkoztatási ciklusmunkával.

A gáznemű káros anyagok regisztrálása lehet folyamatos, vagy pedig használható zsákos mintavétel. A részecskemintát kondicionált külső levegővel fel kell hígítani, és egyetlen alkalmas szűrőn kell összegyűjteni. A 3. ábrán látható a WHTC elve

3. ábra

WHTC mérési ciklus

Image

7.3.   Állandósult üzemállapotú mérési ciklus átmenetekkel (WHSC)

Az átmeneteket is magában foglaló, állandósult üzemállapotban végzett mérések ciklusa (WHSC) egy sor olyan normált fordulatszámú és terhelésű üzemmódból áll, amelyek felölelik a nagy teljesítményű motorok jellemző üzemi tartományát. A 0. üzemmódban nincs mérés, mert az csak matematikai célokat szolgál, 0,24-es súlyozó tényezővel, nulla kibocsátással és teljesítménnyel. A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni úgy, hogy a motor fordulatszáma és terhelése 20 másodpercen belül lineárisan változik. A mérési menet hitelesítéséhez a mérés befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

Minden üzemmódban és az üzemmódok közötti átmenetek alatt meg kell határozni az egyes gáznemű káros anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a leadott teljesítményt, és a mért értékeket a mérési ciklusra átlagolni kell. A gáznemű káros anyagok regisztrálása lehet folyamatos, vagy pedig használható zsákos mintavétel. A részecskemintát kondicionált külső levegővel fel kell hígítani. A teljes mérési menetre egyetlen mintát kell venni, egyetlen alkalmas szűrőn gyűjtve a szilárd részecskéket.

A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani.

A WHSC az 1. táblázatban látható. A súlyozó tényezők csak tájékoztató jellegűek. Az üresjárat két üzemmódra van felosztva, az 1. üzemmód a mérési ciklus elején, a 13. üzemmód pedig a végén található.

1. táblázat

WHSC mérési ciklus

| Üzemmód | Normált fordulatszám
  (százalék) | Normált terhelés
  (százalék) | Súlyozó tényező
  (tájékoztató jelleggel) | Üzemmód időtartama (s), a 20 s-os átmenetekkel együtt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Visszahajtás | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Összesen | | | 1,00 | 1 895 |

Üzemmód

Normált fordulatszám

(százalék)

Normált terhelés

(százalék)

Súlyozó tényező

(tájékoztató jelleggel)

Üzemmód időtartama (s), a 20 s-os átmenetekkel együtt

0

Visszahajtás

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Összesen

1,00

1 895

7.4.   Általános mérési program

Az alábbi folyamatábrán láthatók a mérés során követendő általános útmutatások. Az egyes lépések részletes leírása a vonatkozó szakaszokban található. Indokolt esetben el lehet térni ezektől az útmutatásoktól, a vonatkozó szakaszok konkrét előírásai viszont kötelezőek.

A WHTC mérésnél a mérési menet a motor természetes lehűlését vagy kényszerhűtését követő hideg indítással történő mérésből, egy ötperces kondicionálásból és egy meleg indítással történő mérésből áll.

A WHSC mérésnél a mérési menet a WHSC 9. üzemmódjában történő előkondicionálást követő meleg indítással történő mérésből áll.

Image

7.5.   A motor jelleggörbéjének felvétele

A WHTC és a WHSC ciklusnak a mérőállásban történő előállításához a mérési ciklus előtt fel kell venni a motor fordulatszám-nyomaték és fordulatszám-teljesítmény jelleggörbéjét.

7.5.1.   A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány meghatározása

Ehhez a legkisebb és legnagyobb fordulatszámok az alábbiak:

| Legkisebb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez = | üresjárati fordulatszám |
| --- | --- |
| Legnagyobb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez = | n
  hi × 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb) |

Legkisebb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez =

üresjárati fordulatszám

Legnagyobb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez =

n
  hi × 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb)

7.5.2.   A motor jelleggörbéje

A motort a gyártó ajánlásának és a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a legnagyobb teljesítményen járatva be kell melegíteni, hogy a motor üzemi paraméterei stabilizálódjanak. Miután a motor működése stabilizálódott, a jelleggörbét a következő eljárással kell felvenni.

| a) | A motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni. |
| --- | --- |

a)

A motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni.

| b) | A motort az injektáláló szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni. |
| --- | --- |

b)

A motort az injektáláló szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni.

| c) | A motor fordulatszámát átlag 8 ± 1 min-1 /s ütemben növelni kell a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebbről a legnagyobb fordulatszámra. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni. |
| --- | --- |

c)

A motor fordulatszámát átlag 8 ± 1 min-1 /s ütemben növelni kell a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebbről a legnagyobb fordulatszámra. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni.

7.5.3.   Alternatív módszerek a jelleggörbe felvételére

Ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem megfelelően reprezentatív egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak feltétlenül el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a mérési ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobban rendelkezésre álló nyomaték. Az e szakaszban leírt jelleggörbe-felvételi eljárástól biztonsági okokból vagy a reprezentativitás miatt való eltéréseket, valamint azok indoklását a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a fordulatszám folyamatos csökkentésének módszere.

7.5.4.   A mérések megismétlése

Egy motor jelleggörbéjét nem kell minden egyes mérési ciklus előtt felvenni. Erre akkor lehet szükség, ha:

| a) | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy |
| --- | --- |

a)

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy

| b) | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére. |
| --- | --- |

b)

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére.

7.6.   A vonatkoztatási mérési ciklus létrehozása

7.6.1.   A fordulatszám visszaszámítása

A fordulatszámot az alábbi egyenlettel kell visszaszámítani:

| Tényleges fordulatszám = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Tényleges fordulatszám = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

(4)

ahol

| n
  lo | az a legkisebb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a |
| --- | --- |
| n
  pref | az a fordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a |
| n
  hi | az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a |
| n
  idle | üresjárati fordulatszám |

n
  lo

az a legkisebb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a

n
  pref

az a fordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a

n
  hi

az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a

n
  idle

üresjárati fordulatszám

a 4. ábra szerint.

4. ábra

A mérési fordulatszámok definíciója

Image

7.6.1.1.   A preferált fordulatszám meghatározása

A 7.5.2. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján integrálni kell a legnagyobb nyomatékot nidle
  -től n95h
  -ig. Az n95h
  az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a. Az npref
  ezután úgy határozható meg, mint az a fordulatszám, amely a teljes integrál 51 %-ának felel meg (lásd 5. ábra).

5. ábra

Az npref
  definíciója

Image

7.6.2.   A motor nyomatékának visszaszámítása

Az 1. függelékben található fékpadprogramban szereplő nyomatékok az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra vannak normálva. A vonatkoztatási ciklus nyomatékértékeit a 7.5.2. szakasz szerint készített jelleggörbe segítségével kell visszaszámítani, az alábbiak szerint:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

a 7.6.1. szakaszban meghatározott vonatkozó tényleges fordulatszámra.

7.6.3.   Példa a visszaszámításra

Példaként az alábbi mérési pontokat kell visszaszámítani:

| százalékos fordulatszám | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| százalékos nyomaték | = | 82 % |

százalékos fordulatszám

=

43 %

százalékos nyomaték

=

82 %

Ha adottak az alábbi értékek:

| n
  lo | = | 1,015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2,200 min-1 |
| n
  pref | = | 1,300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1,015 min-1

n
  hi

=

2,200 min-1

n
  pref

=

1,300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

akkor:

| Tényleges fsz | |
| --- | --- |
| | = 1,178 min-1 |

Tényleges fsz

Formula

= 1,178 min-1

A jelleggörbéből 1 178 min-1 fordulatszámnál 700 Nm legnagyobb nyomaték adódik, így:

Tényleges nyomaték = Formula = 574 Nm

7.7.   A mérési menet hitelesítése

7.7.1.   A ciklusban végzett munka kiszámítása

A ciklusmunka kiszámítása előtt el kell hagyni a motorindítás alatt felvett adatpontokat. A Wact
  ciklusmunkát (kWh) a motor tényleges fordulatszáma és nyomatéka alapján kell kiszámítani. A Wref
  vonatkoztatási ciklusmunkát (kWh) a motor vonatkoztatási fordulatszáma és nyomatéka alapján kell kiszámítani. A tényleges mérési ciklusban végzett Wact
  munkát a vonatkoztatási ciklus W
  ref
  munkájával való összehasonlításhoz és a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd 8.5.2.1. szakasz) kiszámításához kell használni.

A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. Ha az értékek szomszédos vonatkoztatási értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni. A tényleges ciklusban végzett munka integrálással történő kiszámításákor az összes negatív nyomatékértéket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5/s-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell venni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.

A Wact
  értékének a Wref
  85 %-a és 105 %-a között kell lennie.

7.7.2.   A mérési ciklus hitelesítő statisztikája

Lineáris regresszióval el kell végezni a tényleges fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékek regresszióanalízisét a vonatkoztatási értékekre.

A tényleges értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a tényleges fordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A tényleges értékek jeleinek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi alakú regresszióegyenlettel:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

ahol

| y | = | a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke |
| --- | --- | --- |
| m | = | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | = | a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke |
| b | = | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és az y tengely metszéspontja) |

y

=

a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke

m

=

a regressziós egyenes meredeksége

x

=

a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke

b

=

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és az y tengely metszéspontja)

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y-értékek szórását (SEE) és a determinációs együtthatót (r
  2).

Az elemzést ajánlott 1/s gyakorisággal végezni. Ahhoz, hogy a mérések hitelesnek legyenek tekinthetők, teljesülniük kell a 2. táblázat kritériumainak.

2. táblázat

A regressziós egyenes tűrései

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y-értékek szórása (SEE) | legfeljebb 100 min-1 | A motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 13 %-a | A motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 8 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, m | 0,95—1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Determinációs együttható, r
  2 | legalább 0,970 | legalább 0,850 | legalább 0,910 |
| A regressziós egyenes állandója, b | ±50 min-1 | ±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb) | ±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y-értékek szórása (SEE)

legfeljebb 100 min-1

A motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 13 %-a

A motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 8 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, m

0,95—1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Determinációs együttható, r
  2

legalább 0,970

legalább 0,850

legalább 0,910

A regressziós egyenes állandója, b

±50 min-1

±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (amelyik nagyobb)

±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a (amelyik nagyobb)

A regresszióanalízis előtt, kifejezetten az analízis céljából, egyes adatpontok törölhetők, a 3. táblázat szerint. A ciklusmunka és a kibocsátások kiszámításánál azonban ezeket az adatpontokat nem szabad elhagyni. Az üresjárati adatpont definíció szerint az a pont, ahol a normált vonatkoztatási nyomaték 0 % és a normált vonatkoztatási fordulatszám 0 %. Az adatpontok elhagyhatók a ciklus egészében vagy csak egy részében.

3. táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható adatpontok

| Feltétel | Kihagyandó adatpontok |
| --- | --- |
| Az első 6 ±1 másodperc | Fordulatszám, nyomaték, teljesítmény |
| Teljes terhelés és a tényleges nyomaték < a vonatkoztatási nyomaték 95 %-a | Nyomaték, illetve teljesítmény |
| Teljes terhelés és a tényleges fordulatszám < a vonatkoztatási fordulatszám 95 %-a | Fordulatszám, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés és a tényleges nyomaték > vonatkoztatási nyomaték | Nyomaték, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés és a tényleges nyomaték > a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (üresjárati adatpont)l | Fordulatszám, illetve teljesítmény |
| Nincs terhelés és a vonatkoztatási nyomaték < a legnagyobb nyomaték 0 %-a (visszahajtási adatpont) | Nyomaték, illetve teljesítmény |

Feltétel

Kihagyandó adatpontok

Az első 6 ±1 másodperc

Fordulatszám, nyomaték, teljesítmény

Teljes terhelés és a tényleges nyomaték < a vonatkoztatási nyomaték 95 %-a

Nyomaték, illetve teljesítmény

Teljes terhelés és a tényleges fordulatszám < a vonatkoztatási fordulatszám 95 %-a

Fordulatszám, illetve teljesítmény

Nincs terhelés és a tényleges nyomaték > vonatkoztatási nyomaték

Nyomaték, illetve teljesítmény

Nincs terhelés és a tényleges nyomaték > a legnagyobb nyomaték ±2 %-a (üresjárati adatpont)l

Fordulatszám, illetve teljesítmény

Nincs terhelés és a vonatkoztatási nyomaték < a legnagyobb nyomaték 0 %-a (visszahajtási adatpont)

Nyomaték, illetve teljesítmény

7.8.   Kibocsátásmérési menet

7.8.1.   Bevezetés

A motor kipufogógázában lévő mérendő káros anyagok a gáznemű komponensek (szén-monoxid, összes szénhidrogén vagy a metántól különböző szénhidrogének, metán és nitrogén-oxidok) és a szilárd részecskék. Ezenfelül a szén-dioxid gyakran használatos indikátorgázként a részleges vagy teljes áramú hígítórendszerek hígítási arányának meghatározásához.

Az előírt mérési ciklusokban a fenti káros anyagokat kell vizsgálni. A gáznemű komponensek koncentrációit a ciklusban vagy a hígítatlan kipufogógázból kell meghatározni a gázelemző készülékek jeleinek integrálásával, vagy az állandó térfogatú mintavételt használó teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógázából integrálással vagy zsákos mintavétellel. A szilárd kibocsátás méréséhez a hígított kipufogógázból kell arányos mintát venni egy speciális szűrővel, akár részáramú, akár teljes áramú hígítás mellett. A használt módszertől függően meg kell határozni a hígított vagy hígítatlan kipufogógáz áramát a teljes ciklusra, a kibocsátott káros anyagok tömegének kiszámításához. A kibocsátott káros anyag tömegét a motornak a 7.7.1. szakasz szerint kiszámított munkájára kell vonatkoztatni, ami megadja az egyes káros anyagok kilowattórára eső kibocsátott mennyiségét grammban.

7.8.2.   Mérés előtti ellenőrzések

A 7.4. szakaszban ismertetett általános mérési program szerinti jelleggörbe-felvétel előtt méréséket kell végezni a motoron, ellenőrizni kell a motor működését és el kell végezni a rendszerkalibrálásokat.

7.8.2.1.   A motor lehűlése (csak hideg indítással történő mérésnél)

Természetes lehűlés vagy kényszerhűtés alkalmazható. Kényszerhűtésnél a műszaki szempontoknak megfelelően kell összeállítani azokat a rendszereket, melyek hűtőlevegőt fújnak a motorra, hideg olajat szállítanak a motor kenőrendszerében, hogy hőt vonjanak el a motorhűtő rendszerben lévő hűtőközegtől, és amelyek hőt vonnak el a kipufogógáz-utókezelő rendszerből. Az utókezelő rendszer kényszerhűtése esetén hűtőlevegőt nem szabad alkalmazni addig, amíg az utókezelő rendszer le nem hűl a katalizátor aktiválási hőmérséklete alá. Tilos minden olyan hűtési eljárás, amely eredményeként megszűnne a kibocsátás reprezentatív jellege.

7.8.2.2.   A részecske-mintavevő szűrők előkészítése

A mérések megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, de a levegőcserét lehetővé tevő Petri-csészébe és azzal együtt egy mérlegkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrőt le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a mérésekhez. A szűrőt a mérlegkamrából való kivétele után nyolc órán belül fel kell használni.

7.8.2.3.   A mérőrendszer összeállítása

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

7.8.2.4.   A hígítórendszer és a motor előkondicionálása (csak WHSC esetében)

El kell indítani a motort és a hígítórendszert, és meg kell várni, hogy a bemelegedjenek. A bemelegedés után a motor és a mintavevő rendszer előkondicionálása úgy történik, hogy a motor a 9. üzemmódban legalább 10 percig jár, miközben ezzel egy időben működik vagy a részáramú, vagy a teljes áramú hígítórendszer és a másodlagos hígítórendszer. Mérésen kívüli mintákat lehet gyűjteni a szilárd kibocsátásból. Az ezekhez használt mintavevő szűrőket nem kell stabilizálni vagy bemérni, és eldobhatók. Az áramlási sebességeket közelítőleg a mérésekhez kiválasztott értékekre kell beállítani.

7.8.2.5.   A részecske-mintavevő rendszer elindítása

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és kerülőn kell járatni. A részecskéknek a hígító levegőben lévő háttér-koncentrációja úgy határozható meg, hogy mintát vesznek a hígító levegőből még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. A mérés történhet a kibocsátásmérés előtt vagy után. Ha mind a ciklus elején, mind annak végén végeznek mérést, akkor az értékek átlagolhatók. Ha a háttér-koncentráció mérésére másik mintavevő rendszert használnak, akkor a mérést a kibocsátásmérési menettel párhuzamosan kell végezni.

7.8.2.6.   A hígítórendszer beállítása

A teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógáz teljes áramát vagy a részáramú hígítórendszer hígított kipufogógáz-áramát úgy kell beállítani, hogy a rendszerben ne következzék be vízlecsapódás, és hogy a szűrő felületének hőmérséklete 315 K (42 oC) és 325 K (52 oC) között legyen.

7.8.2.7.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A gázelemző készülékeken el kell végezni a nullapont és a mérőtartomány beállítását. Mintavevő zsákok használata esetén azokat ki kell vákuumozni.

7.8.3.   A motor beindítása

7.8.3.1.   Mérés hideg indítással (csak WHTC esetében)

A hideg indítással történő mérést akkor kell megkezdeni, amikor a motor kenőanyagának és az utókezelő rendszereknek a hőmérséklete 293 és 303 K (20 és 30 oC) között van. A motort az alábbi módszerek egyikével kell beindítani:

| a) | A motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással. |
| --- | --- |

a)

A motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással.

| b) | A motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos kézi megforgatás fordulatszámával (±25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként. |
| --- | --- |

b)

A motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos kézi megforgatás fordulatszámával (±25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként.

7.8.3.2.   Kondicionálás (csak WHTC esetében)

Közvetlenül a hideg indítással történő mérés után a motort 5 + 1 percig járatni kell, hogy bemelegedjen.

7.8.3.3.   Mérés meleg indítással

7.8.3.3.1.   WHTC

A motort a 7.8.3.2. szakaszban leírt kondicionálási idő végén be kell indítani a 7.8.3.1. szakaszban leírt eljárással.

7.8.3.3.2.   WHSC

A 7.8.2.4. szakaszban leírt, a 9. üzemmódban történő kondicionálás befejezése után öt perccel a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint be kell indítani a 7.8.3.1. szakasz szerint, sorozatgyártású indítómotorral vagy a teljesítménymérő fékpaddal.

7.8.4.   Mérési menet

Az e szakaszban ismertetett általános előírások vonatkoznak mind a 7.8.3.1. szakaszban említett, hideg indítással történő mérésre, mind a 7.8.3.3. szakaszban említett, meleg indítással történő mérésre.

7.8.4.1.   A mérési program

A mérési programot a motor indításakor kell megkezdeni.

A WHTC mérést a 7.2. szakaszban meghatározott vonatkoztatási ciklusnak megfelelően kell elvégezni. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő jeleket 5/s vagy nagyobb gyakorisággal (10/s ajánlott) kell kiadni. A beállítási pontokat a vonatkoztatási ciklus 1/s gyakoriságú beállítási pontjai között lineáris interpolációval kell kiszámítani. A tényleges fordulatszámot és nyomatékot a mérési ciklus alatt legalább 1/s gyakorisággal regisztrálni kell, és a jelek elektronikus szűrése megengedett.

A WHSC mérést a 7.3. szakasz 1. táblázatában felsorolt mérési üzemmódok sorrendjében kell elvégezni.

7.8.4.2.   A gázelemző készülék válaszadása

A mérési program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetén a hígított levegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése, |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetén a hígított levegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése,

| b) | az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése, |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése,

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése, |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése,

| d) | a hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése, |
| --- | --- |

d)

a hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése,

| e) | a teljesítménymérő fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása. |
| --- | --- |

e)

a teljesítménymérő fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat ((metántól különböző) szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet regisztrálni. Analóg gázelemző készülékek esetében a mérőjelek regisztrálása és a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetén a szénhidrogént és az NOx-et folyamatosan kell mérni a hígítóalagútban legalább 2/s gyakorisággal. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész mérési ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel áramlásingadozásával és a mintavételi idő/mérési ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2, és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígító levegőben lévő gáznemű káros anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell regisztrálni.

7.8.4.3.   Részecske-mintavétel

A mérési program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni részecskegyűjtésre.

Részáramú hígítórendszer esetén a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 8.3.3.3. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetén a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). Regisztrálni kell az átlagos hőmérsékletet és nyomást a gázmennyiségmérő(k) vagy áramlásmérő műszerek belépési pontján. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, akkor a mérést érvényteleníteni kell. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.8.4.4.   A motor leállása és a mérőrendszerek meghibásodása

Ha a motor a WHTC vagy a hideg indítással történő WHSC mérés során leáll, akkor a mérést érvényteleníteni kell. A motort a 7.8.3.1. szakaszban leírt indítási módszerek szerint kondicionálni kell és újra kell indítani, és a mérést meg kell ismételni.

Ha a motor a meleg indítással történő WHTC mérés során leáll, akkor a mérést érvényteleníteni kell. A motort a 7.8.3.2. szakaszban leírtak szerint be kell melegíteni és a meleg indítással történő mérést meg kell ismételni. Ilyenkor a hideg indítással történő mérést nem kell megismételni.

Ha a mérési ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a mérést érvényteleníteni kell és újabb mérést kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően, a mérési ciklustól függően.

7.8.4.5.   A mérés befejezése

A mérési menet befejeződésekor le kell állítani a kipufogógáz tömegáramának és a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot, és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

Gyűjtőzsák használata esetén a bennük lévő gázokat minél előbb, de a ciklus befejezésétől számított 20 percnél semmiképpen sem később elemezni kell.

A kibocsátásmérések után nullázó gázzal és mérőtartomány-kalibráló gázként ugyanezzel a gázzal meg kell ismételni az gázelemző készülékek ellenőrzését. A mérések akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérőtartomány-kalibráló gáz koncentárciójának 2 %-a.

A részecskeszűrőt a mérés befejezését követő egy órán belül vissza kell helyezni a mérlegkamrába. A szűrőt legalább egy órán át portól védett és levegőcserét lehetővé tévő Petri-csészében kell kondicionálni, és azután a tömegét meg kell mérni. A szűrő bruttó tömegét fel kell jegyezni.

8.   KIBOCSÁTÁSMÉRÉS ÉS -SZÁMÍTÁS

A mérési végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-04 szerint. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

8.1.   Száraz/nedves korrekció

Ha a kibocsátások mérése száraz alapon történik, akkor a mért koncentrációkat át kell számítani nedves alapú koncentárciókra az alábbi képlettel.

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

ahol

| cw | nedves koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék |
| --- | --- |
| c
  d | száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék |
| k
  w | száraz/nedves korrekciós tényező |

cw

nedves koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék

c
  d

száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék

k
  w

száraz/nedves korrekciós tényező

8.1.1.   Hígítatlan kipufogógáz

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

vagy

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

vagy

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

valamint

| kf
  = 0,055594 × wALF
  +0,0080021 × wDEL
  +0,0070046 × wEPS | (11) |
| --- | --- |

kf
  = 0,055594 × wALF
  +0,0080021 × wDEL
  +0,0070046 × wEPS

(11)

és

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

ahol

| Ha | páratartalom a beszívott levegőben, g víz / kg száraz levegő |
| --- | --- |
| w
  ALF | az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| q
  mf,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q
  mad,I | a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| p
  r | vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa |
| p
  b | teljes légköri nyomás, kPa |
| w
  DEL | az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban |
| c
  CO2 | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  CO | a CO száraz koncentrációja, százalék |

Ha

páratartalom a beszívott levegőben, g víz / kg száraz levegő

w
  ALF

az üzemanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

q
  mf,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

q
  mad,I

a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

p
  r

vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa

p
  b

teljes légköri nyomás, kPa

w
  DEL

az üzemanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

az üzemanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban

c
  CO2

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  CO

a CO száraz koncentrációja, százalék

A (8) és (9) egyenletek lényegében azonosak, és a (8) és (10) egyenletben szereplő 1,008 szorzótényező közelítő értéke a (9) egyenlet nevezőjében a nagyobb pontosság kedvéért szereplő kifejezésnek.

8.1.2.   Hígított kipufogógáz

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

vagy

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

valamint

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

ahol

| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban |
| --- | --- |
| c
  CO2w | a CO2 nedves koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| H
  d | a hígító levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz / kg száraz levegő |
| D | hígítási tényező (lásd 8.4.2.4.2. szakasz) |

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban

c
  CO2w

a CO2 nedves koncentrációja, százalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

H
  d

a hígító levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz / kg száraz levegő

D

hígítási tényező (lásd 8.4.2.4.2. szakasz)

8.1.3.   Hígító levegő

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

valamint

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

ahol

| H
  d | a hígító levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  d

a hígító levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.   Az NOx korrekciója a páratartalomra

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NOx-koncentrációt a 8.2.1. vagy 8.2.2. szakaszban megadott tényezőkkel korrigálni kell a páratartalomra. A beszívott levegő páratartalma (Ha
  ) általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

8.2.1.   Kompressziós gyújtású motorok

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

ahol

| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.2.   Szikragyújtású motorok

| kh.G
  = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha
  – 0,862 × 10-3 × Ha

  2 | (19) |
| --- | --- |

kh.G
  = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha
  – 0,862 × 10-3 × Ha

  2

(19)

ahol

| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.3.   Részáramú hígítórendszer és a hígítatlan gáz mérése

A gáznemű komponensek pillanatnyi koncentrációjának jelei használandók a kibocsátott káros anyag tömegének kiszámításához, a koncentrációk és a kipufogógáz pillanatnyi tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegárama közvetlenül mérhető, vagy pedig kiszámítható a beszívott levegő és az üzemanyag-áram méréseiből, indikátorgázos módszerrel, vagy a beszívott levegő és a levegő/üzemanyag arány méréséből. Külön figyelmet kell fordítani a különböző műszerek válaszidőire. A különbségeket számításba kell venni a jelek szinkronizálásakor. Szilárd kibocsátások esetében a kipufogógáz tömegáramának jelei használandók a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a mintaáram és a kipufogógáz-áram közötti, a 8.3.3.3 szakaszban ismertetett regressziószámítással kell ellenőrizni. A 6. ábrán látható a teljes mérőrendszer elvi összeállítása.

6. ábra

A hígítatlan/részáramú mérőrendszer elvi összeállítása

Image

8.3.1.   A kipufogógáz tömegáramának meghatározása

8.3.1.1.   Bevezetés

A hígítatlan kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához és a részáramú hígítórendszer szabályozásához szükség van a kipufogógáz tömegáramának ismeretére. A kipufogógáz tömegáramának meghatározásához a 8.3.1.3–8.3.1.3.6. szakaszban leírt módszerek bármelyike használható.

8.3.1.2.   Válaszidő

A kibocsátások kiszámításához a 8.3.1.3–8.3.1.6. szakaszban leírt módszerek válaszideje nem lehet hosszabb a gázelemző készülékek ≤ 10 s-os válaszidejénél (lásd 9.3.5. szakasz).

Részáramú hígítórendszer szabályozásához rövidebb válaszidőre van szükség. Az online szabályozással működő részáramú hígítórendszerek esetében a válaszidőnek ≤ 0,3 másodpercnek kell lennie. Előre rögzített mérési meneten alapuló prediktív szabályozást használó részáramú hígítórendszerek esetében a kipufogógáz áramának mérésére ≤ 1 másodperces felfutási idejű és ≤ 5 másodperces válaszidejű rendszer szükséges A rendszer válaszidejét a műszer gyártójának kell megadnia. A kipufogógáz-áram és a részáramú hígítórendszer kombinált válaszidejére vonatkozó előírásokat a 8.3.3.3. szakasz tartalmazza.

8.3.1.3.   Közvetlen mérési módszer

A pillanatnyi kipufogógáz-áramot közvetlenül olyan rendszerekkel kell mérni, mint például:

| a) | nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd ISO 5176), |
| --- | --- |

a)

nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd ISO 5176),

| b) | ultrahangos áramlásmérő, |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő,

| c) | örvényáramlás-mérő. |
| --- | --- |

c)

örvényáramlás-mérő.

A hibás kibocsátási értékeket okozó mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik a mérőeszközök gondos beszerelése a motor kipufogórendszerébe a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint. Különösen figyelni kell arra, hogy a motor működését és a kibocsátásokat ne befolyásolhassa a mérőeszköz beépítése.

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakaszban előírt linearitási követelményeknek.

8.3.1.4.   A levegő és az üzemanyag áramának mérését használó módszer

Ez a levegőáram és az üzemanyagáram mérését jelenti alkalmas áramlásmérőkkel. A pillanatnyi kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

| qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i

(20)

ahol

| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qm

  f,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qm

  aw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

qm

  f,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, de elég pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy megfeleljenek a kipufogó-gázáramra vonatkozó linearitási követelményeknek is.

8.3.1.5.   Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti.

Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell injektálni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a beinjektálási ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének 30-szorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a beinjektálási ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja a tökéletes keveredést az indikátorgáznak a motor előtt való beinjektálásakor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja üresjáraton kisebb legyen, mint a gázelemző készülék teljes skálája.

A kipufogógáz pillanatnyi áramának kiszámítása a következő:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

ahol

| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | az indikátorgáz árama, cm3/min |
| c
  mix,i | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm |
| ρe | a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (vö. 4. táblázat) |
| c
  b | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm |

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qv

  t

az indikátorgáz árama, cm3/min

c
  mix,i

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm

ρe

a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (vö. 4. táblázat)

c
  b

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm

Az indikátorgáz háttér-koncentrációja (cb
  ) meghatározható a közvetlenül a mérési menet előtt és után mért háttér-koncentrációk átlagolásával.

Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (cmix.i
  ) 1 %-a, akkor a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A teljes rendszernek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a kipufogógáz-áramra előírt linearitási követelményeknek.

8.3.1.6.   A levegőáramot és levegő/üzemanyag arányt használó mérési módszer

Ez a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és a levegő/üzemanyag arányból történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

valamint

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

ahol

| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

| qm

  aw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |

qm

  aw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

| A/F
  st | sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arány, kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arány, kg/kg

| λi | a levegőfelesleg pillanatnyi aránya |
| --- | --- |

λi

a levegőfelesleg pillanatnyi aránya

| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| --- | --- |

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

| c
  COd | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| --- | --- |

c
  COd

a CO száraz koncentrációja, ppm

| c
  HCw | a szénhidrogének száraz koncentrációja, ppm |
| --- | --- |

c
  HCw

a szénhidrogének száraz koncentrációja, ppm

Az áramlásmérőknek és a gázelemző készülékeknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, és a teljes rendszernek meg kell felelnie a kipufogó-gázáramra a 9.2. szakaszban megadott linearitási követelményeknek.

Ha levegő/üzemanyag arányt mérő berendezést, mint például cirkónium-oxid típusú érzékelőt használnak a levegőfelesleg arányának méréséhez, akkor annak meg kell felelnie a 9.3.2.7. szakaszban leírt specifikációknak.

8.3.2.   A gáznemű komponensek meghatározása

8.3.2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígítatlan kipufogógázzal kibocsátott gáznemű komponenseket a 9.3. szakaszban és a 3. függelékben leírt mérő- és mintavevő rendszerekkel kell meghatározni. Az adatok értelmezését a 8.3.2.3. szakasz írja le.

A 8.3.2.4. és a 8.3.2.5. szakasz két számítási eljárást ír le, amelyek a 2. függelékben leírt referencia-üzemanyagok használata esetén egyenértékűek. A 8.3.2.4. szakaszban leírt eljárás egyszerűbb, mivel a komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arányra táblázatba foglalt u értékeket használ. A 8.3.2.5. szakaszban leírt eljárás pontosabb módszer akkor, ha az üzemanyag minősége eltér a 2. függelékben megadott specifikációktól, de szükséges hozzá az üzemanyag elemi összetételének meghatározása.

8.3.2.2.   Mintavétel a gáznemű kibocsátások meghatározásához

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit a kipufogórendszer kilépési pontja előtt legalább 0,5 m-re vagy a kipufogócső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra (amelyik nagyobb) kell elhelyezni, de kellően közel a motorhoz annak biztosítására, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 oC) legyen.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez gyakorlatilag nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb CO2-kibocsátású csoportból történő mintavétel. A kibocsátások kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.

Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni.

8.3.2.3.   Az adatok kiértékelése

A gáznemű kibocsátások értékeléséhez a nyers kibocsátási koncentrációkat (szénhidrogén, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát legalább 2/s gyakorisággal kell regisztrálni, és ezeket számítógépes rendszerben kell tárolni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal kell regisztrálni. Analóg gázelemző készülékek esetében a mérőjelek regisztrálása és a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

A gáznemű komponensek kibocsátott tömegének kiszámításához a regisztrált koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramértékeit korrigálni kell a 3.1.28. szakaszban meghatározott jelátalakítási idővel. Ezért az egyes gázelemző készülékek és a kipufogógáz tömegáramát mérő műszerek válaszidejét a 8.3.1.2., illetve a 9.3.5. szakasz szerint meg kell határozni és fel kell jegyezni.

8.3.2.4.   A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámítása táblázatos értékek felhasználásával

A káros anyagok tömegét (g/mérés) a káros anyagok nyers koncentrációiból és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket korrigálni kell a 8.3.2.3. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi kibocsátások kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére, és ezeket az integrálással kapott értékeket kell megszorozni a 4. táblázatban megadott u értékekkel. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket korrigálni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekcióval.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott kh,D
  , illetve kh,G
  páratartalom-korrekciós tényezővel.

A 6. függelékben példa található a számítási eljárásokra.

Az alábbi képleteket kell használni:

| | (g/mérés) (25) |
| --- | --- |

Formula

(g/mérés) (25)

ahol

| u
  gas | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő komponens pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| qm

  ew,i | pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő komponens pillanatnyi koncentrációja, ppm

qm

  ew,i

pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

4. táblázat

A hígítatlan kipufogógáz u értékei és a komponensek sűrűsége

| Üzemanyag | ρe | Gáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Dízel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Sűrített földgáz (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propán | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bután | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| PB-gáz (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Üzemanyag

ρe

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Dízel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

Sűrített földgáz (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propán

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Bután

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

PB-gáz (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámítása pontos egyenletekkel

A káros anyagok tömegét (g/mérés) a káros anyagok nyers koncentrációiból, az u értékekből és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket korrigálni kell a 8.3.2.3. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi kibocsátások kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket korrigálni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekcióval.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott kh,D
  , illetve kh,G
  páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi képleteket kell használni:

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

ahol

| u
  gas,i | a kipufogógáz-komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti pillanatnyi arány |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő komponens pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| qm

  ew,i | pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas,i

a kipufogógáz-komponens sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti pillanatnyi arány

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő komponens pillanatnyi koncentrációja, ppm

qm

  ew,i

pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

A pillanatnyi u értékeket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| u
  gas,i
  = M
  gas / (M
  e,i
   x 1 000) | (27) |
| --- | --- |

u
  gas,i
  = M
  gas / (M
  e,i
   x 1 000)

(27)

vagy

| u
  gas,i =ρgas / (ρe,i × 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas,i =ρgas / (ρe,i × 1 000)

(28)

valamint

| ρgas = M
  gas / 22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas / 22,414

(29)

ahol

| M
  gas | a gáznemű komponens móltömege, g/mól (vö. 6. függelék) |
| --- | --- |
| M
  e,i | a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól |
| ρgas | a gáznemű komponens sűrűsége, kg/m3 |
| ρe, i | a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3 |

M
  gas

a gáznemű komponens móltömege, g/mól (vö. 6. függelék)

M
  e,i

a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól

ρgas

a gáznemű komponens sűrűsége, kg/m3

ρe, i

a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3

A kipufogógáz móltömegét (Me
  ) a CHαOεNδSγ általános üzemanyag-összetételből kell kiszámítani a következők szerint, tökéletes égést feltételezve:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

ahol

| qm

  aw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| M
  a | a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mól) |

qm

  aw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s

qm

  f,i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

M
  a

a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mól)

A kipufogógáz sűrűségének (ρe) kiszámítása a következő:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

ahol

| qm

  ad, i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| Ha | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| kf | a 8.1.1. szakaszban lévő (11) egyenlet szerinti üzemanyag-specifikus tényező. |

qm

  ad, i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s

qm

  f, i

az üzemanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Ha

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

kf

a 8.1.1. szakaszban lévő (11) egyenlet szerinti üzemanyag-specifikus tényező.

8.3.3.   A szilárd kibocsátás meghatározása

8.3.3.1.   Bevezetés

A szilárd kibocsátás meghatározásához a mintát fel kell hígítani szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A részáramú hígítórendszert úgy kell összeállítani, hogy teljes mértékben kiküszöbölje a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben, és a hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül a szűrőtartók előtti szakaszban 315 K (42 oC) és 325 K (52 oC) között legyen. A hígító levegő páratartalmának csökkentése a hígítórendszerbe történő belépés előtt megengedett, és különösen hasznos, ha a hígító levegő nedvességtartalma nagy. A hígító levegő hőmérsékletének közvetlenül a hígítóalagútba történő belépés előtt nagyobbnak kell lennie, mint 288 K (15 oC).

A részáramú hígítórendszert úgy kell kialakítani, hogy a motor kipufogógáz-áramából arányos hígítatlan kipufogógáz-mintát lehessen venni, azaz követni kell a kipufogógáz-áram ingadozásait, és a hígító levegőt úgy kell bevezetni ebbe a mintába, hogy a szűrőnél a hőmérséklet 315 K (42 oC) és 325 K (52 oC) között legyen. Ehhez elengedhetetlen, hogy az rd
  hígítási arány, illetve az rs
  mintavételi arány meghatározása a 9.4.4. szakaszban előírt pontossággal történjen.

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség. A rendszer részletes leírása a 9.4. szakaszban található.

8.3.3.2.   Részecske-mintavétel

A részecske-mintavevő szondát általában a gáznemű kibocsátások mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy a kettő ne zavarja egymást. Ezért a 8.3.2.2. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie a 3. függelékben előírt követelményeknek.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V-motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez gyakorlatilag nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb részecske-kibocsátású csoportból történő mintavétel A kibocsátások kiszámításához a gyűjtőcső teljes kipufogógáz-tömegáramát kell használni.

8.3.3.3.   A rendszer válaszideje

Részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerreakcióra van szükség. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt a 9.4.7.3. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni. Ha a kipufogógázáram mérésének (lásd 8.3.1.2. szakasz) és a részáramú rendszernek a kombinált átalakítási ideje rövidebb mint 0,3 másodperc, akkor online szabályozást kell használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített mérési meneten alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a kombinált felfutási időnek ≤ 1 másodpercnek, a kombinált késésnek pedig ≤ 10 másodpercnek kell lennie.

A teljes rendszer válaszadását úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (qmp,i
  ) reprezentatív legyen, a kipufogógáz-tömegárammal arányosan. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 5/s adatfelvételi gyakorisággal készített qmp,i
  –qmew,i
  görbe regresszióanalízisét, és teljesülniük kell a következő kritériumoknak:

| a) | a qmp,i
  és qmew,i
  közötti lineáris regresszió r

  2
  determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95, |
| --- | --- |

a)

a qmp,i
  és qmew,i
  közötti lineáris regresszió r

  2
  determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95,

| b) | a qmew,i
  alapján becsült qmp,i
  -értékek szórása nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének 5 %-át, |
| --- | --- |

b)

a qmew,i
  alapján becsült qmp,i
  -értékek szórása nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének 5 %-át,

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp
  tengely metszete) nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének ±2 %-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp
  tengely metszete) nem haladhatja meg a qmp
  legnagyobb értékének ±2 %-át.

Prediktív szabályozásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer kombinált átalakítási ideje (t50,P
  ) és a kipufogógáz-tömegáram jeleinek átalakítási ideje (t50,F
  ) hosszabb 0,3 másodpercnél. Ilyen esetben egy előmérést kell végezni, és az előmérésben a kipufogógáz-áramra kapott jeleket lehet felhasználni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáram szabályozására. A részáramú hígítórendszer helyesen úgy szabályozható, ha a qmp
  szabályozására használt, az előmérésben kapott qmew,pre
  -idősort, a t50,P
  - t50,F
  „elővezérlési” idővel eltolják.

A qmp,i
  és qmew,i
  közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni úgy, hogy a qmew,i
  -t a qmp,i
  -hez képest a t50,F
  idővel korrigálják (a korrekcióban t50,P
  -nek nincs szerepe). Vagyis a qmew
  és qmp
  közötti időeltolódás az átalakítási idejük közötti, a 9.4.7.3. szakaszban meghatározott különbség.

8.3.3.4.   Az adatok kiértékelése

A szűrőnek a 7.8.2.2. szakasz szerint meghatározott táratömegét ki kell vonni a 7.8.4.5. szakasz szerint meghatározott bruttó tömegéből és ez adja az mf
  részecskeminta-tömeget. A részecskekoncentráció értelmezéséhez a mérési ciklusban a szűrőn áthaladt teljes mintatömeget (msep
  ) rögzíteni kell.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával a részecsketömeget korrigálni lehet a hígító levegőben lévő, a helyes műszaki gyakorlat alapján a 7.8.2.5. szakasz szerint meghatározott részecsketartalommal, és a használt mérőrendszer konkrét tervezési jellemzőinek megfelelően.

8.3.3.5.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A rendszer kialakításától függően a részecskék tömegét (g/mérés) vagy a 8.3.3.5.1. vagy a 8.3.3.5.2. szakaszban leírt módszerek egyikével kell kiszámítani, a részecskeminta tömegének a 9.4.3.5. szakasz szerinti, a felhajtóerőre történő korrigálása után. A 6. függelékben példa található a számítási eljárásokra.

8.3.3.5.1.   Számítások a mintavételi arány alapján

| m
  PM = m
  f / (r
  s × 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f / (r
  s × 1 000)

(32)

ahol

| m
  f | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |

m
  f

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

| r
  s | az átlagos mintavételi arány a mérési ciklus alatt |
| --- | --- |

r
  s

az átlagos mintavételi arány a mérési ciklus alatt

valamint

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

ahol

| m
  se | a minta tömege a ciklusban, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  sed | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |

m
  se

a minta tömege a ciklusban, kg

m
  ew

a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  sed

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetén az msep
  és az msed
  megegyezik.

8.3.3.5.2.   Számítások a hígítási arány alapján

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

ahol

| m
  f | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |

m
  f

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

| m
  edf | az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |
| --- | --- |

m
  edf

az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Az ekvivalens hígított kipufogógáz össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf,I = qm

  ew,i × r
  d,i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf,I = qm

  ew,i × r
  d,i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

ahol

| qm

  edf,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| r
  d, i | pillanatnyi hígítási arány |
| qm

  dew,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| qm

  dw,i | a hígító levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

qm

  edf,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qm

  ew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

r
  d, i

pillanatnyi hígítási arány

qm

  dew,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

qm

  dw,i

a hígító levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

8.4.   Mérés teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel)

A gáznemű összetevőknek az akár a ciklusra elvégzett integrálásból, akár a zsákos mintavételből származó koncentrációi használandók a kibocsátás tömegének kiszámításához, a koncentrációk és a hígított kipufogógáz tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegáramát állandó térfogatú mintavevő rendszerrel kell mérni, amelyben lehet kényszerlöketű szivattyú, kritikus áramlású Venturi-cső vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső, áramláskiegyenlítéssel vagy anélkül.

Zsákos mintavétel és részecske-mintavétel esetén arányos mintát kell venni az állandó térfogatú mintavevő rendszer hígított kipufogógázából. Áramláskiegyenlítés nélküli rendszer esetén a mintaáram és az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramának aránya nem térhet el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a mérés beállítási pontjától. Áramláskiegyenlítéses rendszer esetén az egyes áramoknak a beállított értékhez képest ±2,5 %-os tűréssel állandónak kell lenniük.

A 7. ábrán látható a teljes mérőrendszer elvi összeállítása

7. ábra

A teljes áramú mérőrendszer elvi összeállítása

Image

8.4.1.   A hígított kipufogógáz áramának meghatározása

8.4.1.1.   Bevezetés

A hígított kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a hígított kipufogógáz tömegáramát. A ciklusban a hígított kipufogógáz teljes áramát (kg/mérés) a ciklus alatt mért értékekből és az áramlásmérő megfelelő kalibrálási adataiból kell kiszámítani (V0
  térfogat-kiszorításos szivattyú, KV
  kritikus áramlású Venturi-cső, és Cd
  hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső esetében) a 8.4.1.2.–8.4.1.4. szakaszban leírt módszerek egyikével. Ha a részecskék teljes mintaárama (msep
  ) meghaladja az állandó térfogatú mintavevő rendszer összáramának (med
  ) 0,5 %-át, akkor az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramát korrigálni kell az msep
  -re, vagy a részecskeminta áramát vissza kell vezetni a rendszerbe még az áramlásmérő előtt.

8.4.1.2.   Térfogat-kiszorításos szivattyút használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±6 K tűréssel tartja, a következő:

| m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273 / (101,3 × T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273 / (101,3 × T)

(38)

ahol

| V
  0 | a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat |
| --- | --- |
| n
  P | a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| T | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K |

V
  0

a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat

n
  P

a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

T

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetén a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| m
  ed,i = 1,293 × V
  0 × n
  P,i × p
  p ×273 / (101,3 × T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed,i = 1,293 × V
  0 × n
  P,i × p
  p ×273 / (101,3 × T)

(39)

ahol

| n
  P, i | a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban |
| --- | --- |

n
  P, i

a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban

8.4.1.3.   Kritikus áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a következő:

| m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p / T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p / T
  0,5

(40)

ahol

| t | ciklusidő, s |
| --- | --- |
| K
  V | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra, |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |

t

ciklusidő, s

K
  V

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra,

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetén a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| m
  ed,i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p / T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed,i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p / T
  0,5

(41)

ahol

| Δti | időintervallum, s |
| --- | --- |

Δti

időintervallum, s

8.4.1.4.   Hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a következő:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV

(42)

valamint

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

ahol

| A
  0 | 0,006111 a következő SI mértékegységekkel: |
| --- | --- |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| Cd | a Venturi-cső átfolyási tényezője |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| r
  p | a Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, |
| r
  D | a Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

A
  0

0,006111 a következő SI mértékegységekkel: Formula

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

Cd

a Venturi-cső átfolyási tényezője

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

r
  p

a Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, Formula

r
  D

a Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetén a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i

(44)

ahol

| Δt
  i | időintervallum, s |
| --- | --- |

Δt
  i

időintervallum, s

A valós időre való átszámításokat vagy a Cd
  egy valószínű értékével, például 0,98-cal, vagy a Qssv
  egy valószínű értékével kell kezdeni. Ha a számítás a Qssv
  értékével kezdődik, akkor a Qssv
  kezdeti értékét kell használni a Reynolds-szám kiszámításához is.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál a Reynolds-számnak minden kibocsátásmérés alatt a 9.5.4. szakaszban meghatározott kalibrálási görbe készítéséhez használt Reynolds-számok tartományában kell lennie.

8.4.2.   A gáznemű komponensek meghatározása

8.4.2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígított kipufogógázzal kibocsátott gáznemű komponenseket a 3. függelékben leírt módszerekkel kell mérni. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben. Az adatok értelmezését és a számítási eljárásokat a 8.4.2.3. és a 8.4.2.4. szakasz írja le.

8.4.2.2.   Mintavétel a gáznemű kibocsátások meghatározásához

A motor és a teljes áramú hígítórendszer között a kipufogócsőnek meg kell felelnie a 3. függelékben előírt követelményeknek. A hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.

A mintavétel általában kétféleképpen történhet:

| a) | a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a mérés befejezése után ezeket elemezni kell; a mintavevő zsákokat a szénhidrogének esetében 464 ±11 K (191 ±11 oC) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni, |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a mérés befejezése után ezeket elemezni kell; a mintavevő zsákokat a szénhidrogének esetében 464 ±11 K (191 ±11 oC) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni,

| b) | a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik és az értékeket integrálják a ciklusra. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik és az értékeket integrálják a ciklusra.

A háttér-koncentrációk meghatározásához mintavevő zsákkal mintát kell venni a hígítóalagút előtt, és ezeket a koncentrációkat a 8.4.2.4.2. szakasz szerint ki kell vonni a kibocsátási koncentrációkból.

8.4.2.3.   Az adatok kiértékelése

Folyamatos mintavétel esetén a kibocsátási koncentrációkat (HC, CO és NOx) legalább 1/s gyakorisággal számítógépes rendszerben regisztrálni kell, a zsákos mintavétel esetében pedig mérésenként egy átlagérték szükséges. A hígított kipufogógáz tömegáramát és az összes többi adatot legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal kell regisztrálni. Analóg gázelemző készülékek esetében a mérőjeleket regisztrálni kell, és a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

8.4.2.4.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

8.4.2.4.1.   Állandó tömegáramú rendszerek

Hőcserélővel ellátott rendszereknél a káros anyagok tömegét a következő egyenlettel kell meghatározni:

| m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed | (g/mérés) (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed

(g/mérés) (45)

ahol

| u
  gas | a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány |
| --- | --- |
| c
  gas | a komponens átlagos koncentrációja, korrigálva a háttér-koncentrációval, ppm |
| m
  ed | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

u
  gas

a kipufogógázban lévő komponens sűrűsége és a levegő sűrűsége közötti arány

c
  gas

a komponens átlagos koncentrációja, korrigálva a háttér-koncentrációval, ppm

m
  ed

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor alkalmazni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekciót.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott kh,D
  , illetve kh,G
  páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az u értékeket az 5. táblázat tartalmazza. Az ugas
  értékek kiszámításához a hígított kipufogógáz sűrűsége a levegő sűrűségével azonosnak lett feltételezve. Az ugas
  értékek ezért azonosak az egyedülálló gázkomponensekre, de különbözőek a szénhidrogénekre.

Más megoldásként a 8.3.2.5. szakaszban leírt, pontos egyenleteket alkalmazó módszert lehet használni – (27) vagy (28) egyenlet.

5. táblázat

A hígított kipufogógáz u értékei és a komponensek sűrűsége

| Üzemanyag | ρde | Gáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | CH | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Dízel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Sűrített földgáz (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propán | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bután | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| PB-gáz (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Üzemanyag

ρde

Gáz

NOx

CO

CH

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Dízel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

Sűrített földgáz (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propán

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Bután

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

PB-gáz (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   A háttérrel korrigált koncentrációk meghatározása

A káros anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígító levegőben lévő gáznemű káros anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő-zsákos módszerrel, vagy pedig folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

| c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D))

(46)

ahol

| c
  e | a komponensnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | a komponensnek a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm |
| D | hígítási tényező |

c
  e

a komponensnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

a komponensnek a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm

D

hígítási tényező

A hígítási tényező kiszámítása a következő:

| a) | Dízelmotorok és PB-motorok esetében | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

Dízelmotorok és PB-motorok esetében

Formula

(47)

| b) | Földgázmotorok esetében | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

Földgázmotorok esetében

Formula

(48)

ahol

| c
  CO2,e | a hígított kipufogógázban lévő CO2 koncentrációja, térfogatszázalék |
| --- | --- |

c
  CO2,e

a hígított kipufogógázban lévő CO2 koncentrációja, térfogatszázalék

| c
  HC, e | a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| --- | --- |

c
  HC, e

a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

| c
  NMHC, e | a hígított kipufogógázban lévő, metántól különböző szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

a hígított kipufogógázban lévő, metántól különböző szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

| c
  CO, e | a hígított kipufogógázban lévő CO koncentrációja, ppm |
| --- | --- |

c
  CO, e

a hígított kipufogógázban lévő CO koncentrációja, ppm

| F
  S | sztöchiometriai együttható |
| --- | --- |

F
  S

sztöchiometriai együttható

A sztöchiometriai együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

ahol

| α | a hidrogén mólaránya az üzemanyagban (H/C) |
| --- | --- |

α

a hidrogén mólaránya az üzemanyagban (H/C)

Ha az üzemanyag összetétele nem ismert, akkor alternatívaként a következő sztöchiometriai együtthatókat lehet használni:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

8.4.2.4.3   Áramláskiegyenlítéses rendszerek

Azoknál a rendszereknél, amelyekben nincs hőcserélő, a káros anyagok tömegét (g/mérés) a pillanatnyilag kibocsátott tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttér-koncentrációk miatti korrekciót közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi képletet kell használni:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

ahol

| c
  e | a komponensnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | a komponensnek a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm |
| m
  ed,i | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| u
  gas | táblázatos érték az 5. táblázatból |
| D | hígítási tényező |

c
  e

a komponensnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

a komponensnek a hígító levegőben mért koncentrációja, ppm

m
  ed,i

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

u
  gas

táblázatos érték az 5. táblázatból

D

hígítási tényező

8.4.3.   A szilárd kibocsátás meghatározása

8.4.3.1.   Bevezetés

A szilárd kibocsátás meghatározásához a mintát kétszeresen fel kell hígítani szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú kétszeres hígítórendszer szállítási kapacitásának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben kiküszöbölje a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben, és hogy a hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül a szűrőtartók előtti szakaszban 315 K (42 oC) és 325 K (52 oC) között legyen A hígító levegő páratartalmának csökkentése a hígítórendszerbe történő belépés előtt megengedett, és különösen hasznos, ha a hígító levegő nedvességtartalma nagy. A hígító levegő hőmérsékletének közvetlenül a hígítóalagútba történő belépés előtt nagyobbnak kell lennie, mint 288 K (15 oC).

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség. A rendszer részletes leírása a 9.4. szakaszban található.

8.4.3.2.   Részecske-mintavétel

A részecske-mintavevő szondát a hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy a kettő ne zavarja egymást. Ezért a 8.3.2.2. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie a 3. függelékben előírt követelményeknek.

8.4.3.3.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A részecsketömeget (g/mérés) a részecskeminta tömegének a 9.4.3.5. szakasz szerinti, a felhajtóerőre való korrekciója után a következőképpen kell kiszámítani:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

ahol

| m
  f | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

m
  f

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

valamint

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(52)

ahol

| m
  set | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | a másodlagos hígító levegő tömege, kg |

m
  set

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ssd

a másodlagos hígító levegő tömege, kg

Ha a 7.8.2.5. szakasz szerint megtörtént a hígító levegőben lévő részecskék koncentárciójának (háttér-koncentráció) meghatározása, a részecsketömeg a háttér-koncentrációval korrigálható. Ebben az esetben a részecsketömeget (g/mérés) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

ahol

| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |
| m
  sd | a hígító levegő tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vette, kg |
| m
  b | a hígító levegőből származó részecskék tömege, mg |
| D | a 8.4.2.4.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező |

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

m
  sd

a hígító levegő tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vette, kg

m
  b

a hígító levegőből származó részecskék tömege, mg

D

a 8.4.2.4.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező

8.5.   Általános számítások

8.5.1.   A metántól különböző szénhidrogének és a CH4 kiszámítása, ha van metánkiválasztó

A metántól különböző szénhidrogének és a metán koncentrációját a következőképpen kell kiszámítani:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

ahol

| c
  HC(w/Cutter) | CH-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | CH-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a metánkiválasztót, ppm |
| E
  M | a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok |
| E
  E | a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok |

c
  HC(w/Cutter)

CH-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón, ppm

c
  HC(w/oCutter)

CH-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a metánkiválasztót, ppm

E
  M

a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok

E
  E

a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok

8.5.2.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

Az e
  gas vagy e
  PM fajlagos kibocsátást (g/kWh) az egyes komponensekre az alábbi módon kell kiszámítani, a mérési ciklus típusától függően:

8.5.2.1.   Mérési eredmény

A WHSC, a melegindításos WHTC vagy a hidegindításos WHTC esetében a következő képletet kell alkalmazni:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

ahol

| m | a kibocsátott komponens tömege, kg/mérés |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.7.1. szakasz szerint meghatározva, kWh. |

m

a kibocsátott komponens tömege, kg/mérés

W
  act

a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.7.1. szakasz szerint meghatározva, kWh.

A WHTC esetében a mérés végeredményét súlyozottan átlagolni kell a hideg indítással történő mérés és a meleg indítással történő mérés adataiból, a következő egyenlettel:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszerek

A meleg indítással mért kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

ahol

| n | meleg indítással történő WHTC mérések száma két regeneráció között |
| --- | --- |
| nr | meleg indítással történő WHTC mérések száma a regeneráció alatt (legalább egy mérés) |
| e | átlagos fajlagos kibocsátás, amikor nincs regenerálás, g/kWh |
| e
  r | átlagos fajlagos kibocsátás a regeneráció alatt, g/kWh |

n

meleg indítással történő WHTC mérések száma két regeneráció között

nr

meleg indítással történő WHTC mérések száma a regeneráció alatt (legalább egy mérés)

e

átlagos fajlagos kibocsátás, amikor nincs regenerálás, g/kWh

e
  r

átlagos fajlagos kibocsátás a regeneráció alatt, g/kWh

A k
  r regenerációs tényező meghatározása a következő:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

A k
  r regenerációs tényező:

| a) | alkalmazandó a 8.5.2.2. szakaszban a WHTC súlyozott mérési eredményeire, |
| --- | --- |

a)

alkalmazandó a 8.5.2.2. szakaszban a WHTC súlyozott mérési eredményeire,

| b) | alkalmazható a WHSC mérésekre és a hideg indítással történő WHTC mérésekre, ha a ciklus alatt van regenerálás, |
| --- | --- |

b)

alkalmazható a WHSC mérésekre és a hideg indítással történő WHTC mérésekre, ha a ciklus alatt van regenerálás,

| c) | kiterjeszthető egy motorcsalád többi motorjára is, |
| --- | --- |

c)

kiterjeszthető egy motorcsalád többi motorjára is,

| d) | kiterjeszthető más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja. |
| --- | --- |

d)

kiterjeszthető más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja.

9.   MÉRŐRENDSZEREK

Ez a melléklet nem tartalmazza az áramlásmérő, nyomásmérő és hőmérsékletmérő műszerek vagy rendszerek részletes leírását. Ehelyett csak az ilyen műszereknek vagy rendszereknek a kibocsátásmérések elvégzéséhez szükséges linearitási követelményeit tárgyalja a 9.2. szakaszban.

9.1.   A teljesítménymérő motorfékpad specifikációja

Megfelelő jellemzőkkel bíró teljesítménymérő fékpadot kell használni a 7.2. és 7.3. szakaszban leírt mérési ciklusokhoz

A nyomaték- és fordulatszámmérő műszereknek lehetővé kell tenniük a tengelyteljesítmény olyan pontosságú mérését, ami szükséges a ciklus hitelességi kritériumainak teljesüléséhez. Szükséges lehet kiegészítő számítások alkalmazása. A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a 9.2 szakaszban a 6. táblázatában megadott linearitási követelmények teljesüljenek.

9.2.   Linearitási követelmények

A mérőműszereket és mérőrendszereket a nemzeti (nemzetközi) etalonokkal kell kalibrálni. A mérőműszereknek és mérőrendszereknek teljesíteniük kell a 6. táblázat linearitási követelményeit. A gázelemző készülékekre a 9.2.1. szakasz szerinti linearitás-ellenőrzést legalább háromhavonta el kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely hatással lehet a kalibrálásra. A többi műszernél és rendszernél a linearitást a belső ellenőrzési eljárások szerint kell ellenőriztetni, a műszer gyártójával vagy az ISO 9000 szabvány előírásai szerint.

6. táblázat

A műszerek és mérőrendszerek linearitási követelményei

| Mérőrendszer | Állandó, b | Meredekség, m | Szórás SEE | Determinációs együttható r
  2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordulatszám | ≤ 0,05 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A motor nyomatéka | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Üzemanyagáram | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Levegőáram | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kipufogógáz-áram | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hígító levegő árama | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A hígított kipufogógáz árama | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mintaáram | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gázelemző készülékek | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gázmegosztók | ≤ 0,5 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hőmérséklet | ≤ 1 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Nyomás | ≤ 1 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Analitikai mérleg | ≤ 1 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mérőrendszer

Állandó, b

Meredekség, m

Szórás SEE

Determinációs együttható r
  2

Fordulatszám

≤ 0,05 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A motor nyomatéka

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Üzemanyagáram

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Levegőáram

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kipufogógáz-áram

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hígító levegő árama

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A hígított kipufogógáz árama

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mintaáram

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gázelemző készülékek

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gázmegosztók

≤ 0,5 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hőmérséklet

≤ 1 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Nyomás

≤ 1 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Analitikai mérleg

≤ 1 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   A linearitás ellenőrzése

9.2.1.1.   Bevezetés

A linearitást ellenőrizni kell a 6. táblázatban felsorolt összes mérőrendszernél. A mérőrendszerrel legalább 10 etalont kell mérni és a mért értékeket a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszióval össze kell hasonlítani az etalonok értékeivel. A 6. táblázatban megadott felső határértékek a mérések során várható legnagyobb értékeket jelentik.

9.2.1.2.   Általános előírások

A mérőrendszert a műszer gyártójának ajánlásai szerint hagyni kell bemelegedni. A mérőrendszereknek az előírt hőmérsékleteken, nyomásokon és anyagáramokkal kell működniük.

9.2.1.3.   Eljárás

A linearitást ellenőrizni kell az összes szokásosan használt működési tartományban, a következő lépésekben:

| a) | A műszert nullázó jellel nullázni kell. A gázelemző készülékek nullázásához tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe. |
| --- | --- |

a)

A műszert nullázó jellel nullázni kell. A gázelemző készülékek nullázásához tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe.

| b) | Be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe. |
| --- | --- |

b)

Be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe.

| c) | A nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni. |
| --- | --- |

c)

A nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni.

| d) | Az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan etalont (beleértve a nulla értékűt is), amelyek értékei a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe. |
| --- | --- |

d)

Az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan etalont (beleértve a nulla értékűt is), amelyek értékei a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe.

| e) | Legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell az etalonértékeket és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban regisztrálni kell. |
| --- | --- |

e)

Legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell az etalonértékeket és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban regisztrálni kell.

| f) | A 30 s-os intervallum számtani átlagaiból ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.7.2. szakaszban megadott (6) egyenlet szerint. |
| --- | --- |

f)

A 30 s-os intervallum számtani átlagaiból ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.7.2. szakaszban megadott (6) egyenlet szerint.

| g) | A lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 6. táblázatban megadott követelményeket. |
| --- | --- |

g)

A lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 6. táblázatban megadott követelményeket.

| h) | Az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

h)

Az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést.

9.3.   Mérő- és mintavevő rendszer gáznemű kibocsátások meghatározásához

9.3.1.   A gázelemző készülék specifikációi

9.3.1.1.   Általános előírások

A gázelemző készülékeknek olyan méréstartománnyal és válaszidővel kell rendelkezniük, amely alkalmas a kipufogógázban lévő komponensek koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére a motorok mind tranziens, mind állandósult üzemállapotában.

A műszerek elektromágneses összeférhetőségének (EMC) olyannak kell lennie, hogy a járulékos hibák a lehető legkisebbek legyenek.

9.3.1.2.   Pontosság

A pontosság definíció szerint a készülék által mért érték és az etalonérték közötti különbség. A pontosság nem lehet rosszabb a mért érték ±2 %-ánál, illetve a teljes skála ±0,3 %-ánál (amelyik nagyobb).

9.3.1.3.   Ismételhetőség

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy adott mérőtartomány-kalibráló gázzal megismételt 10 mérés eredményéből számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 1 %-a, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a 2 %-a.

9.3.1.4.   Zaj

Az összes használt tartományban a gázelemző készülék csúcs-csúcs válasza nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázokra bármely 10 másodperces időközben nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a.

9.3.1.5.   Nullapont-eltolódás

A nullapont definíció szerint az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a nullapont eltolódása a legalsó használt tartományban nem lehet több a teljes skála 2 %-ánál.

9.3.1.6.   A mérőtartomány eltolódása

A mérőtartomány definíció szerint az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a mérőtartomány-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a mérőtartomány eltolódása a legalsó használt tartományban nem lehet több a teljes skála 2 %-ánál.

9.3.1.7.   Felfutási idő

A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 2,5 másodpercet.

9.3.1.8.   Gázszárítás

A kipufogógázok nedvesen vagy szárazon mérhetők. Gázszárító készülék (ha van) csak a lehető legkisebb mértékben befolyásolhatja a mért gázok összetételét. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

9.3.2.   Gázelemző készülékek

9.3.2.1.   Bevezetés

Az alkalmazandó mérési elveket a 9.3.2.2–9.2.3.7. szakasz írja le. A mérőrendszerek részletes leírását a 3. függelék tartalmazza. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem lineáris gázelemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

9.3.2.2.   Szén-monoxid-elemzés

A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.3.   Szén-dioxid-elemzés

A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.4.   Szénhidrogén-elemzés

A szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektorosnak (HFID) kell lennie, a detektor, szelepek, csövezés stb. olyan fűtésével, hogy a gáz hőmérséklete mindenkor 463K ±10K (190 oC ±10 oC) legyen. Földgázmotorok és szikragyújtású motorok esetében a használt módszertől függően választható olyan szénhidrogén-elemző készülék, amely nem fűtött lángionizációs detektorral (FID) működik (lásd A.3.1.3. szakasz).

9.3.2.5.   Metántól különböző szénhidrogének elemzése

A metántól különböző frakciót egy, a 3.3.3. szakasz szerinti lángionizációs detektorral sorba kötött fűtött metánkiválasztóval kell meghatározni, kivonva a metánra kapott értéket az összes szénhidrogénből.

9.3.2.6.   Nitrogén-oxidok elemzése

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektoros (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) típusúnak kell lennie NO2/NO konverterrel. Nedves alapon való mérésnél 328 K (55 oC) feletti hőmérsékleten tartott konverterrel működő fűtött kemilumineszcens detektort kell használni, feltéve, hogy a víz kioltó hatásának ellenőrzése (lásd 9.3.9.2.2. szakasz) megfelelő eredménnyel zárult. Száraz alapon való mérés esetén mind a kemilumineszcens detektoros, mind pedig a fűtött kemilumineszcens detektoros készülékeknél a mintavételi útvonalon 328–473 K (55–200 oC) falhőmérsékletet kell tartani a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

9.3.2.7.   Levegő/üzemanyag arány mérése

A 8.3.1.6. szakaszban leírt, a kipufogógáz-áram meghatározásához használt, a levegő/üzemanyag arány mérésére szolgáló készüléknek egy széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkónium-oxid típusú lambda-érzékelőt kell használnia. Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

A mért érték ±3 százaléka ha λ < 2

A mért érték ±5 százaléka ha 2 ≤ λ < 5

A mért érték ±10 százaléka ha 5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

9.3.3.   Kalibráló gázok

Szem előtt kell tartani a kalibráló gázok eltarthatóságát. A kalibráló gázokra a gyártó által megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

9.3.3.1.   Tiszta gázok

A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek határozzák meg. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség:

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Tisztított oxigén

(tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)

Hidrogén/hélium keverék

(40 ±2 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között)

9.3.3.2.   Kalibráló és mérőtartomány-kalibráló gázok

Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek. Más gázkombinációk is megengedhetők, feltéve, hogy a gázok nem lépnek egymással reakcióba.

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd 9.3.3.1. szakasz),

CO és tisztított nitrogén,

NOx és tisztított nitrogén (ebben a kalibráló gázban az NO2 mennyisége nem lehet több az NO-tartalom 5 %-ánál),

CO2 és tisztított nitrogén,

CH4 és tisztított szintetikus levegő,

C2H6 és tisztított szintetikus levegő.

A kalibráló és a mérőtartomány-kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ±2 % tűréssel a névleges értéknek kell lennie, nemzeti vagy nemzetközi etalon alapján. A kalibráló gázok koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm).

9.3.3.3.   Gázmegosztók

A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat gázmegosztókkal (precíziós keverőkészülékek) is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A gázmegosztó pontosságának olyannak kell lennie, hogy a kevert kalibráló gázok koncentrációja ±2 %-os pontosságú legyen. Ez a pontosság azt is jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok koncentrációját legalább ±1 % pontossággal ismerni kell, nemzeti vagy nemzetközi etalongázok alapján. A hitelesítést a gázmegosztót használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni. Ha az első kalibrálás sikertelen, új kalibrálás végezhető más kalibráló gázzal.

A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérőtartományát úgy kell beállítani, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A gázmegosztót a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani névleges értékkel. Az eltérésnek minden pontban a névleges érték ±1 %-án belül kell maradnia.

A linearitás 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzéséhez a gázmegosztó pontosságának ±1 %-on belül kell lennie.

9.3.3.4.   Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

Az oxigéninterferencia ellenőrzésére propán, oxigén és nitrogén keveréke használható. Ezeknek a gázoknak propánt kell tartalmazniuk, 350 ±75 ppm C szénhidrogéntartalommal. A kalibráló gázok tűrésére vonatkozó koncentrációértéket az összes szénhidrogén és azok szennyeződéseinek kromatográfiás elemzésével vagy dinamikus keveréssel kell meghatározni. A szikragyújtású és a kompressziós gyújtású motorok vizsgálatához szükséges oxigénkoncentrációkat a 7. táblázat sorolja fel; a gáz többi része tisztított nitrogén.

7. táblázat

Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

| Motortípus | O2-koncentráció, százalék |
| --- | --- |
| Kompressziós gyújtás | 21 (20–22) |
| Kompressziós gyújtás és szikragyújtás | 10 (9–11) |
| Kompressziós gyújtás és szikragyújtás | 5 (4–6) |
| Szikragyújtás | 0 (0–1) |

Motortípus

O2-koncentráció, százalék

Kompressziós gyújtás

21 (20–22)

Kompressziós gyújtás és szikragyújtás

10 (9–11)

Kompressziós gyújtás és szikragyújtás

5 (4–6)

Szikragyújtás

0 (0–1)

9.3.4.   Szivárgásvizsgálat

El kell végezni a rendszer szivárgásvizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét dugóval le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után minden áramlásmérőnek közelítőleg nulla értéket kell mutatnia, ha nincs szivárgás. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetéket, és a hibát ki kell javítani.

A legnagyobb megengedett szivárgási sebesség a vákuumoldalon a rendszer vizsgált részén a használat alatti áramlási sebesség 0,5 %-a lehet. A használat alatti áramlási sebesség becsléséhez használható a gázelemző készüléken és a kerülőn átáramló mennyiség.

Egy másik megoldás szerint a rendszerben legalább 20 kPa vákuumot (80 kPa abszolút nyomás) kell létrehozni. Egy kezdeti stabilizációs időszak után a rendszerben a Δp nyomásnövekedés (kPa/min) nem haladhatja meg a következőt:

| Δp = p / V
  s × 0,005 × qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p / V
  s × 0,005 × qv

  s

(60)

ahol

| Vs | a rendszertérfogat, l |
| --- | --- |

Vs

a rendszertérfogat, l

| qvs | áramlási sebesség a rendszerben, l/min |
| --- | --- |

qvs

áramlási sebesség a rendszerben, l/min

Egy másik módszer ugrásszerű koncentrációváltás előidézése a mintavevő vezeték elején a nullázó gázról a mérőtartomány-kalibráló gázra való átváltással. Ha megfelelő idő eltelte után egy megfelelően kalibrált gázelemző készüléknél a mért érték nem éri el a bevitt koncentárció 99 %-át, akkor ez szivárgási problémára utal, amit meg kell szüntetni.

9.3.5.   Az analitikai rendszer válaszidejének ellenőrzése

A válaszidő értelmezéséhez a rendszer beállításainak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a mérési menetben lefolytatott mérések idején (azaz nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemzőkön és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező). A válaszidőt a gáznak közvetlenül a mintavevő szonda belépésénél történő bekapcsolásával kell meghatározni. A gázt kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell bekapcsolni. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább a teljes skála 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gázkomponensek koncentrációit folyamatosan regisztrálni kell. A válaszidő definíció szerint a gáz bekapcsolása és a regisztrált koncentráció ehhez tartozó megváltozása között eltelt idő. A rendszer válaszideje (t90
  ) a mérődetektor késéséből és a detektor felfutási idejéből áll. A késés definíció szerint a változás időpontja (t0
  ) és a mért végérték 10 %-ával egyenlő válasz megjelenésének időpontja (t10
  ) közötti időkülönbség. A felfutási idő definíció szerint a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t90
  – t10
  ).

A gázelemző készülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t0
  ) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t50
  ).

A rendszer válaszidejének az ezen előírás hatálya alá eső összes komponens (CO, NOx, szénhidrogének vagy metántól különböző szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban ≤ 10 másodpercnek kell lennie, ≤ 2,5 másodperc felfutási idővel, a 9.3.1.7. szakasz szerint. Ha a metántól különbözó szénhidrogének méréséhez metánkiválasztót használnak, akkor a rendszer válaszideje nagyobb lehet 10 s-nál.

9.3.6.   Az NOx-konverter hatásfokának mérése

A nitrogén-dioxid nitrogén-oxiddá való átalakítására használt konverter hatásfokát a 9.3.6.1.–9.3.6.8. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni (lásd 8. ábra).

8. ábra

Az NOx-konverter hatásfokát ellenőrző rendszer elvi rajza

Image

9.3.6.1.   A mérőrendszer összeállítása

A 8. ábrán látható mérőrendszerrel és az alább leírt eljárással, ózonfejlesztő segítségével ellenőrizni kell a konverter hatásfokát.

9.3.6.2.   Kalibrálás

A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt működési tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibráló gáz NO-tartalmának a működési tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemzőt NO üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz ne haladjon át a konverteren. A mért koncentrációt regisztrálni kell.

9.3.6.3.   Számítás

A konverter százalékos hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

ahol

| a | az NOx-koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint |
| --- | --- |

a

az NOx-koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint

| b | az NOx-koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint |
| --- | --- |

b

az NOx-koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint

| c | az NO-koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint |
| --- | --- |

c

az NO-koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint

| d | az NO-koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint |
| --- | --- |

d

az NO-koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint

9.3.6.4.   Oxigénadagolás

Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz úgy, hogy a kijelzett koncentráció mintegy 20 %-kal kisebb legyen a 9.3.6.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentrációnál (a gázelemző NO-üzemmódban van).

A kijelzett koncentrációt (c) regisztrálni kell. Eközben az ózonfejlesztő nincs bekapcsolva.

9.3.6.5.   Az ózonfejlesztő bekapcsolása

Be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen a 9.3.6.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legfeljebb 10 %-ra). A kijelzett koncentrációt (d) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.6.   NOx-üzemmód

Az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a gázkeverék (ami NO-ból, NO2-ből, O2-ből és N2-ből áll) áthaladjon a konverteren. A kijelzett koncentrációt (a) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.7.   Az ózonfejlesztő kikapcsolása

Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. A 9.3.6.6. szakaszban leírt gázkeverék a konverteren keresztül jut el a detektorba. A kijelzett koncentrációt (b) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.8.   NO-üzemmód

NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ózonfejlesztő mellett, az oxigén vagy a szintetikus levegő adagolását is le kell állítani. A gázelemző készüléken mért NOx-érték nem különbözhet ±5 %-nál nagyobb mértékben a 9.3.6.2. szakasz szerint mért értéktől (a gázelemző NO-üzemmódban van).

9.3.6.9.   Ellenőrzési időközök

A konverter hatásfokát legalább havonta egyszer ellenőrizni kell.

9.3.6.10.   A hatásfokra vonatkozó követelmény

A konverter hatásfokának (ENOx
  ) legalább 95 %-nak kell lennie.

Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentrációnak a 9.3.6.5. szakasz szerinti lecsökkentését 80 %-ról 20 %-ra, akkor azt abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető.

9.3.7.   A lángionizációs detektor beállítása

9.3.7.1.   A detektor válaszadásának optimalizálása

A lángionizációs detektort be kell állítani a műszer gyártójának előírásai szerint. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mérőtartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.

A gyártó ajánlása szerinti üzemanyag- és levegőáramok mellett 350 ±75 ppm C mérőtartomány-kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe bevezetni. A válaszadást egy adott üzemanyag-áramnál a mérőtartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullázó gázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. Az üzemanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezekkel a beállított áramlásokkal regisztrálni kell a mérőtartomány-kalibráló és a nullázó gázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és az üzemanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani. Ez az üzemanyag-áram kiindulási beállítása, amelyet a szénhidrogénekre kapott választényezőktől (9.3.7.2. szakasz) és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor (9.3.7.3. szakasz) kapott eredményektől függően szükség esetén optimalizálni kell. Ha az oxigéninterferencia vagy a szénhidrogénre vonatkozó választényezők nem felelnek meg az alábbi előírásoknak, akkor a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell beállítani, és az összes anyagáramra meg kell ismételni a 9.3.7.2. és 9.7.3.3. szakaszban leírtakat.

Az optimalizálás törétnhet az SAE 770141 sz. specifikációjában leírt eljárásokkal is.

9.3.7.2.   Választényezők szénhidrogénekre

A gázelemző készülék linearitását a 9.2.1.3. szakasz szerint ellenőrizni kell propán/levegő keverékkel és nagy tisztaságú szintetikus levegővel.

A választényezőket meg kell határozni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (rh
  ) a lángionizációs detektorral mért C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.

A mérőgáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válasz a teljes skála mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt ±2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. Ezenfelül a gázpalackot előkondicionálni kell 24 órán át 298 K ±5 K (25 oC ±5 oC) hőmérsékleten.

Az alkalmazandó mérőgázok és a relatív választényezők tartománya a következő:

| a) | Metán és tisztított szintetikus levegő, |
| --- | --- |

a)

Metán és tisztított szintetikus levegő,

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| b) | Propilén és tisztított szintetikus levegő, |
| --- | --- |

b)

Propilén és tisztított szintetikus levegő,

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | Toluol és tisztított szintetikus levegő, |
| --- | --- |

c)

Toluol és tisztított szintetikus levegő,

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Ezek az értékek a propán és tisztított szintetikus levegő 1-nek tekintett rh
  értékére vannak vonatkoztatva.

9.3.7.3.   Az oxigéninterferencia ellenőrzése

Csak a hígítatlan kipufogógázhoz használt gázelemző készülékeknél: az oxigéninterferencia ellenőrzését el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

Olyan mérési tartományt kell kiválasztani, ahol az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázok a felső 50 %-ba esnek. A mérést az előírt fűtőkamra-hőmérsékleten kell végezni. Az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázok specifikációja a 9.3.3.4. szakaszban található.

| a) | A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást. |
| --- | --- |

a)

A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást.

| b) | Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motorknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. |
| --- | --- |

b)

Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motorknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni.

| c) | Ellenőrizni kell a nullázást. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket. |
| --- | --- |

c)

Ellenőrizni kell a nullázást. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket.

| d) | Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt. |
| --- | --- |

d)

Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt.

| e) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála ±1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

e)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála ±1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az ellenőrzést.

| f) | Az oxigéninterferenciát (EO2
  ) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani, a következőképpen:







  E
  O2 = (c
  ref,d – c) × 100 / c
  ref,d | (62) |
| --- | --- | --- |

f)

Az oxigéninterferenciát (EO2
  ) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani, a következőképpen:

E
  O2 = (c
  ref,d – c) × 100 / c
  ref,d

(62)

ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

ahol

| c
  ref,b | a b) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref,d | a d) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C |
| c
  FS,b | a teljes skála értéke a b) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C |
| c
  FS,d | a teljes skála értéke a d) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C |
| c
  m,b | a b) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C |
| c
  m,d | a d) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C |

c
  ref,b

a b) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C

c
  ref,d

a d) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C

c
  FS,b

a teljes skála értéke a b) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C

c
  FS,d

a teljes skála értéke a d) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C

c
  m,b

a b) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C

c
  m,d

a d) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C

| g) | Az oxigéninterferenciának (EO2
  ) a mérések előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ±1,5 %-nál. |
| --- | --- |

g)

Az oxigéninterferenciának (EO2
  ) a mérések előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ±1,5 %-nál.

| h) | Ha az oxigéninterferencia (EO2
  ) nagyobb, mint ±1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint az üzemanyagáram és a mintaáram fokozatos változtatásával. |
| --- | --- |

h)

Ha az oxigéninterferencia (EO2
  ) nagyobb, mint ±1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint az üzemanyagáram és a mintaáram fokozatos változtatásával.

| i) | Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni. |
| --- | --- |

i)

Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni.

9.3.8.   A metánkiválasztó (NMC) hatásfoka

A metánkiválasztó a metántól különböző szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. A metántól különböző szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azt fel kell használni a metántól különböző szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához (lásd 8.5.1. szakasz).

9.3.8.1.   Metánhatásfok

Kalibráló gázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

ahol

| c
  HC(w/Cutter) | a CH-koncentráció, ha a CH4 átáramlik a metánkiválsztón, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | a CH-koncentráció, ha a CH4 megkerüli a metánkiválsztót, ppm C |

c
  HC(w/Cutter)

a CH-koncentráció, ha a CH4 átáramlik a metánkiválsztón, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

a CH-koncentráció, ha a CH4 megkerüli a metánkiválsztót, ppm C

9.3.8.2.   Etánhatásfok

Kalibráló gázként használt etánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

ahol

| c
  HC(w/cutter) | a CH-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a metánkiválsztón, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | a CH-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a metánkiválsztót, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

a CH-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a metánkiválsztón, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

a CH-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a metánkiválsztót, ppm C

9.3.9.   Interferencia

Az éppen elemzett gáztól különböző gázok többféleképpen zavarhatják a mért értéket. Pozitív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz abszorpciós sávját, a kemilumineszcens detektoros készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz kioltó hatással van a reakcióra. A 9.3.9.1. és a 9.3.9.2. szakaszban leírt interferencia-ellenőrzést el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

9.3.9.1.   Interferencia ellenőrzése a CO-elemző készülékeknél

A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú, mérőtartomány-kalibráló gázként használt CO2-t kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és regisztrálni kell a gázelemző készülékkel mért értékeket. A gázelemző készülékkel mért érték nem lehet a teljes skála 1 %-ánál nagyobb a 300 ppm vagy a fölötti tartományokban, és 3 ppm-nél nagyobb a 300 ppm alatti tartományokban.

9.3.9.2.   Kioltás vizsgálata NOx-elemző készüléknél

A kemilumineszcens detektoros (és a fűtött kemilumineszcens detektoros) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. Ezek kioltó hatása koncentrációjukkal arányos, ezért a mérések alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál fellépő kioltást meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség.

9.3.9.2.1.   A CO2 kioltó hatásának vizsgálata

A vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2 kalibráló gázt kell átbocsátani a nem diszperzív infravörös gázelemző készüléken és fel kell jegyezni a CO2-értéket (A). Ezután a CO2-t közelítőleg 50 %-ra kell hígítani mérőtartomány-kalibráló gázként használt NO-val és át kell bocsátani a nem diszperzív infravörös, illetve a (fűtött) kemilumineszcens detektoros gázelemző készüléken, és fel kell jegyezni a CO2, illetve az NO mért értékeit (B-vel, illetve C-vel jelölve). Ezután a CO2-t el kell zárni, és csak az NO gázt kell a (fűtött) kemilumineszcens detektoron átbocsátani, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve).

A százalékos kioltást a következőképpen kell kiszámítani:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

ahol

| A | a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| --- | --- |
| B | a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| C | a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| D | a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |

A

a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

B

a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

C

a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

D

a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

A CO2- és NO-kalibráló gáz hígítására és mennyiségi meghatározására más módszerek, pl. a dinamikus keverés is használható, ha azt a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja.

9.3.9.2.2.   A víz kioltó hatásának vizsgálata

Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A víz kioltó hatásának kiszámításánál figyelembe kell venni az NO kalibráló gáz vízgőzzel való hígulását, és a keverék vízgőz-koncentrációjának a mérések alatt várható értékre való arányosítását.

A szokásos működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú NO kalibráló gázt kell átbocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros gázelemző készüléken, és az NO mért értékét D-vel jelölve fel kell jegyezni. Ezután az NO kalibráló gázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni és át kell bocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és az NO mért értékét C-vel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell határozni a víz hőmérsékletét és F-fel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz F hőmérsékletéhez tartozó telített gőznyomását, és G-vel jelölve fel kell jegyezni.

A keverék vízgőz-koncentrációját (%) az alábbi módon kell kiszámítani:

| H = 100 × (G / p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 × (G / p
  b)

(67)

és H-val jelölve fel kell jegyezni. A hígított NO kalibráló gáz várható koncentrációját (vízgőzben) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| D
  e = D × (1- H /100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D × (1- H /100)

(68)

és De
  -vel jelölve fel kell jegyezni. Dízelmotorok kipufogógázaira a kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját (%) – az üzemanyagban H/C = 1,8:1 arányt feltételezve – az alábbiak szerint kell a CO2-nek a kipufogógázban mért legnagyobb koncentrációja (A) alapján becsülni:

| H
  m = 0.9 × A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0.9 × A

(69)

és H
  m-mel jelölve fel kell jegyezni.

A víz százalékos kioltó hatását a következőképpen kell kiszámítani:

| E
  H2O = 100 × ((D
  e – C) / D
  e) × (H
  m / H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 × ((D
  e – C) / D
  e) × (H
  m / H)

(70)

ahol

| D
  e | a várható hígított NO-koncentráció, ppm |
| --- | --- |
| C | a mért hígított NO-koncentráció, ppm |
| H
  m | a legnagyobb vízgőz-koncentráció, % |
| H | a tényleges vízgőz-koncentráció, % |

D
  e

a várható hígított NO-koncentráció, ppm

C

a mért hígított NO-koncentráció, ppm

H
  m

a legnagyobb vízgőz-koncentráció, %

H

a tényleges vízgőz-koncentráció, %

9.3.9.2.3.   Legnagyobb megengedett kioltás

| a) | A hígítatlan kipufogógáz mérésekor






  i. | A CO2 kioltó hatása a 9.3.9.2.1. szakasz szerint: a teljes skála 2 százaléka |
| --- | --- | --- |

a)

A hígítatlan kipufogógáz mérésekor

i.

A CO2 kioltó hatása a 9.3.9.2.1. szakasz szerint: a teljes skála 2 százaléka

| ii. | a víz kioltó hatása a 9.3.9.2.2. szakasz szerint: a teljes skála 3 százaléka |
| --- | --- |

ii.

a víz kioltó hatása a 9.3.9.2.2. szakasz szerint: a teljes skála 3 százaléka

| b) | A hígított kipufogógáz mérésekor:






  i. | a CO2 és a víz együttes kioltó hatása 2 %. |
| --- | --- | --- |

b)

A hígított kipufogógáz mérésekor:

i.

a CO2 és a víz együttes kioltó hatása 2 %.

9.3.9.2.4.   A hűtőfürdő hatásfoka

Száraz kemilumineszcens detektoros gázelemző készülékeknél igazolni kell, hogy a legnagyobb várható vízgőz-koncentrációnál (H
  m) (lásd 9.3.9.2.2. szakasz) a vízkivonási módszer biztosítja, hogy a detektor páratartalma ≤ 5 g víz/kg száraz levegő (azaz mintegy 0,008 % H2O) legyen, ami 3,9 oC hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson 100 %-os relatív páratartalmat jelent. Ez a páratartalom ugyanakkor közelítőleg 25 %-os relatív páratartalomnak felel meg 25 oC hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson. Ez igazolható akár a termikus szárító kimeneténél történő hőmérsékletméréssel, akár a páratartalomnak a közvetlenül a kemilumineszcens detektor előtt történő mérésével. A kemilumineszcens detektor kimeneténél is mérhető a páratartalom, feltéve, hogy a detektorba csak a szárítóból jön anyagáram.

9.4.   Mérő- és mintavevő rendszer szilárd kibocsátás meghatározásához

9.4.1.   Általános előírások

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség. A részecske-mintavevő rendszert úgy kell kialakítani, hogy biztosítva legyen a részecskéknek a kipufogógáz-árammal arányos, reprezentatív mintavétele.

9.4.2.   Részecske-mintavevő szűrők

A hígított kipufogógázból olyan szűrővel kell mintát venni, amely a mérési program alatt megfelel a 9.4.2.1. és a 9.4.2.3. szakasz következő előírásainak.

9.4.2.1.   A szűrők specifikációja

Minden szűrőtípusnak legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak (0,3 μm-os dioktilftalát) kell lennie. A szűrőnek üvegszálas teflonból (PTFE) kell készülnie.

9.4.2.2.   A szűrők mérete

A szűrő átmérőjének 70 mm-nek kell lennie.

9.4.2.3.   Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrőfelületre merőleges sebesség nem lehet 1 m/s-nál nagyobb. A mérés megkezdése és befejezése között a nyomásesés növekedése nem lehet több, mint 25 kPa.

9.4.3.   A mérlegkamra és az analitikai mérleg leírása

9.4.3.1.   A mérlegkamrára vonatkozó feltételek

A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (vagy helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 295 K ±3 K (22 oC ±3 oC) hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 K ±3 K (9,5 oC ±3 oC) harmatpont és 45 % ±8 % relatív páratartalom értéken kell tartani. Érzékeny mérlegeknél ajánlott, hogy a mérlegkamra levegőhőmérsékletének és a harmatpontnak a tűrése ±1 K legyen.

9.4.3.2.   A referenciaszűrő lemérése

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól), ami a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségben a 9.4.3.1. szakaszban megadott értékektől való eltérések csak akkor fogadhatók el, ha azok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek az előírt követelményeknek a személyzet belépése előtt kell megfelelnie. Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemérni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egyidőben, de legkésőbb 12 órán belül. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké.

Ha a referenciaszűrők átlagos súlya a mintavevő szűrők lemérései közötti időben 10 μg-ot meghaladóan megváltozik, akkor az összes mintavevő szűrőt el kell vetni, és a kibocsátásmérést meg kell ismételni.

9.4.3.3.   Analitikai mérleg

A szűrő tömegének megállapításához használt analitikai mérlegnek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a 6. táblázatban megadott linearitás-ellenőrzési kritériumnak. Ez azt jelenti, hogy az ismételhetőségnek (szórás) legalább 2 μg-on belül, a felbontásnak pedig legalább 1 μg-nak (1 osztás = 1 μg) kell lennie.

9.4.3.4.   A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése

A szűrőt a mérés előtt semlegesíteni kell, például polónium semlegesítővel vagy hasonló hatású készülékkel.

9.4.3.5.   A felhajtóerő miatti korrekció

A mintavevő szűrőnél korrekciót kell végezni a levegő felhajtóereje miatt. A felhajtóerő miatti korrekció a mintavevő szűrő sűrűségétől, a levegő sűrűségétől és a mérlegkalibráló súly sűrűségétől függ, és figyelmen kívül hagyja a magára a részecskére gyakorolt felhajtóerőt.

Ha a szűrő anyagának a sűrűsége nem ismert, akkor a következő értékeket kell használni:

| a) | üvegszálas teflon: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

üvegszálas teflon: 2 300 kg/m3

| b) | teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3

| c) | teflon membránszűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflon membránszűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3

Saválló acélból készült kalibráló súlyoknál 8 000 kg/m3 sűrűséget kell használni. Ha a kalibráló súly anyaga más, akkor annak sűrűségét ismerni kell.

Az alábbi képletet kell használni:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

valamint

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

ahol

| m
  uncor | a részecskeminta korrekció nélküli tömege, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | a levegő sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  w | a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  f | a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3 |
| p
  b | teljes légköri nyomás, kPa |
| T
  a | a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K |
| 28,836 | a levegő molekulatömege a referencia-páratartalom mellett (9,5 K), g/mól) |
| 8,3144 | a moláris gázállandó |

m
  uncor

a részecskeminta korrekció nélküli tömege, mg

ρ
  a

a levegő sűrűsége, kg/m3

ρ
  w

a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3

ρ
  f

a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3

p
  b

teljes légköri nyomás, kPa

T
  a

a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K

28,836

a levegő molekulatömege a referencia-páratartalom mellett (9,5 K), g/mól)

8,3144

a moláris gázállandó

9.4.4.   Az áramláskülönbség-mérés specifikációi (csak részáramú hígításnál)

A részáramú hígítórendszereknél a qmp
  mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha a mérés nem közvetlenül történik, hanem áramláskülönbség mérésével kell meghatározni:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

Ebben az esetben a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a qmp
  pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A qmp
  elfogadható pontosságát a következő módszerek egyikével lehet biztosítani:

| a) | A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a qmp
  pontossága ≤5 % lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő. |
| --- | --- |

a)

A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a qmp
  pontossága ≤5 % lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő.

| b) | A qmdw
  -nek a qmdew
  -re történő kalibrálása úgy történik, hogy a qmp
  pontossága ugyanolyan legyen mint a fenti a) pontban. Részletesen lásd a 9.4.6.2. szakaszban) |
| --- | --- |

b)

A qmdw
  -nek a qmdew
  -re történő kalibrálása úgy történik, hogy a qmp
  pontossága ugyanolyan legyen mint a fenti a) pontban. Részletesen lásd a 9.4.6.2. szakaszban)

| c) | A qmp
  pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A qmp
  -re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges. |
| --- | --- |

c)

A qmp
  pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A qmp
  -re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges.

| d) | A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a qmdew
  és a qmdw
  közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a mérés során kapott legnagyobb qmdew
  érték ±0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

d)

A qmdew
  és a qmdw
  abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a qmdew
  és a qmdw
  közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a mérés során kapott legnagyobb qmdew
  érték ±0,2 %-án belül van.

9.4.5.   További specifikációk

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a szűrőtartó közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása a lehető legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok komponenseivel reakcióba nem lépő, villamos vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

9.4.6.   Az áramlásmérő műszerek kalibrálása

9.4.6.1.   Általános előírások

A részecske-mintavevő rendszerben és a részáramú hígítórendszerekben használt áramlásmérők linearitásának a 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzését olyan gyakorisággal kell elvégezni, ami szükséges ahhoz, hogy teljesítsék e globális műszaki előírás pontossági előírásait. A vonatkoztatási áramlásértékek meghatározásához nemzeti vagy nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérőt kell használni.

9.4.6.2.   Az áramláskülönbség-mérés kalibrálása (csak részáramú hígításnál)

Az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondán átmenő és az alagútba belépő áramnak (qmp
  ) meg kell felelnie a 9.4.4. szakaszban előírt pontossági követelményeknek:

| a) | A qmdw
  áramlásmérőjét sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább 5, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a méréshez használt legkisebb qmdw érték és a méréshez használt qmdew
  érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni. |
| --- | --- |

a)

A qmdw
  áramlásmérőjét sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább 5, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a méréshez használt legkisebb qmdw érték és a méréshez használt qmdew
  érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni.

| b) | Egy kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a mérésekhez használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a qmdw
  áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a mérésekhez használt qmdew
  értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

b)

Egy kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a qmdew
  áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a mérésekhez használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a qmdw
  áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a mérésekhez használt qmdew
  értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell.

| c) | A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a qmp
  méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A qmdew
  értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a qmdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti q hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként egy speciális kalibrálási áramlási útvonalat lehet létrehozni, az alagút megkerülésével, de úgy az összes levegő és a hígító levegő átáramlik a megfelelő mérőkön ugyanúgy, mint a tényleges mérések során. |
| --- | --- |

c)

A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a qmp
  méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A qmdew
  értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a qmdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti q hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként egy speciális kalibrálási áramlási útvonalat lehet létrehozni, az alagút megkerülésével, de úgy az összes levegő és a hígító levegő átáramlik a megfelelő mérőkön ugyanúgy, mint a tényleges mérések során.

| d) | Egy indikátorgázt kell bevezetni az átvezető csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik komponense, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az rd
  hígítási arányból kell meghatározni:







  qm

  p = qm

  dew /r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

d)

Egy indikátorgázt kell bevezetni az átvezető csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik komponense, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az rd
  hígítási arányból kell meghatározni:

qm

  p = qm

  dew /r
  d

(74)

A gázelemző készülékek pontosságát a qmp
  pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

9.4.7.   A részáramú hígítórendszerekre vonatkozó külön előírások

9.4.7.1.   A szénáram ellenőrzése

Határozottan ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában.

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan egyensúlyi állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15 és 1 közötti hígítási tényezővel kell működtetni.

A szénáram ellenőrzését az 5. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramot az 5. függelék (80)–(82) egyenletével kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 3 %-os tűréssel térhetnek el egymástól.

9.4.7.2.   Mérés előtti ellenőrzés

A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül mérés előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon.

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd 9.4.6.2. szakasz) –, beleértve a qmdw
  -re vonatkoztatott, a mérések során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő qmdew
  áramokat is.

Ha a 9.4.6.2. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a mérés előtti ellenőrzés elhagyható.

9.4.7.3.   A jelátalakítási idő meghatározása

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a mérések alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni.

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számított) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a teljes skála 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak kell kiváltania, mint ami a tényleges méréseknél elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram indukáló ugrásszerű változását és az áramlásmérő válaszát legalább 10/s gyakorisággal kell regisztrálni.

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részáramú hígítórendszer qmp
  jelének és a kipufogógáz áramlásmérője qmew,i jelének átalakítási idejét. Ezek a jelek az egyes mérések utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd 8.3.3.3. szakasz).

A számítást legalább öt ugrásszerű változásra kell elvégezni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” ideje, amelyet a 8.3.3.3. szakasz szerint kell felhasználni.

9.5.   Az állandó térfogatú mintavevő rendszer kalibrálása

9.5.1.   Általános előírások

Az állandó térfogatú mintavevőt pontos áramlásmérővel és fojtókészülékkel kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, az áramláshoz viszonyítva őket.

Többféle áramlásmérő-típus használható, például kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris áramlásmérő, kalibrált turbinás áramlásmérő.

9.5.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) kalibrálása

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt kalibráló Venturi-cső paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/s a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni.

A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

A kalibráló Venturi-cső és az állandó térfogatú mintavevő rendszer szivattyúja közötti csatlakozásoknál és csöveknél a szivárgásnak kisebbnek kell lennie mint a legkisebb áramlási érték (az az érték, ahol a legnagyobb a fojtás és a legkisebb a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma) 0,3 %-a.

9.5.2.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (qv

  CVS) minden fojtásbeállításra (legalább 6 beállítás) Nm3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V0
  ) (mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

ahol

| qv

  CVS | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| n | a szivattyú fordulatszáma, ford./s |

qv

  CVS

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

n

a szivattyú fordulatszáma, ford./s

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú csúszásának figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő- és kilépőoldali nyomása közötti különbség és a szivattyú kilépőoldali abszolút nyomása közötti korrelációs függvény (X0
  ) az alábbiak szerint számítható:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

ahol

| Δp
  p | a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa |

Δp
  p

a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa

A kalibrációs egyenlet létrehozásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

A D0
  és az m a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége.

Több fordulatszámú állandó térfogatú mintavevő rendszernél a szivattyú különböző szállítási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és az állandóknak (D0
  ) a szivattyú szállítási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a V0
  mért értékhez képest ±0,5 %-on belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése jelzi a csúszás változását.

9.5.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a Venturi-cső belépő nyomásának és hőmérsékletének függvénye.

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a Kv
  -t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a Kv
  értéke viszonylag állandó. Ahogy a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a Kv
  értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

9.5.3.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (qv

  CVS) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) Nm3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

ahol

| qv

  CVS | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |

qv

  CVS

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

Ki kell számítani a KV
  átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a Kv
  átlagértékének ±0,3 %-át.

9.5.4.   A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) kalibrálása

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáram a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvénye, ahogy ezt a (43) egyenlet is mutatja (lásd 8.4.1.4. szakasz).

9.5.4.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (QSSV
  ) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) Nm3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kifolyási tényezőt a következők szerint:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

ahol

| Q
  SSV | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (dV
  ) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

Q
  SSV

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = Formula

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (dV
  ) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a Cd
  -t a Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám (Re) függvényeként. A Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-számot a következő egyenlettel kell kiszámítani:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

valamint

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

ahol

A1 = 25,55152 a következő SI mértékegységekkel: Formula

| Q
  SSV | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| μ | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms |
| b | 1,458 × 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirikus állandó), K |

Q
  SSV

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

μ

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms

b

1,458 × 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5

S

110,4 (empirikus állandó), K

Mivel a QSSV
  szerepel a Reynolds-egyenletben, a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a QSSV
  vagy Cd
  egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a QSSV
  nem konvergál. A konvergenciamódszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított Cd
  értékeknek ±0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért Cd
  értékkel.

9.5.5.   A teljes rendszer ellenőrzése

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű káros anyagot tartalmazó gázt bocsátanak át a szokásos módon működtetett rendszeren. A káros anyag elemzése és tömegének meghatározása a 8.4.2.4. szakasz szerint történik, kivéve a propánt, ahol a szénhidrogénekre használt 0,000480 helyett 0,000472 értékű u tényezőt kell használni. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni.

9.5.5.1.   Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel

Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (≡ kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

9.5.5.2.   Mérés gravimetriás módszerrel

Meg kell állapítani egy szén-monoxiddal vagy propánnal töltött kisebb palack tömegét ±0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

---

(1)  E melléklet számozása a WHDC gtr számozását követi. A WHDC gtr néhány szakasza azonban nem szükséges, hogy megjelenjen e mellékletben.

(2)  az üzemanyagtól függően.

(3)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa.

(4)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetén: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

(5)  metántól különböző szénhidrogének CH2,93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni).

(6)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetén: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %.

(7)  az üzemanyagtól függően.

(8)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa.

(9)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetén: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

(10)  metántól különböző szénhidrogének CH2.93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni).

(11)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetén: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %.

1. függelék

WHTC fékpadprogram

| Idő | Normált fordulatszám | Normált nyomaték |
| --- | --- | --- |
| s | százalék | százalék |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m | = | visszahajtás |

Idő

Normált fordulatszám

Normált nyomaték

s

százalék

százalék

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m

=

visszahajtás

2. függelék

Referencia-üzemanyagként használt dízel

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (1) | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánszám: | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Sűrűség 15 oC-on | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Desztilláció: | | | | |
| — | 50 térfogatszázalék |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (1)

Mérési módszer

alsó

felső

Cetánszám:

52

54

ISO 5165

Sűrűség 15 oC-on

kg/m3

833

837

ISO 3675

Desztilláció:

—

50 térfogatszázalék

oC

245

ISO 3405

| — | 95 térfogatszázalék |
| --- | --- |

—

95 térfogatszázalék

oC

345

350

| — | végforrpont |
| --- | --- |

—

végforrpont

oC

370

Lobbanáspont

oC

55

ISO 2719

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

oC

-5

EN 116

Kinematikai viszkozitás 40 oC-on

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének

tömegszázalék

2,0

6,0

EN 12916

Conradson szénmaradék (10 % DR)

tömegszázalék

0,2

ISO 10370

Hamutartalom

tömegszázalék

0,01

EN-ISO 6245

Víztartalom

tömegszázalék

0,02

EN-ISO 12937

Kéntartalom

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Rézkorrózió 50 oC-on

1

EN-ISO 2160

Kenőképesség (HFRR módszerrel 60 oC-on)

μm

400

CEC F-06-A-96

Közömbösítési szám

mg KOH/g

0,02

Oxidációs stabilitás

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  A specifikációban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

3. függelék

Mérőrendszerek

A.3.1.   Analitikai rendszerek

A.3.1.1.   Bevezetés

Ez a melléklet tartalmazza a mintavevő és analitikai rendszerekre vonatkozó alapvető követelményeket és a rendszerek általános leírását. Mivel ekvivalens eredmények többféle összeállítással is elérhetők, nem kell szigorúan ragaszkodni a 9. és 10. ábrán látható rendszerekhez. Az alapvető követelmények (mint például a mintavevő vezetékek méretei, fűtés, kialakítás) betartása azonban kötelező. Kiegészítő adatok gyűjtése és a komponensrendszerek működésének összehangolása céljából további komponensek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk, áramlásmérők, áramlásszabályozók és kapcsolók is alkalmazhatók Más komponensek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

A.3.1.2.   Az analitikai rendszer leírása

A hígítatlan (9. ábra) vagy hígított (10. ábra) kipufogógázzal történő gáznemű kibocsátások meghatározására szolgáló analitikai rendszer leírása az alábbiak használatán alapul:

| a) | fűtött lángionizációs detektoros vagy lángionizációs detektoros gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére, |
| --- | --- |

a)

fűtött lángionizációs detektoros vagy lángionizációs detektoros gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére,

| b) | nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére, |
| --- | --- |

b)

nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére,

| c) | fűtött kemilumineszcens detektoros vagy kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére. |
| --- | --- |

c)

fűtött kemilumineszcens detektoros vagy kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére.

Az összes komponenst tartalmazó mintát egy mintavevő szondával kell venni, és a mintát belsőleg kell megosztani a különböző elemző készülékekhez. Használható két mintavevő szonda is, egymás közvetlen közelében elhelyezve. Ügyelni kell arra, hogy az analitikai rendszer egyetlen pontján se következhessen be a kipufogógáz-komponensek nem tervezett lecsapódása (a vizet és kénsavat is beleértve).

9. ábra

A hígítatlan kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája

Image

10. ábra

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája

Image

A.3.1.3.   A 9. és 10. ábrán látható komponensek

| EP | : | Kipufogócső |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Szonda a hígított kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán) |

EP

:

Kipufogócső

SP

:

Szonda a hígított kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán)

Rozsdamentes acélból készült egyenes, zártvégű, többlyukú szonda ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb, mint 1 mm. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás álljon elő. A szondának át le kell fednie a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható.

| SP2 | : | A hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

A hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | a fűtött mintavevő vezeték (HSL1) első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie, |
| --- | --- |

a)

a fűtött mintavevő vezeték (HSL1) első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie,

| b) | legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd 15. ábra), ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredtek (azaz kb. 10 alagútátmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba), |
| --- | --- |

c)

olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd 15. ábra), ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredtek (azaz kb. 10 alagútátmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba),

| d) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá, |
| --- | --- |

d)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá,

| e) | olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ±10 K (112 oC ±10 oC) értékre növelje. |
| --- | --- |

e)

olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ±10 K (112 oC ±10 oC) értékre növelje.

| f) | nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg). |
| --- | --- |

f)

nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg).

| SP3 | : | A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | az SP2-vel azonos síkban kell lennie, |
| --- | --- |

a)

az SP2-vel azonos síkban kell lennie,

| b) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá, |
| --- | --- |

b)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodrások és örvények ne hassanak rá,

| c) | a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 oC) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 oC) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie.

| HF1 | : | Fűtött előszűrő (választható) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Fűtött előszűrő (választható)

A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie.

| HF2 | : | Fűtött szűrő |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Fűtött szűrő

A szűrőnek le kell választania minden szilárd részecskét a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie. A szűrő szükség szerint cserélendő.

| HSL1 | : | Fűtött mintavevő vezeték |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Fűtött mintavevő vezeték

A mintavevő vezeték a gázmintát az egyik szondától a megosztási pont(ok)hoz és a szénhidrogén-elemző készülékhez vezeti.

A mintavevő vezetéknek:

| a) | legalább 4 mm-es és legfeljebb 13,5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

a)

legalább 4 mm-es és legfeljebb 13,5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| b) | rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie, |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie,

| c) | minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 oC) vagy kisebb, |
| --- | --- |

c)

minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 oC) vagy kisebb,

| d) | 453 K (180 oC) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

d)

453 K (180 oC) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 oC),

| e) | 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt. |
| --- | --- |

e)

463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt.

| HSL2 | : | Fűtött NOx-mintavevő vezeték |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Fűtött NOx-mintavevő vezeték

A mintavevő vezetéknek:

| a) | száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 oC) falhőmérsékletet kell biztosítania a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig. |
| --- | --- |

a)

száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 oC) falhőmérsékletet kell biztosítania a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

| b) | rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie. |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie.

| HP | : | Fűtött mintavevő szivattyú |
| --- | --- | --- |

HP

:

Fűtött mintavevő szivattyú

A szivattyút a HSL vezeték hőmérsékletére kell fűteni.

| SL | : | CO- és CO2-mintavevő vezeték |
| --- | --- | --- |

SL

:

CO- és CO2-mintavevő vezeték

A vezetéknek teflonból vagy rozsdamentes acélból kell készülnie. Lehet fűtött vagy fűtetlen is.

| HC | : | Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- | --- |

HC

:

Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogének meghatározásához. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 oC) értéken kell tartani.

| CO, CO2 | : | Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék

Nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározásához (választható a hígítási arány meghatározására a részecske-mérésekhez).

| NOx | : | Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- | --- |

NOx

:

Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék

Kemilumineszcens detektoros vagy fűtött kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározásához. Fűtött kemilumineszcens detektor alkalmazása esetén azt 328–473 K (55–200 oC) hőmérsékleten kell tartani.

| B | : | Hűtőfürdő (az NO-méréseknél választható) |
| --- | --- | --- |

B

:

Hűtőfürdő (az NO-méréseknél választható)

A kipufogógáz-mintában lévő víz hűtésére és kondenzálására. Alkalmazása választható, ha a vízgőz a gázelemző készülékre a 9.3.9.2.2. szakasz szerint nincs zavaró hatással. Ha a vizet kondenzációval távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell vagy magában a kondenzedényben, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a harmatpont nem lehet nagyobb, mint 280 K (7 oC). Vegyszeres szárítókat nem szabad a minta víztelenítéséhez használni.

| BK | : | Mintavevő zsák a háttér-koncentrációk meghatározásához (választható, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Mintavevő zsák a háttér-koncentrációk meghatározásához (választható, csak a 10. ábrán)

A háttér-koncentrációk meghatározásához.

| BG | : | Mintavevő zsák (választható, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Mintavevő zsák (választható, csak a 10. ábrán)

A minta-koncentrációk meghatározásához.

A.3.1.4.   Metánkiválasztót használó módszer

A metánkiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál, hogy a metánkiválasztón átmenő mintában a fűtött lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. A szokásos szénhidrogén-mintavevő útvonalon (lásd 9. és 10. ábra) kívül egy második mintavevő útvonalat is ki kell alakítani metánkiválasztóval, a 11. ábra szerint. Ez lehetővé teszi az összes szénhidrogén és a metántól különböző szénhidrogének egyidejű mérését.

A mérések megkezdése előtt meg kell határozni a metánkiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K (327 oC) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait reprezentáló H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re adott relatív válaszát a 9.3.8. szakasz szerint kell meghatározni.

11. ábra

Metánkiválasztóval végzett metánelemzés elvi folyamatábrája

Image

A.3.1.5.   A 11. ábrán látható komponensek

| NMC | : | Metánkiválasztó |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Metánkiválasztó

Feladata a metán kivételével az összes szénhidrogén oxidálása.

HC

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogén- és a CH4-koncentrációk mérésére. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 oC) értéken kell tartani.

| V1 | : | Választószelep |
| --- | --- | --- |

V1

:

Választószelep

A nullázó gáz és a mérőtartomány-kalibráló gáz kiválasztására.

| R | : | Nyomásszabályozó |
| --- | --- | --- |

R

:

Nyomásszabályozó

A mintavevő vezeték nyomásának és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülékre menő áramlás szabályozására.

A.3.2.   Hígítórendszer és részecske-mintavevő rendszer

A.3.2.1.   Bevezetés

Ez a melléklet tartalmazza a hígítórendszerre és a részecske-mintavevő rendszerre vonatkozó alapvető követelményeket és a rendszerek általános leírását. Mivel ekvivalens eredmények többféle összeállítással is elérhetők, nem kell szigorúan ragaszkodni a 12–17. ábrán látható rendszerekhez. Az alapvető követelmények (mint például a mintavevő vezetékek méretei, fűtés, kialakítás) betartása azonban kötelező. Kiegészítő adatok gyűjtése és a komponensrendszerek működésének összehangolása céljából további komponensek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók Más komponensek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

A.3.2.2.   A részáramú rendszer leírása

Olyan hígítórendszer, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram megosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógáz teljes egésze vagy egy része belép a részecske-mintavevő rendszerbe. Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részmintavételnek nevezik. A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ.

A 12 . ábrán látható teljes mintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC2 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd 16. ábra) szabályozza. A hígító levegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC1 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlő jelként a q
  mew vagy q
  maw és q
  mf értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígító levegő mennyiségének különbsége. A hígító levegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig a részecske-mintavevő rendszer (lásd 16. ábra) FM3 áramlásmérője méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki.

12. ábra

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (teljes mintavétellel)

Image

A 13. ábrán látható részmintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot a vagy a hígító levegőhöz vagy a szívóventilátorhoz bekötött FC1 áramlásszabályozó szabályozza. Az FC1 áramlásszabályozó a kipufogógáz kívánt megosztásához vezérlő jelként a q
  mew vagy q
  maw és q
  mf értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígító levegő mennyiségének különbsége. A hígító levegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig az FM2 áramlásmérő méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki. A részecske-mintavevő rendszer mintát vesz a DT hígítóalagútból (lásd 16. ábra).

13. ábra

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (részmintavételes)

Image

A.3.2.3.   A 12. és 13. ábrán látható komponensek

| EP | : | Kipufogócső |
| --- | --- | --- |

EP

:

Kipufogócső

A kipufogócső hőszigetelt is lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb ívet kell alkalmazni. Ha a rendszernek része a próbapad hangtompítója is, akkor az is lehet hőszigetelt. Ajánlott, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen.

| SP | : | Mintavevő szonda |
| --- | --- | --- |

SP

:

Mintavevő szonda

A szondatípusnak az alábbiak egyikének kell lennie:

| a) | az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában |
| --- | --- |

a)

az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában

| b) | az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában |
| --- | --- |

b)

az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában

| c) | az A.3.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda |
| --- | --- |

c)

az A.3.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda

| d) | a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában |
| --- | --- |

d)

a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában

A szondacsúcs belső átmérőjének legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső- és a szondaátmérő arányának legalább 4-nek kell lennie.

Az a) típusú szonda használatakor közvetlenül a szűrőtartó elő fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozó (ciklon vagy ütközéses leválasztó), amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

14. ábra

A kalapos szonda elvi rajza

Image

| TT | : | A kipufogógázt átvezető cső |
| --- | --- | --- |

TT

:

A kipufogógázt átvezető cső

Az átvezető csőnek:

| a) | a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 1 méternél semmiképpen sem hosszabbnak, |
| --- | --- |

a)

a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 1 méternél semmiképpen sem hosszabbnak,

| b) | legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie, |
| --- | --- |

b)

legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie,

| c) | kiömlőnyílását tekintve a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie. |
| --- | --- |

c)

kiömlőnyílását tekintve a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie.

A csövet legfeljebb 0,05 W/mK hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni, úgy, hogy a hőszigetelés sugárirányú vastagsága igazodjon a szonda átmérőjéhez.

| FC1 | : | Áramlásszabályozó |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Áramlásszabályozó

A PB nyomóventilátor, illetve az SB szívóventilátor által szállított hígító levegő áramának szabályozásához áramlásszabályozót kell használni. A szabályozóra beköthetők a kipufogógáz-áram méréséhez használt, a 8.3.1. szakaszban ismertetett érzékelő jelei. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár az adott ventilátor elé, akár mögé. Nyomás alatti levegőadagolás esetén az FC1 áramlásszabályozó közvetlenül szabályozza a levegőáramot.

| FM1 | : | Áramlásmérő |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígító levegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM1 áramlásmérő használata nem kötelező.

| DAF | : | Szűrő a hígító levegőhöz |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Szűrő a hígító levegőhöz

A hígító levegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka 99,97 %. A hígító levegő hőmérsékletének nagyobbnak kell lennie 288 K (15 oC) foknál, és szárítása megengedett.

| FM2 | : | Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramának mérésére. Ha az SB szívóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM2 áramlásmérő használata nem kötelező.

| PB | : | Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A hígító levegő áramának szabályozásához a PB nyomóventilátor összeköthető az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB nyomóventilátorra. Ha kalibrálva van, a PB nyomóventilátor használható a hígító levegő áramának mérésére.

| SB | : | Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Ha kalibrálva van, az SB szívóventilátor használható a hígított kipufogógáz áramának mérésére.

| DT | : | Hígítóalagút |
| --- | --- | --- |

DT

:

Hígítóalagút

A hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen, azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges, |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen, azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges,

| b) | rozsdamentes acélból kell készülnie, |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból kell készülnie,

| c) | részmintavétel esetén legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

c)

részmintavétel esetén legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie,

| d) | teljes mintavétel esetén célszerű legalább 25 mm-es átmérővel rendelkeznie, |
| --- | --- |

d)

teljes mintavétel esetén célszerű legalább 25 mm-es átmérővel rendelkeznie,

| e) | lehet fűtése, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

e)

lehet fűtése, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) falhőmérséklet érhető el,

| f) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

f)

lehet hőszigetelése.

| PSP | : | Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A részecske-mintavevő szonda a PTT részecske-átvezető cső (lásd A.3.2.5. szakasz) bevezető szakaszát képezi és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| b) | legalább 12 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 12 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígító levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígító levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A.3.2.4.   A teljes áramú hígítórendszer leírása

A 15. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áramnak a DT hígítóalagútban történő hígításán alapul, az állandó térfogatú mintavétel elvét alkalmazva.

A hígított kipufogógáz áramát térfogat-kiszorításos szivattyúval, kritikus áramlású Venturi-csővel, vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.

Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszerbe (lásd 17. ábra). Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata van leírva, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel.

15. ábra

A teljes áramú hígítórendszer (állandó térfogatú mintavétel) elvi rajza

Image

A.3.2.5.   A 15. ábrán látható komponensek

| EP | : | Kipufogócső |
| --- | --- | --- |

EP

:

Kipufogócső

A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől a hígító alagútig nem lehet nagyobb 10 méternél. Ha a rendszer hosszabb 4 méternél, akkor az összes 4 méternél hosszabb csövet szigetelni kell, kivéve adott esetben a beépített füstmérőt. A hőszigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/mK értéknél, 673 K (400 oC) hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél.

| PDP | : | Térfogat-kiszorításos szivattyú |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Térfogat-kiszorításos szivattyú

A térfogat-kiszorításos szivattyú a hígított kipufogógáz összáramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a hígító levegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. A kipufogórendszer működő térfogat-kiszorításos szivattyú mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos fordulatszámnál és terhelésnél a térfogat-kiszorításos szivattyú nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ±6 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a térfogat-kiszorításos szivattyúba való belépésnél nem nagyobb, mint 323 K (50 oC).

| CFV | : | Kritikus áramlású Venturi-cső |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Kritikus áramlású Venturi-cső

A kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri úgy, hogy az áramlást lefojtja (kritikus áramlás). A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos fordulatszámnál és terhelésnél a Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a kritikus áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| SSV | : | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri a hangsebesség alatti Venturi-áramlás gázárama alapján, ami a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépőnyílása és torka közötti nyomásesés függvénye. A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos fordulatszámnál és terhelésnél a Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| HE | : | Hőcserélő (választható) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Hőcserélő (választható)

A hőcserélő kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkívánt határok között tartsa. Ha van elektronikus áramláskiegyenlítő, akkor a hőcserélő nem szükséges

| EFC | : | Elektronikus áramláskiegyenlítő (választható) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektronikus áramláskiegyenlítő (választható)

Ha a térfogat-kiszorításos szivattyú, a kritikus áramlású Venturi-cső vagy a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső bemeneténél a hőmérsékletet nem lehet a fent megadott határok között tartani, akkor egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a kétszeres hígítású rendszerbe belépő gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak annak biztosítására, hogy a kétszeres hígítású rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram arányossága (lásd 17. ábra) ±2,5 %-on tűréssel állandó legyen.

| DT | : | Hígítóalagút |
| --- | --- | --- |

DT

:

Hígítóalagút

A hígítóalagútnak:

| a) | elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő tökéletesen összekeveredjen, |
| --- | --- |

a)

elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígító levegő tökéletesen összekeveredjen,

| b) | legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

A kipufogógázt áramlásirányban kell a hígítóalagútba bevezetni, és annak jól el kell keverednie. Szükség esetén szűkítő használható a keveredés elősegítésére.

Kétszeres hígítású rendszer esetén a hígítóalagútból származó minta a másodlagos hígítóalagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (17. ábra). A térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a kritikus áramlású Venturi-cső szállítási kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a DT hígítóalagútban áramló hígított kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő zónában legfeljebb 464 K (191 oC) legyen. A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígító levegőt kell szállítania ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52 oC) legyen.

| DAF | : | Szűrő a hígító levegőhöz |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Szűrő a hígító levegőhöz

A hígító levegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka 99,97 %. A hígító levegő hőmérsékletének nagyobbnak kell lennie 288 K (15 oC) foknál, és szárítása megengedett.

| PSP | : | Részecske-mintavevő szonda |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Részecske-mintavevő szonda

A szonda a PTT részecske-átvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| b) | legalább 12 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 12 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A.3.2.6.   A részecske-mintavevő rendszer leírása

A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn (lásd 16. és 17. ábra). Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amely során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez (lásd 12. ábra). Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amely során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.

Részáramú hígítórendszernél a hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecske-átvezető csövön keresztül (lásd 16. ábra). A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC3 áramlásszabályozó szabályozza.

Teljes áramú hígítórendszernél kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszert kell használni (lásd 17. ábra). A hígított kipufogógázból a minta a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecske-átvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígító levegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítés (lásd 15. ábra) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlő jeleként.

16. ábra

A részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Image

17. ábra

Kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Image

A.3.2.7.   A 16. ábrán (csak részáramú rendszer) és a 17. ábrán (csak teljes áramú rendszer) látható komponensek

| PTT | : | Részecske-átvezető cső |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Részecske-átvezető cső

A részecske-átvezető cső nem lehet hosszabb 1 020 mm-nél, és a lehető legrövidebbnek kell lennie.

A méretek az alábbiak szerint értendők:

| a) | részmintavételes részáramú hígítórendszer esetében: a szondacsúcstól a szűrőtartóig, |
| --- | --- |

a)

részmintavételes részáramú hígítórendszer esetében: a szondacsúcstól a szűrőtartóig,

| b) | teljes mintavételes részáramú hígítórendszer esetében: a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig, |
| --- | --- |

b)

teljes mintavételes részáramú hígítórendszer esetében: a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig,

| c) | teljes áramú kétszeres hígítórendszer esetében: a szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagút belépőnyílásáig. |
| --- | --- |

c)

teljes áramú kétszeres hígítórendszer esetében: a szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagút belépőnyílásáig.

Az átvezető csőnek:

| a) | lehet fűtése, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

a)

lehet fűtése, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) falhőmérséklet érhető el,

| b) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése.

| SDT | : | Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán)

A másodlagos hígítóalagút átmérőjének legalább 75 mm-nek kell lennie, és az alagútnak elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kétszeresen hígított minta tartózkodási ideje legalább 0,25 másodperc legyen. Az FH szűrőtartó 300 mm-nél nem lehet távolabb az SDT másodlagos hígító alagút kilépő nyílásától.

A másodlagos hígítóalagútnak:

| a) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígító levegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) csőfal-hőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 oC) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| b) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése.

| FH | : | Szűrőtartó |
| --- | --- | --- |

FH

:

Szűrőtartó

A szűrőtartónak:

| a) | lehet fűtése, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

a)

lehet fűtése, amivel legfeljebb 325 K (52 oC) falhőmérséklet érhető el,

| b) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése.

Az áramlással szembe néző nyitott csöves mintavevő szonda használata esetén közvetlenül a szűrőtartó elő fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót, amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

| P | : | Mintavevő szivattyú |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Áramlásszabályozó |

P

:

Mintavevő szivattyú

FC2

:

Áramlásszabályozó

Áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának szabályozására.

| FM3 | : | Áramlásmérő |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a részecskeminta részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár a P mintavevő szivattyú elé, akár mögé.

| FM4 | : | Áramlásmérő |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a másodlagos hígító levegő részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére.

| BV | : | Gömbszelep (választható) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Gömbszelep (választható)

A gömbszelep belső átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT részecske-átvezető cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie.

4. függelék

Rendszerek egyenértékűségének meghatározása

A rendszereknél az 5.1.1. szakaszban említett egyenértékűségének megállapítását a jelölt rendszer és e melléklet egyik elfogadott referenciarendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni, a megfelelő mérési ciklus(ok) felhasználásával. Az alkalmazandó egyenértékűségi kritériumok az F-próba és a kétoldalú Student-féle t-próba.

A statisztikai módszer azt a hipotézist vizsgálja, hogy a jelölt rendszerrel mért kibocsátások szórása és átlagértéke nem különbözik a referenciarendszerrel mért kibocsátások szórásától és átlagértékétől. A hipotézist az F- és t-értékek 10 %-os szignifikanciaszintje alapján kell vizsgálni. A 8. táblázat tartalmazza a 7–10 mintapárra vonatkozó kritikus F- és t-értékeket. Ha az alábbi egyenlettel számított F- és t-értékek nagyobbak, mint a kritikus F- és t-értékek, akkor a jelölt rendszer és a referenciarendszer nem egyenértékű.

A következő eljárást kell követni. Az R és a C index a referenciarendszert (R), illetve a jelölt rendszert (C) jelenti:

| a) | El kell végezni legalább 7-7 mérést az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. nR
  és nC
  a mérések száma. |
| --- | --- |

a)

El kell végezni legalább 7-7 mérést az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. nR
  és nC
  a mérések száma.

| b) | Ki kell számítani az

  és

  átlagértékeket, valamint az sR és sC szórásokat. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Ki kell számítani az F-értéket a következő képlettel: | (82) |
| --- | --- | --- |

c)

Ki kell számítani az F-értéket a következő képlettel:

Formula

(82)

(a számlálóba az sR
  és az sC
  szórások közül a nagyobbikat kell írni).

| d) | Ki kell számítani a t-értéket a következő képlettel: | (83) |
| --- | --- | --- |

d)

Ki kell számítani a t-értéket a következő képlettel:

Formula

(83)

| e) | Össze kell hasonlítani a kiszámított F- és t-értéket a 8. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F- és t-értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetén a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni. |
| --- | --- |

e)

Össze kell hasonlítani a kiszámított F- és t-értéket a 8. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F- és t-értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetén a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni.

| f) | Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:







  az F-próbára: | df = n
  R –1 / n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| a t-próbára: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

f)

Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:

az F-próbára:

df = n
  R –1 / n
  C –1

(84)

a t-próbára:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| g) | Meg kell határozni az egyenértékűséget, a következőképpen:






  i. | ha F < Fcrit
  és t < tcrit
  , akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet referenciarendszerével, |
| --- | --- | --- |

g)

Meg kell határozni az egyenértékűséget, a következőképpen:

i.

ha F < Fcrit
  és t < tcrit
  , akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet referenciarendszerével,

| ii. | ha F ≥ Fcrit
  vagy t ≥ tcrit
  , akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet referenciarendszerével.
  8. táblázat
  Az egyes mintaméretekhez tartozó F- és t-értékek









  Mintaméret | F-próba | t-próba |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

ii.

ha F ≥ Fcrit
  vagy t ≥ tcrit
  , akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet referenciarendszerével.

8. táblázat

Az egyes mintaméretekhez tartozó F- és t-értékek

Mintaméret

F-próba

t-próba

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

5. függelék

A szénáram ellenőrzése

A.5.1.   Bevezetés

A kipufogógázban található szén csaknem egésze az üzemanyagból származik, és egy minimális részt leszámítva csaknem a teljes mennyiség CO2 formájában jelenik meg a kipufogógázban. Ez az alapja a teljes mérőrendszer CO2-mérésen alapuló ellenőrzésének.

A kipufogógázt mérő rendszerbe jutó szén az üzemanyagáramból kerül meghatározásra. A szénáramot a kibocsátásmérő és részecske-mintavevő rendszerek különböző pontjain, az ezeken a pontokon mért CO2-koncentrációkból és a gázáramból kell meghatározni.

Ennek értelmében a motor ismert forrása a szénáramnak, és ugyanennek a szénáramnak a kipufogócsőben és a részáramú részecske-mintavevő rendszer kimeneténél történő megfigyeléséből következtetni lehet a szivárgásra és az áramlásmérés pontosságára. Ennek az ellenőrzésnek az az előnye, hogy a komponensek a hőmérsékletek és az áramok tekintetében ugyanolyan körülmények között működnek, mint a motor tényleges mérésekor.

A 18. ábrán láthatók azok a mintavételi pontok, amelyeken a szénáramot ellenőrizni kell. Alább meg vannak adva a szénáramnak az egyes mintavételi pontokra vonatkozó kiszámításához szükséges konkrét egyenletek is.

18. ábra

Mérőpontok a szénáram ellenőrzéséhez

Image

A.5.2.   Szénáram a motorba (1. mérőpont)

Egy CHαOε összetételű üzemanyagra a motorba belépő széntömegáramot a következő egyenlettel lehet kiszámítani:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

ahol

| qm

  f | az üzemanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

az üzemanyag tömegárama, kg/s

A.5.3.   Szénáram a hígítatlan kipufogógázban (2. mérőpont)

A motor kipufogócsövében a szén tömegáramát a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és tömegáramából kell meghatározni:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

ahol

| c
  CO2,r | a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| qm

  ew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| M
  e | a kipufogógáz molekulatömege, g/mól |

c
  CO2,r

a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

qm

  ew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

M
  e

a kipufogógáz molekulatömege, g/mól

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra a 8.1. szakasz szerint.

A.5.4.   Szénáram a hígítórendszerben (3. mérőpont)

A részáramú hígítórendszernél a megosztási arányt is figyelembe kell venni. A szénáramot a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációjából, a tömegáramából és a mintaáramból kell meghatározni:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

ahol

| c
  CO2,d | a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| qm

  ew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| qm

  p | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s |
| M
  e | a kipufogógáz molekulatömege, g/mól |

c
  CO2,d

a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

qm

  ew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

qm

  p

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s

M
  e

a kipufogógáz molekulatömege, g/mól

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra a 8.1. szakasz szerint.

A.5.5.   A kipufogógáz molekulatömegének kiszámítása

A kipufogógáz molekulatömegét a (28) egyenlettel (lásd 8.3.2.5. szakasz) kell kiszámítani.

Alternatívaként a kipufogógázra a következő molekulatömeget lehet használni:

| M
  e (dízel) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (PB) | = 28,6 g/mol |
| M
  e (földgáz) | = 28,3 g/mol |

M
  e (dízel)

= 28,9 g/mol

M
  e (PB)

= 28,6 g/mol

M
  e (földgáz)

= 28,3 g/mol

6. függelék

Számítási példák

| A.6.1. | Alapadatok a sztöchiometriai számításokhoz






  A hidrogén atomtömege | 1,00794 g/atom |
| --- | --- | --- |
| A szén atomtömege | 12,011 g/atom |
| A kén atomtömege | 32,065 g/atom |
| A nitrogén atomtömege | 14,0067 g/atom |
| Az oxigén atomtömege | 15,9994 g/atom |
| Az argon atomtömege | 39,9 g/atom |
| A víz molekulatömege | 18,01534 g/mol |
| A szén-dioxid molekulatömege | 44,01 g/mol |
| A szén-monoxid molekulatömege | 28,011 g/mol |
| Az oxigén molekulatömege | 31,9988 g/mol |
| A nitrogén molekulatömege | 28,011 g/mol |
| A nitrogén-oxid molekulatömege | 30,008 g/mol |
| A nitrogén-dioxid molekulatömege | 46,01 g/mol |
| A kén-dioxid molekulatömege | 64,066 g/mol |
| A száraz levegő molekulatömege | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Alapadatok a sztöchiometriai számításokhoz

A hidrogén atomtömege

1,00794 g/atom

A szén atomtömege

12,011 g/atom

A kén atomtömege

32,065 g/atom

A nitrogén atomtömege

14,0067 g/atom

Az oxigén atomtömege

15,9994 g/atom

Az argon atomtömege

39,9 g/atom

A víz molekulatömege

18,01534 g/mol

A szén-dioxid molekulatömege

44,01 g/mol

A szén-monoxid molekulatömege

28,011 g/mol

Az oxigén molekulatömege

31,9988 g/mol

A nitrogén molekulatömege

28,011 g/mol

A nitrogén-oxid molekulatömege

30,008 g/mol

A nitrogén-dioxid molekulatömege

46,01 g/mol

A kén-dioxid molekulatömege

64,066 g/mol

A száraz levegő molekulatömege

28,965 g/mol

Feltételezve, hogy nincsenek kompresszibilitási hatások, az összes gáz ideálisnak tekinthető a levegőbeszívásánál, az égéskor és a kipufogáskor és így a térfogatszámítások az Avogadro-tétel szerinti 22,414 l/mól moláris térfogaton alapulhatnak.

| A.6.2. | Gáznemű károsanyag-kibocsátás (dízel)
  Az alábbiakban láthatók a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításához a mérési ciklus egyes pontjain kapott mérési adatok (adatlekérdezési gyakoriság 1/s). Ebben a példában a CO és az NOx mérése száraz alapon, a szénhidrogéneké nedves alapon történt. A szénhidrogén-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, ami 3-mal szorozva megadja a C1 egyenértéket. A számítási eljárás ugyanez a ciklus többi pontjára is.
  A jobb illusztráció kedvéért a számítási példában a különböző lépések közbenső eredményei kerekítve szerepelnek. Meg kell jegyezni, hogy a tényleges számításokban a közbenső eredmények kerekítése nincs megengedve (lásd 8. szakasz).














  T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2.

Gáznemű károsanyag-kibocsátás (dízel)

Az alábbiakban láthatók a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításához a mérési ciklus egyes pontjain kapott mérési adatok (adatlekérdezési gyakoriság 1/s). Ebben a példában a CO és az NOx mérése száraz alapon, a szénhidrogéneké nedves alapon történt. A szénhidrogén-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, ami 3-mal szorozva megadja a C1 egyenértéket. A számítási eljárás ugyanez a ciklus többi pontjára is.

A jobb illusztráció kedvéért a számítási példában a különböző lépések közbenső eredményei kerekítve szerepelnek. Meg kell jegyezni, hogy a tényleges számításokban a közbenső eredmények kerekítése nincs megengedve (lásd 8. szakasz).

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Komponens | Mólarány | Tömegszázalék |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponens

Mólarány

Tömegszázalék

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1. lépés: Száraz/nedves korrekció (8.1. szakasz)

(11) egyenlet: k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

(8) egyenlet:

Formula

| (7) egyenlet: | c
  CO,i (nedves) | =40 x 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (nedves) | =500 x 0,9331 | = 466,6 ppm |

(7) egyenlet:

c
  CO,i (nedves)

=40 x 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (nedves)

=500 x 0,9331

= 466,6 ppm

2. lépés: Az NOx korrekciója a nedvességtartalomra és a hőmérsékletre (8.2.1. szakasz)

| (18) egyenlet: | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

(18) egyenlet:

Formula

= 0,9576

3. lépés: A pillanatnyi kibocsátás kiszámítása a mérési ciklus egyes pontjaiban (8.3.2.4. szakasz):

| (25) egyenlet: | m
  HC,i | = | 10 x 3 x 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO,i | = | 37,3 x 0,155 | = 5,782 |
| m
  Nox,I | = | 466,6 x 0,9576 x 0,155 | = 69,26 |

(25) egyenlet:

m
  HC,i

=

10 x 3 x 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 x 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 x 0,9576 x 0,155

= 69,26

4. lépés: A ciklusban kibocsátott összes tömeg kiszámítása a pillanatnyi kibocsátási értékek összegzésével (integrálás) és a 4. táblázatban szereplő u értékekkel (8.3.2.4. szakasz)

A következő számítás a WHTC ciklust (1 800 s) tételezi fel, és a kibocsátás ugyanaz a ciklus minden pontjában.

| (25) egyenlet: | m
  HC | = | | = 4,01 g/mérés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/mérés |
| m
  NOx | = | | = 197,72 g/mérés |

(25) egyenlet:

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/mérés

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/mérés

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/mérés

5. lépés: A fajlagos kibocsátás kiszámítása (8.5.2.1. szakasz)

| (56) egyenlet: | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72 / 40 | = 4,94 g/kWh |

(56) egyenlet:

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

= 4,94 g/kWh

| A.6.2. | Szilárd kibocsátás (dízel)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.2.

Szilárd kibocsátás (dízel)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

1. lépés: Az m
  edf kiszámítása (8.3.3.5.2. szakasz):

| (37) egyenlet: | r
  d,i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| (36) egyenlet: | qm

  edf,i | = 0,155 x 4 | = 0,620 kg/s |
| (35) egyenlet: | m
  edf | | = 1,116 kg/mérés |

(37) egyenlet:

r
  d,i

Formula

= 4

(36) egyenlet:

qm

  edf,i

= 0,155 x 4

= 0,620 kg/s

(35) egyenlet:

m
  edf

Formula

= 1,116 kg/mérés

2. lépés: A részecsketömeg korrekciója a felhajtóerővel (9.4.3.5. szakasz):

| (72) egyenlet: | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| (71) egyenlet: | m
  f | | = 1,7006 mg |

(72) egyenlet:

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

(71) egyenlet:

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

3. lépés: A szilárd kibocsátás tömegének kiszámítása (8.3.3.5.2. szakasz):

| (34) egyenlet: | m
  PM | | = 1,253 g/mérés |
| --- | --- | --- | --- |

(34) egyenlet:

m
  PM

Formula

= 1,253 g/mérés

4. lépés: A fajlagos kibocsátás kiszámítása (8.5.2.1. szakasz):

| (56) egyenlet: | e
  PM | = | 1,253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(56) egyenlet:

e
  PM

=

1,253 / 40

= 0,031 g/kWh

---

5. MELLÉKLET

A jóváhagyási vizsgálathoz és a gyártásmegfelelőség ellenőrzéséhez használandó referencia-üzemanyag műszaki jellemzői

1.1.   Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő táblázat a. sorában megadott kibocsátási határértékek tekintetében vizsgált motorokhoz referencia-üzemanyagként használt dízel
   (1)

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (2) | Mérési módszer | Kiadás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánszám (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Sűrűség 15 oC-on | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Desztilláció: | | | | | |
| — | 50 térfogatszázalék |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (2)

Mérési módszer

Kiadás

alsó

felső

Cetánszám (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Sűrűség 15 oC-on

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Desztilláció:

—

50 térfogatszázalék

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | 95 térfogatszázalék |
| --- | --- |

—

95 térfogatszázalék

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | végforrpont |
| --- | --- |

—

végforrpont

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Lobbanáspont

oC

55

—

EN 27719

1993

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

oC

—

-5

EN 116

1981

Viszkozitás 40 oC-on

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Többgyűrűs aromás szénhidrogének

tömegszázalék

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Kéntartalom (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Rézkorrózió

—

1

EN-ISO 2160

1995

Conradson szénmaradék (10 % DR)

tömegszázalék

—

0,2

EN-ISO 10370

Hamutartalom

tömegszázalék

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Víztartalom

tömegszázalék

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Közömbösítési szám (erős sav)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Oxidációs stabilitás (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | A többgyűrűs aromás szénhidrogénekhez új és jobb módszer kifejlesztése folyamatban van |
| --- | --- |

*

A többgyűrűs aromás szénhidrogénekhez új és jobb módszer kifejlesztése folyamatban van

tömegszázalék

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő táblázat b1., b2. vagy c. sorában megadott kibocsátási határértékek tekintetében vizsgált motorokhoz referencia-üzemanyagként használt dízel

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (7) | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánszám (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Sűrűség 15 oC-on | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Desztilláció: | | | | |
| — | 50 térfogatszázalék |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (7)

Mérési módszer

alsó

felső

Cetánszám (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Sűrűség 15 oC-on

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Desztilláció:

—

50 térfogatszázalék

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | 95 térfogatszázalék |
| --- | --- |

—

95 térfogatszázalék

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | végforrpont |
| --- | --- |

—

végforrpont

oC

—

370

EN-ISO 3405

Lobbanáspont

oC

55

—

EN 22719

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

oC

—

-5

EN 116

Viszkozitás 40 oC-on

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének

tömegszázalék

2,0

6,0

IP 391

Kéntartalom (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Rézkorrózió

—

1. osztály

EN-ISO 2160

Conradson szénmaradék (10 % DR)

tömegszázalék

—

0,2

EN-ISO 10370

Hamutartalom

tömegszázalék

—

0,01

EN-ISO 6245

Víztartalom

tömegszázalék

—

0,02

EN-ISO 12937

Közömbösítési szám (erős sav)

Mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidációs stabilitás (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Kenőképesség (HFRR, kopáskontúr átmérője 60 oC-on)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Zsírsav-metil-észter (FAME)

tilos

1.3.   Etanol dízelmotorokhoz
   (11)

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (12) | Mérési módszer (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Alkohol, tömeg | tömegszázalék | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Etanoltól különböző alkohol az összes alkoholból, tömeg | tömegszázalék | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Sűrűség 15 oC-on | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Hamutartalom | tömegszázalék | | 0,001 | ISO 6245 |
| Lobbanáspont | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Savasság, ecetsavként számolva | tömegszázalék | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Közömbösítési szám (erős sav) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Szín | színskála szerint | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Száraz maradék 100 oC-on | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Víztartalom | tömegszázalék | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehidek, ecetsavként számolva | tömegszázalék | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Kéntartalom | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Észterek, etilacetátként számolva | tömegszázalék | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (12)

Mérési módszer (13)

alsó

felső

Alkohol, tömeg

tömegszázalék

92,4

—

ASTM D 5501

Etanoltól különböző alkohol az összes alkoholból, tömeg

tömegszázalék

—

2

ADTM D 5501

Sűrűség 15 oC-on

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Hamutartalom

tömegszázalék

0,001

ISO 6245

Lobbanáspont

oC

10

ISO 2719

Savasság, ecetsavként számolva

tömegszázalék

—

0,0025

ISO 1388-2

Közömbösítési szám (erős sav)

KOH mg/1

—

1

Szín

színskála szerint

—

10

ASTM D 1209

Száraz maradék 100 oC-on

mg/kg

15

ISO 759

Víztartalom

tömegszázalék

6,5

ISO 760

Aldehidek, ecetsavként számolva

tömegszázalék

0,0025

ISO 1388-4

Kéntartalom

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Észterek, etilacetátként számolva

tömegszázalék

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   FÖLDGÁZ

Az európai piacon kapható üzemanyagok két tartományba tartozhatnak:

| a) | a H-tartomány, amelynek a szélső értékeit a GR
  és a G23
  referencia-üzemanyag képviseli, |
| --- | --- |

a)

a H-tartomány, amelynek a szélső értékeit a GR
  és a G23
  referencia-üzemanyag képviseli,

| b) | az L-tartomány, amelynek a szélső értékeit a G23
  és a G25
  referencia-üzemanyag képviseli. |
| --- | --- |

b)

az L-tartomány, amelynek a szélső értékeit a G23
  és a G25
  referencia-üzemanyag képviseli.

A GR
  , G23
  és G25
  referencia-üzemanyagok jellemzőit az alábbi táblázatok foglalják össze:

| GR
  referencia-üzemanyag |
| --- |
| Jellemzők | Mértékegység | Alap | Határértékek | Mérési módszer |
| alsó | felső |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| (14) | mól % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Kéntartalom | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

GR
  referencia-üzemanyag

Jellemzők

Mértékegység

Alap

Határértékek

Mérési módszer

alsó

felső

Összetétel:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

(14)

mól %

—

—

1

ISO 6974

Kéntartalom

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| G23
  referencia-üzemanyag |
| --- |
| Jellemzők | Mértékegység | Alap | Határértékek | Mérési módszer |
| alsó | felső |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| (16) | mól % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Kéntartalom | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

G23
  referencia-üzemanyag

Jellemzők

Mértékegység

Alap

Határértékek

Mérési módszer

alsó

felső

Összetétel:

Metán

92,5

91,5

93,5

(16)

mól %

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Kéntartalom

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| G25
  referencia-üzemanyag |
| --- |
| Jellemzők | Mértékegység | Alap | Határértékek | Mérési módszer |
| alsó | felső |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 86 | 84 | 88 | |
| (18) | mól % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Kéntartalom | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

G25
  referencia-üzemanyag

Jellemzők

Mértékegység

Alap

Határértékek

Mérési módszer

alsó

felső

Összetétel:

Metán

86

84

88

(18)

mól %

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Kéntartalom

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   A REFERENCIA-ÜZEMANYAGKÉNT HASZNÁLT PB-GÁZ MŰSZAKI ADATAI

A.   Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő táblázatok a. sorában megadott kibocsátási határértékek tekintetében vizsgált járművekhez referencia-üzemanyagként használt PB-gáz műszaki adatai

| Paraméter | Mértékegység | A üzemanyag | B üzemanyag | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összetétel: | | | | ISO 7941 |
| C3-tartalom | térfogat % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-tartalom | térfogat % | a többi | a többi | |
| < C3 , >C4 | térfogat % | legfeljebb 2 | legfeljebb 2 | |
| Olefinek | térfogat % | legfeljebb 12 | legfeljebb 14 | |
| Bepárlási maradék | mg/kg | legfeljebb 50 | legfeljebb 50 | ISO 13757 |
| Víz 0 oC-on | | mentes | mentes | szemrevételezés |
| Összes kéntartalom | mg/kg | legfeljebb 50 | legfeljebb 50 | EN 24260 |
| Hidrogén-szulfid | | nincs | nincs | ISO 8819 |
| Rézlemez-korrózió | osztályozás | 1. osztály | 1. osztály | ISO 6251 (20) |
| Szag | | jellemző | jellemző | |
| Oktánszám | | legalább 92,5 | legalább 92,5 | EN 589, B. melléklet |

Paraméter

Mértékegység

A üzemanyag

B üzemanyag

Mérési módszer

Összetétel:

ISO 7941

C3-tartalom

térfogat %

50 ± 2

85 ± 2

C4-tartalom

térfogat %

a többi

a többi

< C3 , >C4

térfogat %

legfeljebb 2

legfeljebb 2

Olefinek

térfogat %

legfeljebb 12

legfeljebb 14

Bepárlási maradék

mg/kg

legfeljebb 50

legfeljebb 50

ISO 13757

Víz 0 oC-on

mentes

mentes

szemrevételezés

Összes kéntartalom

mg/kg

legfeljebb 50

legfeljebb 50

EN 24260

Hidrogén-szulfid

nincs

nincs

ISO 8819

Rézlemez-korrózió

osztályozás

1. osztály

1. osztály

ISO 6251 (20)

Szag

jellemző

jellemző

Oktánszám

legalább 92,5

legalább 92,5

EN 589, B. melléklet

B.   Az ezen előírás 5.2.1. szakaszában szereplő táblázatok b1., b2. vagy c. sorában megadott kibocsátási határértékek tekintetében vizsgált járművekhez referencia-üzemanyagként használt PB-gáz műszaki adatai

| Paraméter | Mértékegység | A üzemanyag | B üzemanyag | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összetétel: | | | | ISO 7941 |
| C3-tartalom | térfogatszázalék | 50 ±2 | 85 ±2 | |
| C4-tartalom | térfogatszázalék | a többi | a többi | |
| < C3 , >C4 | térfogatszázalék | legfeljebb 2 | legfeljebb 2 | |
| Olefinek | térfogatszázalék | legfeljebb 12 | legfeljebb 14 | |
| Bepárlási maradék | mg/kg | legfeljebb 50 | legfeljebb 50 | ISO 13757 |
| Víz 0 oC-on | | mentes | mentes | szemrevételezés |
| Összes kéntartalom | mg/kg | legfeljebb 10 | legfeljebb 10 | EN 24260 |
| Hidrogén-szulfid | | nincs | nincs | ISO 8819 |
| Rézlemez-korrózió | Osztályozás | 1. osztály | 1. osztály | ISO 6251 (21) |
| Szag | | jellegzetes | jellegzetes | |
| Oktánszám | | legalább 92,5 | legalább 92,5 | EN 589, B. melléklet |

Paraméter

Mértékegység

A üzemanyag

B üzemanyag

Mérési módszer

Összetétel:

ISO 7941

C3-tartalom

térfogatszázalék

50 ±2

85 ±2

C4-tartalom

térfogatszázalék

a többi

a többi

< C3 , >C4

térfogatszázalék

legfeljebb 2

legfeljebb 2

Olefinek

térfogatszázalék

legfeljebb 12

legfeljebb 14

Bepárlási maradék

mg/kg

legfeljebb 50

legfeljebb 50

ISO 13757

Víz 0 oC-on

mentes

mentes

szemrevételezés

Összes kéntartalom

mg/kg

legfeljebb 10

legfeljebb 10

EN 24260

Hidrogén-szulfid

nincs

nincs

ISO 8819

Rézlemez-korrózió

Osztályozás

1. osztály

1. osztály

ISO 6251 (21)

Szag

jellegzetes

jellegzetes

Oktánszám

legalább 92,5

legalább 92,5

EN 589, B. melléklet

---

(1)  Ha ki kell számítani egy motor vagy jármű termikus hatásfokát, az üzemanyag fűtőértékét az alábbi összefüggés alapján lehet kiszámítani:

| Fajlagos energia (fűtőérték) (nettó), MJ/kg | = | (46,423 - 8,792d2+3,170d) (1- (x + y + s))+ 9,420s - 2,499x |
| --- | --- | --- |

Fajlagos energia (fűtőérték) (nettó), MJ/kg

=

(46,423 - 8,792d2+3,170d) (1- (x + y + s))+ 9,420s - 2,499x

ahol

| d | = | sűrűség 15 oC-on, |
| --- | --- | --- |
| x | = | a víz tömegaránya (százalék osztva 100-zal) |
| y | = | a hamu tömegaránya (százalék osztva 100-zal) |
| s | = | a kén tömegaránya (százalék osztva 100-zal) |

d

=

sűrűség 15 oC-on,

x

=

a víz tömegaránya (százalék osztva 100-zal)

y

=

a hamu tömegaránya (százalék osztva 100-zal)

s

=

a kén tömegaránya (százalék osztva 100-zal)

(2)  A specifikációban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(3)  A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ISO 4259 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(4)  A kiadás hónapja megfelelő időben megadásra kerül.

(5)  Meg kell adni a mérésekhez használt üzemanyag tényleges kéntartalmát.

(6)  Az oxidációs stabilitás ellenőrzése mellett is szükséges lehet az eltarthatóság korlátozása. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

(7)  A specifikációban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(8)  A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ISO 4259 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(9)  Meg kell adni az I. típusú mérésekhez használt üzemanyag tényleges kéntartalmát.

(10)  Az oxidációs stabilitás ellenőrzése mellett is szükséges lehet az eltarthatóság korlátozása. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

(11)  Az etanol üzemanyaghoz a motorgyártó előírása szerint cetánszámjavító adalék adható. A legnagyobb megengedett mennyiség 10 tömegszázalék.

(12)  A specifikációban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(13)  Hasonló ISO módszereket kell majd elfogadni, amikor azok kiadása az összes fenti tulajdonságra megtörténik.

(14)  Inert gázok +C2+

(15)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 oC) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

(16)  Inert gázok (az N2 kivételével) +C2+ +C2+

(17)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 oC) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

(18)  Inert gázok (az N2 kivételével) +C2+ +C2+

(19)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 oC) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

(20)  Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta korrodáló hatását a rézlemezre. Ezért az ilyen vegyületek felhasználása tilos, ha az kizárólag a mérés befolyásolása céljából történne.

(21)  Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta korrodáló hatását a rézlemezre. Ezért az ilyen vegyületek felhasználása tilos, ha az kizárólag a mérés befolyásolása céljából történne.

---

6. MELLÉKLET

Számítási példa

1.   ESC MÉRÉSEK

1.1.   Gáznemű kibocsátások

Az egyes üzemmódokban az eredmények kiszámításához szükséges mérési adatok az alábbiakban láthatók. Ebben a példában a CO és az NOx mérése száraz alapon, a szénhidrogéneké nedves alapon történt. A szénhidrogén-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, ami 3-mal szorozva megadja a C1 egyenértéket. A számítási módszer a többi üzemmódra is ugyanez.

| P
  (kW) | Ta

  K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | CH
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

CH

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

A száraz/nedves korrekciós tényező (KW,r
  ) kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 45.2. szakasz):

Formula

Formula

és

Formula

A nedves koncentrációk kiszámítása:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

Az NOx-re vonatkozó korrekciós (KH,D
  ) tényező kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 54.3. szakasz):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B = - 0,209 × 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

A kibocsátási tömegáramok kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 54.4. szakasz):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

CH = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

A fajlagos kibocsátások kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 54.5. szakasz):

A következő példa a CO-ra vonatkozik, a számítási módszer a többi komponensre is ugyanez.

Az egyes üzemmódok kibocsátási tömegáramait meg kell szorozni a 4A. melléklet 1. függelékének 2.7.1. szakaszában feltüntetett vonatkozó súlyozó tényezőkkel, és ezek összege megadja az egész ciklusra vonatkozó átlagos kibocsátási tömegáram értékét:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Az egyes üzemmódokban leadott motorteljesítményeket meg kell szorozni a 4A. melléklet 1. függelékének 2.7.1. szakaszában megadott vonatkozó súlyozó tényezőkkel, és ezek összege megadja az egész ciklusra vonatkozó átlagos motorteljesítmény értékét:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

A véletlenszerűen kiválasztott pont fajlagos NOx-kibocsátásának kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 54.6.1. szakasz):

A véletlenszerűen kiválasztott pontban az alábbi értékeket feltételezve:

| nZ | 1 600 min-
  1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass,Z | 487,9 g/h (a fenti képletekkel kiszámítva) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx,Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-
  1

MZ

495 Nm

NOx mass,Z

487,9 g/h (a fenti képletekkel kiszámítva)

P(n)Z

83 kW

NOx,Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

A kibocsátási érték meghatározása a mérési ciklusból (4A. melléklet, 1. függelék, 45.6.2. szakasz):

Az ESC mérések során a mérési pontot körülvevő négy üzemmódra a következőket feltételezve:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 - 484,3) / (641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

Az NOx-kibocsátási értékek összehasonlítása (4A. melléklet, 1. függelék, 45.6.3. szakasz):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708) / 5,708 = 2,98 százalék

1.2.   Szilárd kibocsátás

A részecskék mennyiségének mérése azon az elven alapul, hogy a részecskék mintavétele az egész ciklus alatt folyik, de a mintaáram és az anyagáramok (MSAM
  és GEDF
  ) meghatározása az egyes üzemmódokban külön történik. A GEDF
  kiszámítása az alkalmazott rendszertől függ. A következő példákban CO2-mérést és szénegyensúlyt feltételező módszert alkalmazó rendszer, illetve áramlásmérést használó rendszer szerepel. Teljes áramú hígítórendszer alkalmazása esetén a GEDF
  értékét az állandó térfogatú mintavevő rendszer közvetlenül méri.

A GEDF
  kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 6.2.3 és 6.2.4. szakasz):

A 4. üzemmódra a következő mérési adatokat feltételezve (a számítási módszer a többi üzemmódra is ugyanez):

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (százalék) | (százalék) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(százalék)

(százalék)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | szénegyensúlyt feltételezve |
| --- | --- |

a)

szénegyensúlyt feltételezve

| b) | áramlásmérést használó módszer |
| --- | --- |

b)

áramlásmérést használó módszer

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

A tömegáram kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 6.4. szakasz):

Az egyes üzemmódok GEDFW
  anyagáramait meg kell szorozni a 4A. melléklet 1. függelékének 2.7.1. szakaszában megadott vonatkozó súlyozó tényezőkkel, és ezek összege megadja az egész ciklusra vonatkozó átlagos GEDF
  értéket. A teljes mintaáram (MSAM
  ) az egyes üzemmódok mintaáramainak összege.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226+0,122+0,151+0,152+0,076+0,076+0,076+0,136+0,151+0,121+0,076+0,076+0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226+0,122+0,151+0,152+0,076+0,076+0,076+0,136+0,151+0,121+0,076+0,076+0,075

= 1,515 kg

A szűrőkön összegyűlt részecskék tömegét 2,5 mg-nak feltételezve:

Formula

Korrekció a háttér-értékekkel (választható)

A háttér-értékekre az alábbi mérési eredményeket feltételezve (a DF hígítási tényező kiszámítását az e melléklet 3.1. szakasza írja le, így az itt nem szerepel):

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| A DF összegzése | = [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

A DF összegzése

= [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

A fajlagos kibocsátás kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 6.5. szakasz):

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

háttér-koncentrációk miatti korrekcióval:

Formula,

A fajlagos súlyozó tényező kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 6.6. szakasz):

A 4. üzemmódra a fent kiszámított értékeket feltételezve: Wfei = (0,152 × 3 604,6)/(1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Ez az érték a megkívánt 0,10±0,003 értéken belül van.

2.   ELR MÉRÉS

Mivel a Bessel-szűrés teljesen új átlagoló eljárás a kipufogógázra vonatkozó európai előírásokban, az alábbiak ismertetik a Bessel-szűrőt, valamint tartalmaznak egy-egy példát a Bessel-algoritmus felállítására és a végső füstérték kiszámítására. A Bessel-algoritmus állandói csak az opacitásmérő kialakításától és az adatgyűjtő rendszer lekérdezési gyakoriságától függenek. Ajánlott, hogy a különböző lekérdezési gyakoriságokra az opacitásmérő gyártója megadja a Bessel-szűrő végső állandóit, a felhasználó pedig ezeket az állandókat használja a Bessel-algoritmus felállításához és a füstértékek kiszámításához.

2.1.   Általános megjegyzések a Bessel-szűrőhöz

A nagy frekvenciákon tapasztalható torzulások miatt a nyers opacitási jel általában erősen szórt jelleget mutat. E nagyfrekvenciás torzulások kiküszöbölése céljából az ELR méréseknél Bessel-szűrőt kell használni. Maga a Bessel-szűrő egy rekurzív, másodrendű, aluláteresztő szűrő, amellyel – túllendülés nélkül – a leggyorsabb jelfelfutás érhető el.

A kipufogócsőben egy valós idejű hígítatlan kipufogógáz-csóvát feltételezve, minden opacitásmérő késésben lévő és különbözőképpen mért opacitási jelsorozatot ad. A késés és a mért opacitási jelsorozat nagyságrendje elsősorban az opacitásmérő mérlegkamrájának geometriájától függ, beleértve a kipufogógáz-mintavevő vezetékeket is, valamint attól az időtől, amire az opacitásmérő elektronikájának a jel feldolgozásához szüksége van. Az e két hatást jellemző értékeket fizikai és villamos válaszidőnek nevezik, amelyek minden opacitásmérő-típusnál egy egyedi szűrőt jelentenek.

A Bessel-szűrő alkalmazásának célja az, hogy olyan egységes, átfogó szűrőkarakterisztikát biztosítson a teljes opacitásmérő rendszerre, amely a következőkből áll:

| a) | az opacitásmérő fizikai válaszideje (tp
  ), |
| --- | --- |

a)

az opacitásmérő fizikai válaszideje (tp
  ),

| b) | az opacitásmérő villamos válaszideje (te
  ), |
| --- | --- |

b)

az opacitásmérő villamos válaszideje (te
  ),

| c) | az alkalmazott Bessel-szűrő válaszideje (tF
  ). |
| --- | --- |

c)

az alkalmazott Bessel-szűrő válaszideje (tF
  ).

A rendszer eredő tAver
  válaszideje az alábbi összefüggésből adódik:

Formula,

és ahhoz, hogy ugyanazt a füstértéket adják, ennek minden opacitásmérő-típusnál azonosnak kell lennie. Ezért a Bessel-szűrőt úgy kell kialakítani, hogy a szűrő tF
  válaszideje az egyes opacitásmérők tp
  fizikai válaszidejével és te
  villamos válaszidejével együtt a kívánt tAver
  eredő válaszidőt adja. Mivel a tp
  és a te
  minden opacitásmérőnél adott érték, és ezen előírásban a tAver
  értékére 1,0 s van előírva, a tF
  az alábbiak szerint számítható ki:

Formula

Definíció szerint a szűrő tF
  válaszideje egy ugrásszerű bemeneti jelre adott szűrt kimeneti jel 10 %-a és 90 %-a között eltelt felfutási idő. Ezért a Bessel-szűrő határfrekvenciáját iterációval úgy kell meghatározni, hogy a Bessel-szűrő válaszideje illeszkedjék a kívánt felfutási időhöz.

a. ábra

Az ugrásszerű bemeneti jel és a szűrt kimeneti jel

Image

Az a. ábrán az ugrásszerű bemeneti jel és a Bessel-szűrésű kimeneti jel, továbbá a Bessel-szűrő (tF
  ) válaszideje látható.

A végleges Bessel-algoritmus felállítása egy többlépéses eljárás, amelynél több iterációs ciklusra van szükség. Az iterációs eljárás elve a következő:

Image

2.2.   A Bessel-algoritmus használata

Ebben a példában a 4A. melléklet 1. függelékének 7.1. szakasza szerint a fenti iterációs eljárással több lépésben kapott Bessel-algoritmus szerepel.

Az opacitásmérőre és az adatgyűjtő rendszerre az alábbi jellemzőket feltételezve:

| a) | fizikai válaszidő, tp | = 0,15 s, |
| --- | --- | --- |
| b) | villamos válaszidő, te | = 0,05 s, |
| c) | eredő válaszidő, tAver | = 1,00 s (ezen előírás szerint), |
| d) | lekérdezési gyakoriság | = 150/s. |

a)

fizikai válaszidő, tp

= 0,15 s,

b)

villamos válaszidő, te

= 0,05 s,

c)

eredő válaszidő, tAver

= 1,00 s (ezen előírás szerint),

d)

lekérdezési gyakoriság

= 150/s.

1. lépés: A Bessel-szűrőre megkívánt tF válaszidő:

Formula

2. lépés: A határfrekvencia becslése, és az E és K Bessel-állandó kiszámítása az első iterációhoz:

| fc | = |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | = |
| E | = |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Ez a következő Bessel-algoritmust adja:

Yi = Yi-1+7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

ahol Si
  az ugrásszerű bemeneti jel értéke (0 vagy 1), az Yi
  pedig a kimeneti jel szűrt értéke.

3. lépés: A Bessel-szűrő alkalmazása ugrásszerű bemeneti jelre:

Definíció szerint a szűrő tF
  válaszideje egy ugrásszerű bemeneti jelre adott szűrt kimeneti jel 10 %-a és 90 %-a között eltelt felfutási idő. A kimeneti jel 10 %-ához (t10
  ) és 90 %-ához (t90
  ) tartozó idő meghatározásához a Bessel-szűrőt egy ugrásszerű bemeneti jelre kell alkalmazni a fenti fc
  , E és K értékek felhasználásával.

Az index-számok, az ugrásszerű bemenő jel ideje és értékei, valamint a szűrt kimenő jelek eredő értékei az első és a második iterációra a B. táblázatban láthatók. A t10
  -zel és a t90
  -nel szomszédos pontok félkövérrel szedett számokkal vannak kiemelve.

A B. táblázatban az első iterációnál a 10 %-os érték a 30-as és 31-es indexszám közé, a 90 %-os érték pedig a 191-es és 192-es indexszám közé esik. A tF,iter
  kiszámításához a t10
  és t90
  pontos értékeit lineáris interpolációval kell meghatározni a szomszédos mérési pontokból az alábbiak szerint:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

ahol az outupper
  , illetve az outlower
  a Bessel-szűrésű kimeneti jel megfelelő szomszédos pontjai, a tlower
  pedig a szomszédos időpont ideje, a B. táblázat szerint.

t10 = 0,200000+0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333+0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

4. lépés: A szűrő válaszideje az első iterációs ciklusban:

tF,iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

5. lépés: A szűrő megkívánt és számított válaszideje közötti eltérés az első iterációs ciklusban:

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

6. lépés: Az iterációs kritérium teljesülésének ellenőrzése:

A |Δ| ≤ 0,01 kritériumnak kell teljesülnie. Mivel 0,081641 > 0,01, az iterációs kritérium nem teljesül, és újabb iterációs ciklust kell kezdeni. Ehhez az iterációs ciklushoz új határfrekvenciát kell kiszámítani az fc
  -ből és a Δ-ból, a következők szerint: fc,new = 0,318152 × (1 +0,081641) = 0,344126 Hz

Ezt az új határfrekvenciát kell használni a második iterációs ciklusban, amely a 2. lépéssel kezdődik. Az iterációt addig kell ismételni, amíg nem teljesül az iterációs kritérium. Az első és a második iteráció eredményeként kapott értékeket az A. táblázat foglalja össze.

A. táblázat

Az első és a második iteráció értékei

| Paraméter | 1. iteráció | 2. iteráció |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF,iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc,new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Paraméter

1. iteráció

2. iteráció

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF,iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc,new

(Hz)

0,344126

0,346417

7. lépés: A végleges Bessel-algoritmus:

Amikor teljesül az iterációs kritérium, a 2. lépéssel ki kell számítani a Bessel-szűrő végső állandóit és a végső Bessel-algoritmust. Ebben a példában az iterációs kritérium a második iterációban teljesült (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Ezután a végső algoritmus használható az átlagolt füstértékek meghatározásához (lásd a következő 2.3. szakaszt).

Yi = Yi-1+8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

B. táblázat

Az ugrásszerű bemeneti jel és a Bessel-szűrésű kimeneti jel értékei az első és a második iterációs ciklushoz

| i index
  [-] | Idő
  s | Ugrásszerű bemeneti jel, Si


  [-] | Szűrt kimeneti jel,Yi
  [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. iteráció | 2. iteráció |
| - 2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

i index

[-]

Idő

s

Ugrásszerű bemeneti jel, Si

[-]

Szűrt kimeneti jel,Yi
  [-]

1. iteráció

2. iteráció

- 2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3.   A füstértékek kiszámítása

Az alábbi folyamatábrán a végső füstérték meghatározásának általános eljárása látható.

Image

A b. ábrán az ELR mérésnél az első terheléskor mért nyers opacitási jelek, valamint a szűrés nélküli és szűrt fényelnyelési együtthatók (k értékek) láthatók, továbbá fel van tüntetve a szűrt k görbe Ymax1,A
  legnagyobb értéke (csúcs). Ennek megfelelően a C. táblázat az i index értékeit, az időt (a lekérdezési gyakoriság 150/s), a nyers opacitást, a szűrés nélküli és a szűrt k értéket tartalmazza. A szűrés az e melléklet 2.2. szakaszában felállított Bessel-algoritmus állandóinak felhasználásával történt. Az adatok nagy száma miatt a táblázatban csak a kezdeti és a csúcs közelében lévő füstértékek szerepelnek.

b. ábra

A mért N opacitás, a szűrés nélküli k értékek és a szűrt k értékek

Image

A csúcsérték (i = 272) kiszámítása a C. táblázat alábbi adatai alapján történt. Minden további egyedi füstérték ugyanilyen módon kerül kiszámításra. Az algoritmus indításához az S-1
  , az S-2
  , az Y-1
  és az Y-2
  értéke 0.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| i index | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-
  1) | 0,427392 |
| S270 (m-
  1) | 0,427532 |
| Y271 (m-
  1) | 0,542383 |
| Y270 (m-
  1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

i index

272

N ( %)

16,783

S271 (m-
  1)

0,427392

S270 (m-
  1)

0,427532

Y271 (m-
  1)

0,542383

Y270 (m-
  1)

0,542337

A k érték kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 7.3.1. szakasz):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m-
  1

Ez az érték az alábbi egyenletben az S272
  -nek felel meg.

A Bessel-átlagolású füstérték kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 7.3.2. szakasz):

A következő egyenletben a fenti 2.2. szakasz Bessel-állandói szerepelnek. A fent kiszámított szűrés nélküli tényleges k érték az S272
  -nek (Si
  ) felel meg. Az S271
  (Si-1
  ) és az S270
  (Si-2
  ) a két előző szűrés nélküli k érték, az Y271
  (Yi-1
  ) és az Y270
  (Yi-2
  ) pedig a két előző szűrt k érték.

| Y272 = | 0,542383+8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392+0,427532 - 4 × 0,542337) +0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-
  1 |

Y272 =

0,542383+8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392+0,427532 - 4 × 0,542337) +0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-
  1

Ez az érték az Ymax1,A
  -nak felel meg az alábbi egyenletben.

A végső füstérték kiszámítása (4A. melléklet, 1. függelék, 7.3.3. szakasz):

A további számításhoz az egyes füstértéksorozatokból a legnagyobb szűrt k értéket kell felhasználni. Az alábbi értékek feltételezésével:

| Fordulatszám | Ymax (m-
  1) |
| --- | --- |
| 1. ciklus | 2. ciklus | 3. ciklus |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Fordulatszám

Ymax (m-
  1)

1. ciklus

2. ciklus

3. ciklus

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424+0,5435+0,5587) / 3 = 0,5482 m-
  1

SVB = (0,5596+0,5400+0,5389) / 3 = 0,5462 m-
  1

SVC = (0,4912+0,5207+0,5177) / 3 = 0,5099 m-
  1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m-
  1

A ciklus hitelessége (4A. melléklet, 1. függelék, 3.4. szakasz)

Az SV füstérték kiszámítása előtt a ciklust hitelesíteni kell a füstértékek relatív szórásának kiszámításával, a három ciklus mindegyik fordulatszámára.

| Fordulatszám | Átlagos SV (m-
  1) | abszolút szórás (m-
  1) | relatív szórás (százalék) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Fordulatszám

Átlagos SV (m-
  1)

abszolút szórás (m-
  1)

relatív szórás (százalék)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

Ebben a példában a 15 %-os hitelességi kritérium minden fordulatszámnál teljesül.

C. táblázat

Az N opacitás értékei, és a szűrés nélküli és szűrt k értékek a terhelés kezdetén

| i index
  [-] | Idő
  s | Opacitás, N

  százalék | Szűrés nélküli k érték
  [m-1] | Szűrt k érték
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

i index

[-]

Idő

s

Opacitás, N

százalék

Szűrés nélküli k érték

[m-1]

Szűrt k érték

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Az N opacitás értékei, és a szűrés nélküli és szűrt k értékek az Ymax1,A
  (csúcsérték, félkövérrel szedett számmal jelölve) környezetében

| i index
  [-] | Idő
  (s) | Opacitás, N

  százalék | Szűrés nélküli k érték
  [m-1] | Szűrt k érték
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

i index

[-]

Idő

(s)

Opacitás, N

százalék

Szűrés nélküli k érték

[m-1]

Szűrt k érték

[m-1]

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   ETC MÉRÉSEK

3.1.   Gáznemű kibocsátások (dízelmotor)

Az alábbi mérési eredményeket feltételezve egy térfogat-kiszorításos szivattyút (állandó térfogatú mintavétel) használó rendszerben:

| V0 (m3/ford.) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (ford.) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/ford.)

0,1776

Np (ford.)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

A hígított kipufogógáz áramának kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.1. szakasz):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273 / (101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

Az NOx korrekciós tényezőjének kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.2. szakasz):

Formula

A háttér-koncentrációkkal korrigált koncentrációk kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.3.1.1. szakasz):

Üzemanyagként C1H1,8 összetételű dízelt feltételezve:

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

A kibocsátási tömegáram kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. szakasz):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

A fajlagos kibocsátások kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.4. szakasz):

Formula = 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula = 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula = 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Szilárd kibocsátás (dízelmotor)

Az alábbi mérési eredményeket feltételezve egy térfogat-kiszorításos szivattyút (állandó térfogatú mintavétel) használó kétszeres hígítású rendszerben:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf,p (mg) | 3,030 |
| Mf,b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| Romlási tényező | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf,p (mg)

3,030

Mf,b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

Romlási tényező

18,69

Wact (kWh)

62,72

A kibocsátott tömeg kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 5.1. szakasz):

Mf = 3,030+0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

A háttérértékkel korrigált kibocsátott tömeg kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 5.1. szakasz):

Formula

A fajlagos kibocsátás kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 5.2. szakasz):

Formula = 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula = 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, ha volt háttérérték miatti korrekció

3.3.   Gáznemű kibocsátások (sűrített földgázzal működő motor)

Az alábbi mérési eredményeket feltételezve egy térfogat-kiszorításos szivattyút (állandó térfogatú mintavétel) használó kétszeres hígítású rendszerben:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce (százalék) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce (százalék)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Az NOx korrekciós tényezőjének kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.2. szakasz):

Formula

A metántól különböző szénhidrogének (NMHC) koncentrációjának kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. szakasz):

| a) | Gázkromatográfiás módszer
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

Gázkromatográfiás módszer

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| b) | Metánkiválasztót használó módszer: |
| --- | --- |

b)

Metánkiválasztót használó módszer:

0,04 metánhatásfokot és 0,98 etánhatásfokot feltételezve (4A. melléklet, 5. függelék, 1.8.4. szakasz):

Formula

A háttér-koncentrációkkal korrigált koncentrációk kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.3.1.1. szakasz):

C1H4 összetételű G20 referencia-üzemanyagot (100 % metán) feltételezve:

Formula

Formula

A metántól különböző szénhidrogének esetében a háttér-koncentráció a HCconcd
  és a CH4concd
  különbsége

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

A kibocsátási tömegáram kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. szakasz):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

A fajlagos kibocsátások kiszámítása (4A. melléklet, 2. függelék, 4.4. szakasz):

Formula = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula = 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula = 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   λ-ELTOLÓDÁSI TÉNYEZŐ

4.1.   A λ-eltolódási tényező (Sλ) kiszámítása
   (1)

Formula

ahol

Sλ= λ-eltolódási tényező

inert %= az üzemanyagban lévő inert gázok (azaz N2, CO2, He stb.), térfogatszázalék

Formula

n és m= az üzemanyagban lévő szénhidrogéneket megadó átlagos CnHm összetétel sztöchiometriai együtthatói, azaz:

Formula

Formula

ahol

| CH4 | = | az üzemanyagban lévő metán, térfogatszázalék |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | az üzemanyagban lévő összes C2-szénhidrogén (például C2H6, C2H4 stb.), térfogatszázalék |
| C3 | = | az üzemanyagban lévő összes C3-szénhidrogén (például C3H8, C3H6 stb.), térfogatszázalék |
| C4 | = | az üzemanyagban lévő összes C4-szénhidrogén (például C4H10, C4H8 stb.), térfogatszázalék |
| C5 | = | az üzemanyagban lévő összes C5-szénhidrogén (például C5H12, C5H10 stb.), térfogatszázalék |
| hígító anyag | = | az üzemanyagban lévő összes hígító gáz (azaz , N2, CO2, He stb.), térfogatszázalék |

CH4

=

az üzemanyagban lévő metán, térfogatszázalék

C2

=

az üzemanyagban lévő összes C2-szénhidrogén (például C2H6, C2H4 stb.), térfogatszázalék

C3

=

az üzemanyagban lévő összes C3-szénhidrogén (például C3H8, C3H6 stb.), térfogatszázalék

C4

=

az üzemanyagban lévő összes C4-szénhidrogén (például C4H10, C4H8 stb.), térfogatszázalék

C5

=

az üzemanyagban lévő összes C5-szénhidrogén (például C5H12, C5H10 stb.), térfogatszázalék

hígító anyag

=

az üzemanyagban lévő összes hígító gáz (azaz Formula, N2, CO2, He stb.), térfogatszázalék

4.2.   Példák az Sλ λ-eltolódási tényező kiszámítására:

1. példa: G25: CH4 = 86 százalék, N2 = 14 százalék (térfogat)

Formula

Formula

Formula

2. példa: GR: CH4 = 87 százalék, C2H6 = 13 százalék (térfogat)

Formula

Formula

Formula

3. példa: USA: CH4 = 89 százalék, C2H6 = 4,5 százalék, C3H8 = 2,3 százalék, C6H14 = 0,2 százalék, O2 = 0,6 százalék, N2 = 4 százalék

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Gépjármű-üzemanyagok sztöchiometriai levegő/üzemanyag arányai – SAE J1829, 1987 június. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals (Belsőégésű motorok alapjai), McGraw-Hill, 1988, 3.4. fejezet: „Combustion stoichiometry” (Az égés sztöchiometriája). (68–72. oldal)

---

7. MELLÉKLET

A kibocsátáscsökkentő rendszerek tartóssági vizsgálatára vonatkozó eljárások

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet részletesen leírja a romlási tényezők meghatározása céljából egy tartampróba keretében vizsgálandó motorcsalád kiválasztási eljárásait. Ezeket a romlási tényezőket az időszakos átvizsgáláson áteső motor mért károsanyag-kibocsátásaira alkalmazzák, mely átvizsgálás célja annak ellenőrzése, hogy a használatban lévő motor károsanyag-kibocsátása annak a járműnek a tartóssági ideje alatt, amelybe a motort beépítették, mindvégig megfelel-e az ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázataiban megadott vonatkozó kibocsátási határértékeknek.

Ez a melléklet részletesen leírja a tartampróba alatt elvégezhető, a motor kibocsátással kapcsolatos és kibocsátással nem kapcsolatos karbantartását is. Ez a karbantartás használatban lévő motoron történik, és az új nagy teljesítményű motorok tulajdonosai tájékoztatást kapnak róla.

2.   A MOTOROK KIVÁLASZTÁSA A HASZNOS ÉLETTARTAMRA VONATKOZÓ ROMLÁSI TÉNYEZŐK MEGHATÁROZÁSA CÉLJÁBÓL

| 2.1. | A romlási tényezők meghatározása céljából az ezen előírás 7.1. szakaszában meghatározott motorcsaládból kell motorokat kiválasztani a kibocsátásmérésre. |
| --- | --- |

2.1.

A romlási tényezők meghatározása céljából az ezen előírás 7.1. szakaszában meghatározott motorcsaládból kell motorokat kiválasztani a kibocsátásmérésre.

| 2.2. | Különböző motorcsaládokból származó motorokból is kialakíthatók motorcsaládok, az alkalmazott kipufogógáz-utókezelő rendszer alapján. Ahhoz, hogy különböző hengerszámú és különböző hengerkonfigurációjú, de a kipufogógáz-utókezelő rendszer vonatkozásában ugyanolyan műszaki specifikációjú és beszerelésű motorokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer tekintetében ugyanazon motorcsaládba lehessen besorolni, a gyártónak adatokat kell szolgáltatnia a jóváhagyó hatóság számára, amelyek bizonyítják, hogy az ilyen motorok károsanyag-kibocsátása hasonló. |
| --- | --- |

2.2.

Különböző motorcsaládokból származó motorokból is kialakíthatók motorcsaládok, az alkalmazott kipufogógáz-utókezelő rendszer alapján. Ahhoz, hogy különböző hengerszámú és különböző hengerkonfigurációjú, de a kipufogógáz-utókezelő rendszer vonatkozásában ugyanolyan műszaki specifikációjú és beszerelésű motorokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer tekintetében ugyanazon motorcsaládba lehessen besorolni, a gyártónak adatokat kell szolgáltatnia a jóváhagyó hatóság számára, amelyek bizonyítják, hogy az ilyen motorok károsanyag-kibocsátása hasonló.

| 2.3. | A motor gyártójának ki kell választania egy, az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládot reprezentáló motort az e melléklet 3.2. szakaszában meghatározott tartampróba keretében történő vizsgálathoz, az ezen előírás 7.2. szakaszában megadott motorkiválasztási kritériumok szerint, és a vizsgálat megkezdése előtt a jóváhagyó hatóságnak azt be kell jelentenie. |
| --- | --- |

2.3.

A motor gyártójának ki kell választania egy, az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládot reprezentáló motort az e melléklet 3.2. szakaszában meghatározott tartampróba keretében történő vizsgálathoz, az ezen előírás 7.2. szakaszában megadott motorkiválasztási kritériumok szerint, és a vizsgálat megkezdése előtt a jóváhagyó hatóságnak azt be kell jelentenie.

| 2.3.1. | Ha a jóváhagyó hatóság úgy véli, hogy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátása jobban jellemezhető egy másik motorral, akkor a vizsgált motort a típusjóváhagyó hatóság választja ki a motor gyártójával folytatott konzultáció után. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ha a jóváhagyó hatóság úgy véli, hogy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátása jobban jellemezhető egy másik motorral, akkor a vizsgált motort a típusjóváhagyó hatóság választja ki a motor gyártójával folytatott konzultáció után.

3.   A ROMLÁSI TÉNYEZŐK MEGHATÁROZÁSA

3.1.   Általános előírások

Az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládra alkalmazandó romlási tényezőket egy, az összesített kilométer-teljesítményen és használaton alapuló eljárással (tartampróba) kell meghatározni, aminek része a gáznemű és szilárd kibocsátások ESC és ETC mérésekkel való rendszeres vizsgálata.

3.2.   A tartampróba programja

A tartampróbát a gyártó választása szerint vagy a kiválasztott alapmotorral felszerelt jármű egy „tényleges tartampróba” program szerinti tényleges üzemeltetésével, vagy a kiválasztott alapmotor „motorfékpados tartampróba” program szerinti üzemeltetésével lehet végrehajtani.

| 3.2.1. | Tényleges és motorfékpados tartampróba |
| --- | --- |

3.2.1.

Tényleges és motorfékpados tartampróba

| 3.2.1.1. | A gyártónak a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően meg kell határoznia a motorokra vonatkozó összesített kilométer-teljesítmény és használat formáját és mértékét. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

A gyártónak a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően meg kell határoznia a motorokra vonatkozó összesített kilométer-teljesítmény és használat formáját és mértékét.

| 3.2.1.2. | A gyártó határozza meg, hogy mikor kell az ESC és ETC mérésekkel a motort vizsgálni a gáznemű és szilárd kibocsátások tekintetében. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

A gyártó határozza meg, hogy mikor kell az ESC és ETC mérésekkel a motort vizsgálni a gáznemű és szilárd kibocsátások tekintetében.

| 3.2.1.3. | Az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád összes motorjára egyetlen motorműködtetési programot kell használni. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád összes motorjára egyetlen motorműködtetési programot kell használni.

| 3.2.1.4. | A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével minden vizsgálati ponton elég csak egy mérési ciklust (vagy ESC vagy ETC mérés) lefuttatni, a másik mérési ciklust csak a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével minden vizsgálati ponton elég csak egy mérési ciklust (vagy ESC vagy ETC mérés) lefuttatni, a másik mérési ciklust csak a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.

| 3.2.1.5. | Az utókezelő rendszer szerint különböző motorcsaládok működtetési programjai különbözhetnek egymástól. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Az utókezelő rendszer szerint különböző motorcsaládok működtetési programjai különbözhetnek egymástól.

| 3.2.1.6. | A működtetési programok rövidebbek lehetnek, mint a hasznos élettartam, feltéve, hogy a vizsgálati pontok száma a 3.5.2. szakasznak megfelelően lehetővé teszi a mérési eredmények megfelelő extrapolálását. Mindenesetre a tartampróbára vonatkozó időszakok nem lehetnek rövidebbek, mint a 3.2.1.8. szakasz táblázatában megadottak. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

A működtetési programok rövidebbek lehetnek, mint a hasznos élettartam, feltéve, hogy a vizsgálati pontok száma a 3.5.2. szakasznak megfelelően lehetővé teszi a mérési eredmények megfelelő extrapolálását. Mindenesetre a tartampróbára vonatkozó időszakok nem lehetnek rövidebbek, mint a 3.2.1.8. szakasz táblázatában megadottak.

| 3.2.1.7. | A gyártónak meg kell adnia az összesített használat (megtett távolság) legkisebb mennyisége és a fékpadon való járatás ideje (óra) közötti korrelációt, például az üzemanyag-fogyasztással való korrelációt, a járműsebesség-fordulatszám korrelációt stb. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

A gyártónak meg kell adnia az összesített használat (megtett távolság) legkisebb mennyisége és a fékpadon való járatás ideje (óra) közötti korrelációt, például az üzemanyag-fogyasztással való korrelációt, a járműsebesség-fordulatszám korrelációt stb.

| 3.2.1.8. | Az összesített használat legkisebb mennyisége







  A motort használó jármű kategóriája | Az összesített használat legkisebb mennyisége | Hasznos élettartam (ezen előírás szakaszai) |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 kategóriájú járművek | 100 000 km | 5.3.1.1. szakasz |
| N2 kategóriájú járművek | 125 000 km | 5.3.1.2. szakasz |
| N3 kategóriájú járművek legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett tömeggel | 125 000 km | 5.3.1.2. szakasz |
| N3 kategóriájú járművek 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett tömeggel | 167 000 km | 5.3.1.3. szakasz |
| M2 kategóriájú járművek | 100 000 km | 5.3.1.1. szakasz |
| I., II., A. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett tömeggel | 125 000 km | 5.3.1.2. szakasz |
| III. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett tömeggel | 167 000 km | 5.3.1.3. szakasz |

3.2.1.8.

Az összesített használat legkisebb mennyisége

A motort használó jármű kategóriája

Az összesített használat legkisebb mennyisége

Hasznos élettartam (ezen előírás szakaszai)

N1 kategóriájú járművek

100 000 km

5.3.1.1. szakasz

N2 kategóriájú járművek

125 000 km

5.3.1.2. szakasz

N3 kategóriájú járművek legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett tömeggel

125 000 km

5.3.1.2. szakasz

N3 kategóriájú járművek 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett tömeggel

167 000 km

5.3.1.3. szakasz

M2 kategóriájú járművek

100 000 km

5.3.1.1. szakasz

I., II., A. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett tömeggel

125 000 km

5.3.1.2. szakasz

III. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett tömeggel

167 000 km

5.3.1.3. szakasz

| 3.2.1.9. | A tényleges tartampróba programját részletesen le kell írni a jóváhagyási kérelemben, és a program megkezdése előtt be kell jelenteni a jóváhagyó hatóságnál. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

A tényleges tartampróba programját részletesen le kell írni a jóváhagyási kérelemben, és a program megkezdése előtt be kell jelenteni a jóváhagyó hatóságnál.

| 3.2.2. | Ha a jóváhagyó hatóság úgy dönt, hogy további ESC és ETC méréseket kell végezni a gyártó által kiválasztott pontok között, akkor erről értesíteni a gyártót. A tényleges tartampróba vagy a fékpados tartampróba módosított programját a jóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó készíti el. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ha a jóváhagyó hatóság úgy dönt, hogy további ESC és ETC méréseket kell végezni a gyártó által kiválasztott pontok között, akkor erről értesíteni a gyártót. A tényleges tartampróba vagy a fékpados tartampróba módosított programját a jóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó készíti el.

3.3.   A motor vizsgálata

| 3.3.1. | A tartampróba indítása |
| --- | --- |

3.3.1.

A tartampróba indítása

| 3.3.1.1. | A gyártónak az utókezelő rendszer szerinti minden motorcsaládra meg kell határoznia azt az üzemóraszámot, ami után az utókezelő rendszer működése stabilizálódik. A jóváhagyó hatóság kérésére a gyártó az ennek meghatározásához használt adatokat és elemzéseket rendelkezésre bocsátja. Alternatívaként a gyártó azt is választhatja, hogy az utókezelő rendszer stabilizálása céljából 125 órán keresztül működteti a motort. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

A gyártónak az utókezelő rendszer szerinti minden motorcsaládra meg kell határoznia azt az üzemóraszámot, ami után az utókezelő rendszer működése stabilizálódik. A jóváhagyó hatóság kérésére a gyártó az ennek meghatározásához használt adatokat és elemzéseket rendelkezésre bocsátja. Alternatívaként a gyártó azt is választhatja, hogy az utókezelő rendszer stabilizálása céljából 125 órán keresztül működteti a motort.

| 3.3.1.2. | A 3.3.1.1. szakaszban meghatározott stabilizálási időszak lesz a tartampróba kezdete. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

A 3.3.1.1. szakaszban meghatározott stabilizálási időszak lesz a tartampróba kezdete.

| 3.3.2. | Vizsgálat tényleges használatban |
| --- | --- |

3.3.2.

Vizsgálat tényleges használatban

| 3.3.2.1. | A stabilizálás után a motor a fenti 3.2. szakasz szerint a gyártó által választott tartampróba-program szerint működik. A tartampróba programjában a gyártó által meghatározott, illetve adott esetben a jóváhagyó hatóság által a 3.2.2. szakasznak megfelelően előírt időközönként a motort ESC és ETC mérésekkel vizsgálni kell a gáznemű és szilárd kibocsátások tekintetében. Ha a 3.2. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy minden vizsgálati ponton csak egy mérési ciklust (ESC vagy ETC) futtatnak le, akkor a másik mérési ciklust (ESC vagy ETC) a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

A stabilizálás után a motor a fenti 3.2. szakasz szerint a gyártó által választott tartampróba-program szerint működik. A tartampróba programjában a gyártó által meghatározott, illetve adott esetben a jóváhagyó hatóság által a 3.2.2. szakasznak megfelelően előírt időközönként a motort ESC és ETC mérésekkel vizsgálni kell a gáznemű és szilárd kibocsátások tekintetében. Ha a 3.2. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy minden vizsgálati ponton csak egy mérési ciklust (ESC vagy ETC) futtatnak le, akkor a másik mérési ciklust (ESC vagy ETC) a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.

| 3.3.2.2. | A tartampróba alatt a motoron a karbantartást a 4. szakasz szerint kell végezni. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

A tartampróba alatt a motoron a karbantartást a 4. szakasz szerint kell végezni.

| 3.3.2.3. | A tartampróba alatt lehet végezni nem tervszerű karbantartást is a motoron vagy a járművön, például, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer kimondottan olyan problémát észlelt, amely miatt a hibajelző (MI) bekapcsolódott. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

A tartampróba alatt lehet végezni nem tervszerű karbantartást is a motoron vagy a járművön, például, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer kimondottan olyan problémát észlelt, amely miatt a hibajelző (MI) bekapcsolódott.

3.4.   Jegyzőkönyv

| 3.4.1. | A tartampróba során végzett valamennyi kibocsátásmérés (ESC és ETC) eredményét a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. Ha egy kibocsátásmérést érvénytelennek nyilvánítanak, a gyártónak indokolnia kell, hogy miért lett érvénytelen a mérés. Ilyen esetben új ESC és ETC méréssorozatot kell lefolytatni a tartampróba következő 100 óráján belül. |
| --- | --- |

3.4.1.

A tartampróba során végzett valamennyi kibocsátásmérés (ESC és ETC) eredményét a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. Ha egy kibocsátásmérést érvénytelennek nyilvánítanak, a gyártónak indokolnia kell, hogy miért lett érvénytelen a mérés. Ilyen esetben új ESC és ETC méréssorozatot kell lefolytatni a tartampróba következő 100 óráján belül.

| 3.4.2. | Ha egy gyártó a tartampróba során a romlási tényezők megállapítása céljából vizsgál egy motort, akkor a gyártónak nyilvántartásában a tartampróba alatt a motoron elvégzett összes kibocsátásmérésre és karbantartásra vonatkozó minden információt meg kell őriznie. Ezeket az információkat a tartampróba során végzett kibocsátásmérési eredményekkel együtt be kell nyújtania a jóváhagyó hatósághoz. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ha egy gyártó a tartampróba során a romlási tényezők megállapítása céljából vizsgál egy motort, akkor a gyártónak nyilvántartásában a tartampróba alatt a motoron elvégzett összes kibocsátásmérésre és karbantartásra vonatkozó minden információt meg kell őriznie. Ezeket az információkat a tartampróba során végzett kibocsátásmérési eredményekkel együtt be kell nyújtania a jóváhagyó hatósághoz.

3.5.   A romlási tényezők meghatározása

| 3.5.1. | Az ESC és ETC mérésekkel mért valamennyi káros anyagra a tartampróba valamennyi vizsgálati pontján kapott összes mérési eredményre regresszióanalízist kell elvégezni. Az egyes káros anyagokra kapott minden mérési eredményt az ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázataiban az adott káros anyagra megadott határérték tizedesjegyei plusz egy tizedesjegy pontossággal kell kifejezni. Ha a 3.2. szakasznak megfelelően arról született megállapodás, hogy minden vizsgálati ponton csak egy mérési ciklust (ESC vagy ETC) futtatnak le, és a másik mérési ciklus (ESC vagy ETC) a tartampróba kezdetén és végén lesz lefuttatva, akkor a regresszióanalízist csak az egyes vizsgálati pontokon lefuttatott mérési ciklus eredményeire kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.5.1.

Az ESC és ETC mérésekkel mért valamennyi káros anyagra a tartampróba valamennyi vizsgálati pontján kapott összes mérési eredményre regresszióanalízist kell elvégezni. Az egyes káros anyagokra kapott minden mérési eredményt az ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázataiban az adott káros anyagra megadott határérték tizedesjegyei plusz egy tizedesjegy pontossággal kell kifejezni. Ha a 3.2. szakasznak megfelelően arról született megállapodás, hogy minden vizsgálati ponton csak egy mérési ciklust (ESC vagy ETC) futtatnak le, és a másik mérési ciklus (ESC vagy ETC) a tartampróba kezdetén és végén lesz lefuttatva, akkor a regresszióanalízist csak az egyes vizsgálati pontokon lefuttatott mérési ciklus eredményeire kell elvégezni.

| 3.5.2. | A regresszióanalízis alapján a gyártónak minden káros anyagra extrapolálnia kell a tartampróba kezdetére és a vizsgált motor előírt hasznos élettartamára kivetített kibocsátási értékeket, a 3.5.1. szakasz szerinti regressziós egyenletből. |
| --- | --- |

3.5.2.

A regresszióanalízis alapján a gyártónak minden káros anyagra extrapolálnia kell a tartampróba kezdetére és a vizsgált motor előírt hasznos élettartamára kivetített kibocsátási értékeket, a 3.5.1. szakasz szerinti regressziós egyenletből.

| 3.5.3. | A kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében az egyes káros anyagokra a romlási tényező a hasznos élettartamra és a tartampróba kezdetére extrapolált kibocsátási értékek különbsége.
  A kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében az egyes káros anyagokra a romlási tényező a hasznos élettartamra és a tartampróba kezdetére extrapolált kibocsátási értékek hányadosa.
  Ha a 3.2. szakasznak megfelelően arról született megállapodás, hogy minden vizsgálati ponton csak egy mérési ciklust (ESC vagy ETC) futtatnak le, és a másik mérési ciklus (ESC vagy ETC) a tartampróba kezdetén és végén lesz lefuttatva, akkor az egyes vizsgálati pontokon lefuttatott mérési ciklusra kiszámított romlási tényezőt kell alkalmazni a másik mérési ciklusnál is, feltéve, hogy a tartampróba kezdetén és végén mért értékek közötti összefüggés mindkét mérési ciklus esetében hasonló. |
| --- | --- |

3.5.3.

A kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében az egyes káros anyagokra a romlási tényező a hasznos élettartamra és a tartampróba kezdetére extrapolált kibocsátási értékek különbsége.

A kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében az egyes káros anyagokra a romlási tényező a hasznos élettartamra és a tartampróba kezdetére extrapolált kibocsátási értékek hányadosa.

Ha a 3.2. szakasznak megfelelően arról született megállapodás, hogy minden vizsgálati ponton csak egy mérési ciklust (ESC vagy ETC) futtatnak le, és a másik mérési ciklus (ESC vagy ETC) a tartampróba kezdetén és végén lesz lefuttatva, akkor az egyes vizsgálati pontokon lefuttatott mérési ciklusra kiszámított romlási tényezőt kell alkalmazni a másik mérési ciklusnál is, feltéve, hogy a tartampróba kezdetén és végén mért értékek közötti összefüggés mindkét mérési ciklus esetében hasonló.

| 3.5.4. | A megfelelő mérési ciklusok esetében az egyes káros anyagokra vonatkozó romlási tényezőt meg kell adni ezen előírás 6. melléklete 1. függelékének 1.4. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.5.4.

A megfelelő mérési ciklusok esetében az egyes káros anyagokra vonatkozó romlási tényezőt meg kell adni ezen előírás 6. melléklete 1. függelékének 1.4. szakasza szerint.

| 3.6. | A romlási tényezők tartampróbával való meghatározásának alternatívájaként a motorgyártók választhatják a következő romlási tényezők használatát is:












  Motortípus | Mérési ciklus | CO | Szénhidrogének | Metántól különböző szénhidrogének | CH4 | NOx | Részecskék |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dízelmotor | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Gázmotor | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

A romlási tényezők tartampróbával való meghatározásának alternatívájaként a motorgyártók választhatják a következő romlási tényezők használatát is:

Motortípus

Mérési ciklus

CO

Szénhidrogének

Metántól különböző szénhidrogének

CH4

NOx

Részecskék

Dízelmotor

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Gázmotor

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | A gyártó úgy is dönthet, hogy az egyik motorra vagy motor/utókezelő kombinációra meghatározott romlási tényezőket olyan motorokra vagy motor/utókezelő kombinációkra is használja, amelyek a 2.1. szakaszban meghatározottak szerint nem esnek ugyanabba a motorcsalád-kategóriába. Ilyen esetben a gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára, hogy az alapmotorra vagy motor/utókezelő kombinációra, és arra a motorra vagy motor/utókezelő kombinációra, amelyre a romlási tényezőket kiterjesztik, ugyanolyan műszaki specifikációk és beépítési követelmények vonatkoznak, valamint, hogy az ilyen motor vagy motor/utókezelő kombinációk károsanyag-kibocsátása is hasonló. |
| --- | --- |

3.6.1.

A gyártó úgy is dönthet, hogy az egyik motorra vagy motor/utókezelő kombinációra meghatározott romlási tényezőket olyan motorokra vagy motor/utókezelő kombinációkra is használja, amelyek a 2.1. szakaszban meghatározottak szerint nem esnek ugyanabba a motorcsalád-kategóriába. Ilyen esetben a gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára, hogy az alapmotorra vagy motor/utókezelő kombinációra, és arra a motorra vagy motor/utókezelő kombinációra, amelyre a romlási tényezőket kiterjesztik, ugyanolyan műszaki specifikációk és beépítési követelmények vonatkoznak, valamint, hogy az ilyen motor vagy motor/utókezelő kombinációk károsanyag-kibocsátása is hasonló.

3.7.   A gyártásmegfelelőség ellenőrzése

| 3.7.1. | A gyártásmegfelelőség károsanyag-kibocsátás tekintetében történő ellenőrzése ezen előírás 8. szakasza alapján történik. |
| --- | --- |

3.7.1.

A gyártásmegfelelőség károsanyag-kibocsátás tekintetében történő ellenőrzése ezen előírás 8. szakasza alapján történik.

| 3.7.2. | A jóváhagyáskor a gyártó dönthet úgy, hogy a károsanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is méri. Így a gyártó meghatározhat nem hivatalos romlási tényezőt külön a motorra és külön az utókezelő rendszerre, amelyet segítségként felhasználhat a sorozatgyártás ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

3.7.2.

A jóváhagyáskor a gyártó dönthet úgy, hogy a károsanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is méri. Így a gyártó meghatározhat nem hivatalos romlási tényezőt külön a motorra és külön az utókezelő rendszerre, amelyet segítségként felhasználhat a sorozatgyártás ellenőrzéséhez.

| 3.7.3. | A jóváhagyás céljából csak a gyártó által a 3.6.1. szakasz szerint elfogadott romlási tényezőket vagy a 3.5. szakasz szerint meghatározott romlási tényezőket kell megadni az ezen előírás 6. melléklete 1. függelékének 1.4. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.7.3.

A jóváhagyás céljából csak a gyártó által a 3.6.1. szakasz szerint elfogadott romlási tényezőket vagy a 3.5. szakasz szerint meghatározott romlási tényezőket kell megadni az ezen előírás 6. melléklete 1. függelékének 1.4. szakasza szerint.

4.   KARBANTARTÁS

A tartampróba alatt a romlási tényezők meghatározásához a motoron végzett karbantartás vagy a szükséges reagens utántöltése besorolható mint kibocsátással kapcsolatos vagy kibocsátással nem kapcsolatos, illetve mint tervszerű vagy nem tervszerű. Egyes kibocsátással kapcsolatos karbantartásokat a kibocsátással kapcsolatos kritikus karbantartásként is be lehet sorolni.

4.1.   Kibocsátással kapcsolatos karbantartás

| 4.1.1. | Ez a szakasz a tartampróba végrehajtásakor felmerülő, és a nagy teljesítményű új járművek és nagy teljesítményű új motorok tulajdonosai számára adott karbantartási utasításba belefoglalandó, kibocsátással kapcsolatos tervszerű karbantartást ismerteti. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ez a szakasz a tartampróba végrehajtásakor felmerülő, és a nagy teljesítményű új járművek és nagy teljesítményű új motorok tulajdonosai számára adott karbantartási utasításba belefoglalandó, kibocsátással kapcsolatos tervszerű karbantartást ismerteti.

| 4.1.2. | A tartampróba végrehajtásához elvégzendő, kibocsátással kapcsolatos tervszerű karbantartásnak azonos vagy hasonló intervallumonként kell megtörténnie, mint ahogy az meg van adva a nagy teljesítményű új járművek vagy nagy teljesítményű új motorok tulajdonosai számára adott gyártói karbantartási utasításban. Ezt a karbantartási tervet a tartampróba alapján szükség esetén módosítani lehet, azzal a feltétellel, hogy olyan művelet nem törölhető a karbantartási tervből, amelyet a vizsgált motoron már elvégeztek. |
| --- | --- |

4.1.2.

A tartampróba végrehajtásához elvégzendő, kibocsátással kapcsolatos tervszerű karbantartásnak azonos vagy hasonló intervallumonként kell megtörténnie, mint ahogy az meg van adva a nagy teljesítményű új járművek vagy nagy teljesítményű új motorok tulajdonosai számára adott gyártói karbantartási utasításban. Ezt a karbantartási tervet a tartampróba alapján szükség esetén módosítani lehet, azzal a feltétellel, hogy olyan művelet nem törölhető a karbantartási tervből, amelyet a vizsgált motoron már elvégeztek.

| 4.1.3. | A motoron végzett karbantartási munkák közül az tekinthető kibocsátással kapcsolatosnak, amely szükséges ahhoz, hogy a motor használat közben megfeleljen a vonatkozó kibocsátási előírásoknak. A gyártónak adatokat kell szolgáltatnia a jóváhagyó hatóság számára, amelyekkel igazolja, hogy a kibocsátással kapcsolatos összes tervszerű karbantartás műszakilag szükséges. |
| --- | --- |

4.1.3.

A motoron végzett karbantartási munkák közül az tekinthető kibocsátással kapcsolatosnak, amely szükséges ahhoz, hogy a motor használat közben megfeleljen a vonatkozó kibocsátási előírásoknak. A gyártónak adatokat kell szolgáltatnia a jóváhagyó hatóság számára, amelyekkel igazolja, hogy a kibocsátással kapcsolatos összes tervszerű karbantartás műszakilag szükséges.

| 4.1.4. | A motorgyártónak a következő tételekre vonatkozóan pontosan meg kell határoznia a beállításokat, és a tisztítási és a karbantartási műveleteket (értelemszerűen):






  a) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer szűrői és hűtői, |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

A motorgyártónak a következő tételekre vonatkozóan pontosan meg kell határoznia a beállításokat, és a tisztítási és a karbantartási műveleteket (értelemszerűen):

a)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer szűrői és hűtői,

| b) | a forgattyúház kényszerszellőztetésének szelepe, |
| --- | --- |

b)

a forgattyúház kényszerszellőztetésének szelepe,

| c) | injektorcsúcsok (csak tisztítás), |
| --- | --- |

c)

injektorcsúcsok (csak tisztítás),

| d) | injektorok, |
| --- | --- |

d)

injektorok,

| e) | turbófeltöltő, |
| --- | --- |

e)

turbófeltöltő,

| f) | elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők, |
| --- | --- |

f)

elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők,

| g) | részecskeszűrő rendszer (beleértve a kapcsolódó komponenseket is), |
| --- | --- |

g)

részecskeszűrő rendszer (beleértve a kapcsolódó komponenseket is),

| h) | kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szabályozószelepet és csőrendszert, |
| --- | --- |

h)

kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szabályozószelepet és csőrendszert,

| i) | kipufogógáz-utókezelő rendszer. |
| --- | --- |

i)

kipufogógáz-utókezelő rendszer.

| 4.1.5. | A karbantartás szempontjából a következő komponensek minősülnek kibocsátással kapcsolatos kritikus tételeknek:






  a) | kipufogógáz-utókezelő rendszer, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

A karbantartás szempontjából a következő komponensek minősülnek kibocsátással kapcsolatos kritikus tételeknek:

a)

kipufogógáz-utókezelő rendszer,

| b) | elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők, |
| --- | --- |

b)

elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők,

| c) | kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szűrőt, hűtőt, szabályozószelepet és csőrendszert, |
| --- | --- |

c)

kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szűrőt, hűtőt, szabályozószelepet és csőrendszert,

| d) | a forgattyúház kényszerszellőztetésének szelepe. |
| --- | --- |

d)

a forgattyúház kényszerszellőztetésének szelepe.

| 4.1.6. | A kibocsátással kapcsolatos minden kritikus tervszerű karbantartási műveletnek elfogadható valószínűséggel várhatóan elő kell fordulnia használat közben. A gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára az ilyen karbantartás elvégzésének elfogadható valószínűségét a használat során, még a tartampróba alatt elvégzendő karbantartás előtt. |
| --- | --- |

4.1.6.

A kibocsátással kapcsolatos minden kritikus tervszerű karbantartási műveletnek elfogadható valószínűséggel várhatóan elő kell fordulnia használat közben. A gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára az ilyen karbantartás elvégzésének elfogadható valószínűségét a használat során, még a tartampróba alatt elvégzendő karbantartás előtt.

| 4.1.7. | A 4.1.7.1–4.1.7.4. szakaszban meghatározott feltételek bármelyikének megfelelő, kibocsátással kapcsolatos kritikus tervszerű karbantartási műveletek tekinthetők olyanként, mint amelyekről elfogadható valószínűséggel feltételezhető, hogy a használat során előfordulnak. |
| --- | --- |

4.1.7.

A 4.1.7.1–4.1.7.4. szakaszban meghatározott feltételek bármelyikének megfelelő, kibocsátással kapcsolatos kritikus tervszerű karbantartási műveletek tekinthetők olyanként, mint amelyekről elfogadható valószínűséggel feltételezhető, hogy a használat során előfordulnak.

| 4.1.7.1. | Adatokat kell szolgáltatni a kibocsátás és a jármű működése közötti összefüggésről, mint például arról, hogy a karbantartás hiányában bekövetkező kibocsátásnövekedés nyomán a jármű működése oly mértékben korlátozott lesz, hogy a szokásos járművezetés már lehetetlenné válik. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

Adatokat kell szolgáltatni a kibocsátás és a jármű működése közötti összefüggésről, mint például arról, hogy a karbantartás hiányában bekövetkező kibocsátásnövekedés nyomán a jármű működése oly mértékben korlátozott lesz, hogy a szokásos járművezetés már lehetetlenné válik.

| 4.1.7.2. | Felmérési adatokat kell szolgáltatni, amelyek 80 %-os megbízhatósági szinten igazolják, hogy az ilyen motorok 80 %-án használat közben már elvégezték a kritikus karbantartási műveletet az ajánlott intervallumokban. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Felmérési adatokat kell szolgáltatni, amelyek 80 %-os megbízhatósági szinten igazolják, hogy az ilyen motorok 80 %-án használat közben már elvégezték a kritikus karbantartási műveletet az ajánlott intervallumokban.

| 4.1.7.3. | Az ezen előírás 9. mellékletének [3.6...] szakaszában előírt követelményekkel összefüggésben egy jól látható kijelzőt kell elhelyezni a jármű műszerfalán, ami figyelmezteti a járművezetőt a karbantartás esedékességére. A kijelzőnek az előírt kilométer-teljesítmény elérésekor vagy komponensmeghibásodáskor be kell kapcsolnia. A kijelzőnek mindig bekapcsolva kell lennie, amikor a motor működik, és csak akkor lehet törölhető, ha az előírt karbantartást elvégezték. A hibajel nullázásának a karbantartási tervben egy külön lépésnek kell lennie. A rendszert nem szabad úgy kialakítani, hogy a motor vonatkozó hasznos élettartama végén vagy azután hatástalanná váljon. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

Az ezen előírás 9. mellékletének [3.6...] szakaszában előírt követelményekkel összefüggésben egy jól látható kijelzőt kell elhelyezni a jármű műszerfalán, ami figyelmezteti a járművezetőt a karbantartás esedékességére. A kijelzőnek az előírt kilométer-teljesítmény elérésekor vagy komponensmeghibásodáskor be kell kapcsolnia. A kijelzőnek mindig bekapcsolva kell lennie, amikor a motor működik, és csak akkor lehet törölhető, ha az előírt karbantartást elvégezték. A hibajel nullázásának a karbantartási tervben egy külön lépésnek kell lennie. A rendszert nem szabad úgy kialakítani, hogy a motor vonatkozó hasznos élettartama végén vagy azután hatástalanná váljon.

| 4.1.7.4. | Bármilyen más módszer, amellyel a jóváhagyó hatóság szerint meg lehet határozni annak elfogadható valószínűségét, hogy a kritikus karbantartási műveletre használat közben sor kerül. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Bármilyen más módszer, amellyel a jóváhagyó hatóság szerint meg lehet határozni annak elfogadható valószínűségét, hogy a kritikus karbantartási műveletre használat közben sor kerül.

4.2.   A tervszerű karbantartás változásai

| 4.2.1. | A gyártó az általa a tartampróba alatt elvégezni kívánt, és ezáltal a nagy teljesítményű járművek és motorok tulajdonosai számára javasolt minden új tervszerű karbantartási műveletre vonatkozóan köteles kérelmet benyújtani a jóváhagyó hatósághoz. A gyártónak ebben ajánlást kell tennie a javasolt új tervszerű karbantartási művelet kategóriájára (azaz kibocsátással kapcsolatos, kibocsátással nem kapcsolatos, kritikus vagy nem kritikus), valamint kibocsátással kapcsolatos karbantartás esetén a leghosszabb ésszerű karbantartási intervallumra. A kérelemhez olyan adatokat kell csatolni, amelyek alátámasztják az új tervszerű megelőző karbantartási művelet szükségességét és a karbantartási intervallumot. |
| --- | --- |

4.2.1.

A gyártó az általa a tartampróba alatt elvégezni kívánt, és ezáltal a nagy teljesítményű járművek és motorok tulajdonosai számára javasolt minden új tervszerű karbantartási műveletre vonatkozóan köteles kérelmet benyújtani a jóváhagyó hatósághoz. A gyártónak ebben ajánlást kell tennie a javasolt új tervszerű karbantartási művelet kategóriájára (azaz kibocsátással kapcsolatos, kibocsátással nem kapcsolatos, kritikus vagy nem kritikus), valamint kibocsátással kapcsolatos karbantartás esetén a leghosszabb ésszerű karbantartási intervallumra. A kérelemhez olyan adatokat kell csatolni, amelyek alátámasztják az új tervszerű megelőző karbantartási művelet szükségességét és a karbantartási intervallumot.

4.3.   Kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartás

| 4.3.1. | Az ésszerű és műszakilag indokolt, kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartást (például olajcsere, olajszűrőcsere, üzemanyagszűrő-csere, levegőszűrő-csere, hűtőrendszer karbantartása, üresjárati fordulatszám beállítása, fordulatszám-szabályozó, hengerfejcsavarok meghúzása, szeleprögzítés, injektorrögzítés, gyújtásvezérlés, ékszíj feszességének beállítása stb.) a tartampróbára kijelölt motorokon vagy járműveken a gyártó által a tulajdonos számára ajánlott leghosszabb intervallumonként lehet elvégezni (például nem a mostoha használati körülményekre ajánlott intervallumok szerint). |
| --- | --- |

4.3.1.

Az ésszerű és műszakilag indokolt, kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartást (például olajcsere, olajszűrőcsere, üzemanyagszűrő-csere, levegőszűrő-csere, hűtőrendszer karbantartása, üresjárati fordulatszám beállítása, fordulatszám-szabályozó, hengerfejcsavarok meghúzása, szeleprögzítés, injektorrögzítés, gyújtásvezérlés, ékszíj feszességének beállítása stb.) a tartampróbára kijelölt motorokon vagy járműveken a gyártó által a tulajdonos számára ajánlott leghosszabb intervallumonként lehet elvégezni (például nem a mostoha használati körülményekre ajánlott intervallumok szerint).

4.4.   A vizsgálatra kiválasztott motorok karbantartása a tartampróba alatt

| 4.4.1. | A tartampróba alatt a vizsgálatra kiválasztott motor komponensein – kivéve a motort, a kibocsátáscsökkentő rendszert vagy az üzemanyag-rendszert – csak komponenshiba vagy a motorrendszer hibás működése esetén szabad javítást végezni. |
| --- | --- |

4.4.1.

A tartampróba alatt a vizsgálatra kiválasztott motor komponensein – kivéve a motort, a kibocsátáscsökkentő rendszert vagy az üzemanyag-rendszert – csak komponenshiba vagy a motorrendszer hibás működése esetén szabad javítást végezni.

| 4.4.2. | Csak olyan berendezéseket, műszereket vagy szerszámokat szabad használni a működési hiba, a rosszul beállított vagy a hibás motorkomponensek beazonosításához, amelyek vagy amelyekhez hasonlók rendelkezésre állnak a márkakereskedésekben vagy más szervizekben, és






  a) | a tervszerű karbantartással összefüggésben ilyen komponenseknél használják azokat, és |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Csak olyan berendezéseket, műszereket vagy szerszámokat szabad használni a működési hiba, a rosszul beállított vagy a hibás motorkomponensek beazonosításához, amelyek vagy amelyekhez hasonlók rendelkezésre állnak a márkakereskedésekben vagy más szervizekben, és

a)

a tervszerű karbantartással összefüggésben ilyen komponenseknél használják azokat, és

| b) | azokat a motor hibás működésének megállapítását követően használják. |
| --- | --- |

b)

azokat a motor hibás működésének megállapítását követően használják.

4.5.   Kibocsátással kapcsolatos nem tervszerű kritikus karbantartás

| 4.5.1. | A tartampróba és a nagy teljesítményű új járművek vagy nagy teljesítményű új motorok tulajdonosai számára adott karbantartási utasításba történő belefoglalás tekintetében az előírt reagens utántöltése kibocsátással kapcsolatos nem tervszerű kritikus karbantartásnak minősül. |
| --- | --- |

4.5.1.

A tartampróba és a nagy teljesítményű új járművek vagy nagy teljesítményű új motorok tulajdonosai számára adott karbantartási utasításba történő belefoglalás tekintetében az előírt reagens utántöltése kibocsátással kapcsolatos nem tervszerű kritikus karbantartásnak minősül.

---

8. MELLÉKLET

Használatban lévő járművek/motorok megfelelősége

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | A károsanyag-kibocsátás tekintetében kiadott jóváhagyások esetében indokoltak olyan további megoldások, amelyek révén a járműbe szerelt motor hasznos élettartama alatt ellenőrizhető a kibocsátáscsökkentő egységeknek a szokásos használati körülmények közötti működése (használatban lévő, megfelelően használt és karbantartott járművek/motorok megfelelősége). |
| --- | --- |

1.1.

A károsanyag-kibocsátás tekintetében kiadott jóváhagyások esetében indokoltak olyan további megoldások, amelyek révén a járműbe szerelt motor hasznos élettartama alatt ellenőrizhető a kibocsátáscsökkentő egységeknek a szokásos használati körülmények közötti működése (használatban lévő, megfelelően használt és karbantartott járművek/motorok megfelelősége).

| 1.2. | Ezen előírás alkalmazásában ezeket a megoldásokat az előírás 5.2.1. szakaszában található táblázatok B1., B2. vagy C. sora szerint jóváhagyott járművekre vagy motorokra vonatkozóan az előírás 5.3. szakaszában meghatározott hasznos élettartamnak megfelelő időtartamon keresztül ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

1.2.

Ezen előírás alkalmazásában ezeket a megoldásokat az előírás 5.2.1. szakaszában található táblázatok B1., B2. vagy C. sora szerint jóváhagyott járművekre vagy motorokra vonatkozóan az előírás 5.3. szakaszában meghatározott hasznos élettartamnak megfelelő időtartamon keresztül ellenőrizni kell.

| 1.3. | A használatban lévő járművek/motorok megfelelőségének ellenőrzése a gyártó által a jóváhagyó hatóság számára szolgáltatott információk alapján történik, amely hatóság azon járművek és motorok reprezentatív csoportjában, amelyekre a gyártó jóváhagyást kapott, a kibocsátások vonatkozásában ellenőrzést folytat le.
  E melléklet 1. ábráján látható a használatban lévő motorok/járművek megfelelőségét vizsgáló ellenőrzési eljárás |
| --- | --- |

1.3.

A használatban lévő járművek/motorok megfelelőségének ellenőrzése a gyártó által a jóváhagyó hatóság számára szolgáltatott információk alapján történik, amely hatóság azon járművek és motorok reprezentatív csoportjában, amelyekre a gyártó jóváhagyást kapott, a kibocsátások vonatkozásában ellenőrzést folytat le.

E melléklet 1. ábráján látható a használatban lévő motorok/járművek megfelelőségét vizsgáló ellenőrzési eljárás

2.   LEHETSÉGES ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS

| 2.1. | A szakhatóság a használatban lévő motorok/járművek megfelelőségének ellenőrzését a gyártó rendelkezésére álló adatok alapján végzi, az 1958. évi egyezmény 2. függelékében (E/EGB/324-E/EGB/TRANS/505/2. javított változat) meghatározott eljárásokhoz hasonló módszerekkel. Választható eljárás lehet még a gyártó által a használat közbeni megfigyelésről szolgáltatott jelentések, a jóváhagyó hatóság felügyeleti vizsgálatai, illetve valamely szerződő fél által végzett felügyeleti vizsgálatok információinak felhasználása. Az alkalmazandó eljárásokat a 3. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

2.1.

A szakhatóság a használatban lévő motorok/járművek megfelelőségének ellenőrzését a gyártó rendelkezésére álló adatok alapján végzi, az 1958. évi egyezmény 2. függelékében (E/EGB/324-E/EGB/TRANS/505/2. javított változat) meghatározott eljárásokhoz hasonló módszerekkel. Választható eljárás lehet még a gyártó által a használat közbeni megfigyelésről szolgáltatott jelentések, a jóváhagyó hatóság felügyeleti vizsgálatai, illetve valamely szerződő fél által végzett felügyeleti vizsgálatok információinak felhasználása. Az alkalmazandó eljárásokat a 3. szakasz tartalmazza.

3.   ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSOK

| 3.1. | A használatban lévő motorok/járművek megfelelőségének ellenőrzését a gyártó által szolgáltatott információk alapján a jóváhagyó hatóság végzi. A gyártó használat közbeni megfigyelésről szóló jelentésének bevált és releváns vizsgálati módszerekkel történő használat közbeni motor- és járművizsgálaton kell alapulnia. Ezeknek az információknak (a használat közbeni megfigyelésről szóló jelentés) többek között a következőket kell tartalmazniuk (lásd 3.1.1–3.1.13. szakasz): |
| --- | --- |

3.1.

A használatban lévő motorok/járművek megfelelőségének ellenőrzését a gyártó által szolgáltatott információk alapján a jóváhagyó hatóság végzi. A gyártó használat közbeni megfigyelésről szóló jelentésének bevált és releváns vizsgálati módszerekkel történő használat közbeni motor- és járművizsgálaton kell alapulnia. Ezeknek az információknak (a használat közbeni megfigyelésről szóló jelentés) többek között a következőket kell tartalmazniuk (lásd 3.1.1–3.1.13. szakasz):

| 3.1.1. | A gyártó neve és címe. |
| --- | --- |

3.1.1.

A gyártó neve és címe.

| 3.1.2. | A gyártó által szolgáltatott információk egyes területeire vonatkozóan a gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma és e-mail címe. |
| --- | --- |

3.1.2.

A gyártó által szolgáltatott információk egyes területeire vonatkozóan a gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma és e-mail címe.

| 3.1.3. | A motornak a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő modellneve(i). |
| --- | --- |

3.1.3.

A motornak a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő modellneve(i).

| 3.1.4. | A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motortípusok felsorolása, azaz az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád. |
| --- | --- |

3.1.4.

A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motortípusok felsorolása, azaz az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád.

| 3.1.5. | Azokra a járművekre vonatkozó járműazonosító szám, amelyek az ellenőrzés tárgyát képező motorral vannak felszerelve. |
| --- | --- |

3.1.5.

Azokra a járművekre vonatkozó járműazonosító szám, amelyek az ellenőrzés tárgyát képező motorral vannak felszerelve.

| 3.1.6. | A használatban lévő motorcsaládon belüli motortípusokra vonatkozó típusjóváhagyások száma, beleértve értelemszerűen az összes kiterjesztés és helyszíni javítás/visszahívás (átalakítás) számát.
  1. ábra
  Használatban lévő motorok/járművek megfelelőségének ellenőrzése – ellenőrzési eljárás |
| --- | --- |

3.1.6.

A használatban lévő motorcsaládon belüli motortípusokra vonatkozó típusjóváhagyások száma, beleértve értelemszerűen az összes kiterjesztés és helyszíni javítás/visszahívás (átalakítás) számát.

1. ábra

Használatban lévő motorok/járművek megfelelőségének ellenőrzése – ellenőrzési eljárás

Image

| 3.1.7. | A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorok típusjóváhagyásaira vonatkozóan a kiterjesztések, helyszíni javítások/visszahívások részletes ismertetése (a jóváhagyó hatóság kérésére). |
| --- | --- |

3.1.7.

A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorok típusjóváhagyásaira vonatkozóan a kiterjesztések, helyszíni javítások/visszahívások részletes ismertetése (a jóváhagyó hatóság kérésére).

| 3.1.8. | Az az időszak, amelyről a gyártó az információkat gyűjtötte. |
| --- | --- |

3.1.8.

Az az időszak, amelyről a gyártó az információkat gyűjtötte.

| 3.1.9. | A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorgyártási időtartam (például „a 2005-ös naptári év során gyártott járművek vagy motorok”). |
| --- | --- |

3.1.9.

A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorgyártási időtartam (például „a 2005-ös naptári év során gyártott járművek vagy motorok”).

| 3.1.10. | A gyártó által használatban lévő járművek/motorok megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott eljárás, beleértve a következőket: |
| --- | --- |

3.1.10.

A gyártó által használatban lévő járművek/motorok megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott eljárás, beleértve a következőket:

| 3.1.10.1. | a járműre vagy motorra vonatkozó helymeghatározási módszer, |
| --- | --- |

3.1.10.1.

a járműre vagy motorra vonatkozó helymeghatározási módszer,

| 3.1.10.2. | a járműre vagy motorra vonatkozó kiválasztási és elutasítási kritériumok, |
| --- | --- |

3.1.10.2.

a járműre vagy motorra vonatkozó kiválasztási és elutasítási kritériumok,

| 3.1.10.3. | a programhoz használt vizsgálatok, |
| --- | --- |

3.1.10.3.

a programhoz használt vizsgálatok,

| 3.1.10.4. | a használatban lévő motor-/járműcsalád gyártó általi elfogadásának/elutasításának kritériumai, |
| --- | --- |

3.1.10.4.

a használatban lévő motor-/járműcsalád gyártó általi elfogadásának/elutasításának kritériumai,

| 3.1.10.5. | az(ok) a földrajzi terület(ek), ahol a gyártó az információkat gyűjtötte, |
| --- | --- |

3.1.10.5.

az(ok) a földrajzi terület(ek), ahol a gyártó az információkat gyűjtötte,

| 3.1.10.6. | az alkalmazott mintaméret és mintavételi terv. |
| --- | --- |

3.1.10.6.

az alkalmazott mintaméret és mintavételi terv.

| 3.1.11. | A használatban lévő motorok/járművek gyártó általi megfelelőségi ellenőrzésének eredményei, beleértve az alábbiakat: |
| --- | --- |

3.1.11.

A használatban lévő motorok/járművek gyártó általi megfelelőségi ellenőrzésének eredményei, beleértve az alábbiakat:

| 3.1.11.1. | A programba felvett motorok azonosítása (függetlenül attól, hogy a motort vizsgálták-e). Az azonosítás a következőket foglalja magában:






  a) | modell neve, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

A programba felvett motorok azonosítása (függetlenül attól, hogy a motort vizsgálták-e). Az azonosítás a következőket foglalja magában:

a)

modell neve,

| b) | járműazonosító szám (VIN), |
| --- | --- |

b)

járműazonosító szám (VIN),

| c) | motorazonosító szám, |
| --- | --- |

c)

motorazonosító szám,

| d) | az ellenőrzés tárgyát képező motorral felszerelt jármű forgalmi rendszáma, |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzés tárgyát képező motorral felszerelt jármű forgalmi rendszáma,

| e) | a gyártás időpontja, |
| --- | --- |

e)

a gyártás időpontja,

| f) | a használat földrajzi területe (ha ismert), |
| --- | --- |

f)

a használat földrajzi területe (ha ismert),

| g) | a járműhasználat típusa (ha ismert), azaz városi szállítás, hosszú távú vontatás stb. |
| --- | --- |

g)

a járműhasználat típusa (ha ismert), azaz városi szállítás, hosszú távú vontatás stb.

| 3.1.11.2. | Egy jármű vagy motor mintából való kizárásának oka(i) (például ha egy jármű egy évnél rövidebb ideig van használatban, a kibocsátással kapcsolatos karbantartás nem megfelelő, bizonyítható a szokásos járműhasználathoz szükségesnél nagyobb kéntartalmú üzemanyag használata, a kibocsátáscsökkentő rendszer nem felel meg a jóváhagyásnak). A kizárás okának megalapozottnak kell lennie (például a karbantartási utasítások be nem tartásának jellege stb.). Egy járművet nem lehet csak azért kizárni, mert a kibocsátás-csökkentési segédstratégia esetleg túl sokszor életbe lépett. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Egy jármű vagy motor mintából való kizárásának oka(i) (például ha egy jármű egy évnél rövidebb ideig van használatban, a kibocsátással kapcsolatos karbantartás nem megfelelő, bizonyítható a szokásos járműhasználathoz szükségesnél nagyobb kéntartalmú üzemanyag használata, a kibocsátáscsökkentő rendszer nem felel meg a jóváhagyásnak). A kizárás okának megalapozottnak kell lennie (például a karbantartási utasítások be nem tartásának jellege stb.). Egy járművet nem lehet csak azért kizárni, mert a kibocsátás-csökkentési segédstratégia esetleg túl sokszor életbe lépett.

| 3.1.11.3. | A mintában lévő összes motorra vonatkozóan a kibocsátással kapcsolatos szervizelési és karbantartási előzmény (beleértve az átalakításokat is). |
| --- | --- |

3.1.11.3.

A mintában lévő összes motorra vonatkozóan a kibocsátással kapcsolatos szervizelési és karbantartási előzmény (beleértve az átalakításokat is).

| 3.1.11.4. | A mintában lévő összes motorra vonatkozó javítási előzmény (ha ismert). |
| --- | --- |

3.1.11.4.

A mintában lévő összes motorra vonatkozó javítási előzmény (ha ismert).

| 3.1.11.5. | Mérési adatok, többek között a következők:






  a) | a vizsgálat időpontja, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Mérési adatok, többek között a következők:

a)

a vizsgálat időpontja,

| b) | a vizsgálat helye, |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat helye,

| c) | a vizsgált motorral felszerelt jármű kilométerórájának állása, |
| --- | --- |

c)

a vizsgált motorral felszerelt jármű kilométerórájának állása,

| d) | a méréshez használt üzemanyag specifikációi (például referencia-üzemanyag vagy kereskedelemben kapható üzemanyag), |
| --- | --- |

d)

a méréshez használt üzemanyag specifikációi (például referencia-üzemanyag vagy kereskedelemben kapható üzemanyag),

| e) | mérési feltételek (hőmérséklet, páratartalom, teljesítménymérő fékpad ellensúlya); |
| --- | --- |

e)

mérési feltételek (hőmérséklet, páratartalom, teljesítménymérő fékpad ellensúlya);

| f) | a fékpad beállításai (például teljesítményérték), |
| --- | --- |

f)

a fékpad beállításai (például teljesítményérték),

| g) | az e melléklet 4. szakasza szerinti ESC, ETC és ELR ciklusokkal kapott kibocsátásmérési eredmények. A méréseket legalább öt motoron kell elvégezni, |
| --- | --- |

g)

az e melléklet 4. szakasza szerinti ESC, ETC és ELR ciklusokkal kapott kibocsátásmérési eredmények. A méréseket legalább öt motoron kell elvégezni,

| h) | a fenti g) pont alternatívájaként a méréseket más módszerrel is el lehet végezni. A gyártónak a jóváhagyási eljárás kapcsán meg kell adnia és alá kell támasztania, hogy a használatban lévő motor/jármű megfigyelése az adott módszerrel is megfelelő (ezen előírás 3. és 4. szakasza). |
| --- | --- |

h)

a fenti g) pont alternatívájaként a méréseket más módszerrel is el lehet végezni. A gyártónak a jóváhagyási eljárás kapcsán meg kell adnia és alá kell támasztania, hogy a használatban lévő motor/jármű megfigyelése az adott módszerrel is megfelelő (ezen előírás 3. és 4. szakasza).

| 3.1.12. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer kijelzései. |
| --- | --- |

3.1.12.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer kijelzései.

| 3.1.13. | A fogyó reagens használatára vonatkozó tapasztalatok. A jelentéseknek többek között részletesen ismertetniük kell az üzembentartónak a reagens betöltésére, utántöltésére és fogyására, a töltőrendszerek viselkedésére és különösen az ideiglenes működéskorlátozók használat közbeni működésbe lépésére és más hibajelenségek gyakoriságára, a hibajelző bekapcsolására és a fogyó reagens hiányát rögzítő hibakód tárolására vonatkozó tapasztalatait. |
| --- | --- |

3.1.13.

A fogyó reagens használatára vonatkozó tapasztalatok. A jelentéseknek többek között részletesen ismertetniük kell az üzembentartónak a reagens betöltésére, utántöltésére és fogyására, a töltőrendszerek viselkedésére és különösen az ideiglenes működéskorlátozók használat közbeni működésbe lépésére és más hibajelenségek gyakoriságára, a hibajelző bekapcsolására és a fogyó reagens hiányát rögzítő hibakód tárolására vonatkozó tapasztalatait.

| 3.1.13.1. | A gyártónak be kell számolnia a használatról és a hibákról. A gyártónak be kell számolnia a szavatossági igénybejelentésekről és azok jellegéről, a hibajelző bekapcsolásának/kikapcsolásának használat közbeni kijelzéseiről és a fogyó reagens hiányát rögzítő hibakód tárolásáról, továbbá a motor működéskorlátozójának bekapcsolásáról/kikapcsolásáról (lásd ezen előírás 5.5.5. szakasza). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

A gyártónak be kell számolnia a használatról és a hibákról. A gyártónak be kell számolnia a szavatossági igénybejelentésekről és azok jellegéről, a hibajelző bekapcsolásának/kikapcsolásának használat közbeni kijelzéseiről és a fogyó reagens hiányát rögzítő hibakód tárolásáról, továbbá a motor működéskorlátozójának bekapcsolásáról/kikapcsolásáról (lásd ezen előírás 5.5.5. szakasza).

| 3.2 | A gyártó által összegyűjtött információknak kellőképpen átfogóaknak kell lenniük ahhoz, hogy az ezen előírás 6.3. szakaszában meghatározott tartóssági idő/hasznos élettartam alatti szokásos feltételek közötti és a gyártó földrajzi érdekterületére reprezentatív módon történő használat közbeni működést értékelni lehessen. |
| --- | --- |

3.2

A gyártó által összegyűjtött információknak kellőképpen átfogóaknak kell lenniük ahhoz, hogy az ezen előírás 6.3. szakaszában meghatározott tartóssági idő/hasznos élettartam alatti szokásos feltételek közötti és a gyártó földrajzi érdekterületére reprezentatív módon történő használat közbeni működést értékelni lehessen.

| 3.3 | A gyártó esetleg a 3.1.11.5. szakasz g) pontjában megadottnál kevesebb motorra/járműre kiterjedő megfigyelést kíván folytatni, a 3.1.11.5. szakasz h) pontjában említett módszerrel. Ennek oka lehet az, hogy a jelentésben szereplő motorcsaládban (motorcsaládokban) kevés motor van. A feltételekről előzetesen meg kell állapodni a jóváhagyó hatósággal. |
| --- | --- |

3.3

A gyártó esetleg a 3.1.11.5. szakasz g) pontjában megadottnál kevesebb motorra/járműre kiterjedő megfigyelést kíván folytatni, a 3.1.11.5. szakasz h) pontjában említett módszerrel. Ennek oka lehet az, hogy a jelentésben szereplő motorcsaládban (motorcsaládokban) kevés motor van. A feltételekről előzetesen meg kell állapodni a jóváhagyó hatósággal.

| 3.4 | Az ebben a szakaszban tárgyalt megfigyelési jelentés alapján a jóváhagyó hatóság:






  a) | úgy dönt, hogy a használatban lévő motortípus vagy motorcsalád megfelelősége kielégítő, és nem tesz további intézkedéseket, vagy |
| --- | --- | --- |

3.4

Az ebben a szakaszban tárgyalt megfigyelési jelentés alapján a jóváhagyó hatóság:

a)

úgy dönt, hogy a használatban lévő motortípus vagy motorcsalád megfelelősége kielégítő, és nem tesz további intézkedéseket, vagy

| b) | úgy dönt, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat és/vagy mérési adatokat kér. Ha szükséges, és a motor jóváhagyásától függően, az ilyen további mérési adatoknak tartalmazniuk kell az ESC, ELR, és ETC mérések, vagy a 3.1.11.5. szakasz h) pontja szerinti más bevált mérési módszerek eredményeit, vagy |
| --- | --- |

b)

úgy dönt, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat és/vagy mérési adatokat kér. Ha szükséges, és a motor jóváhagyásától függően, az ilyen további mérési adatoknak tartalmazniuk kell az ESC, ELR, és ETC mérések, vagy a 3.1.11.5. szakasz h) pontja szerinti más bevált mérési módszerek eredményeit, vagy

| c) | úgy dönt, hogy a használatban lévő motorcsalád megfelelősége nem kielégítő, és az e melléklet 5. szakasza szerint igazoló vizsgálatot végeztet a motorcsaládba tartozó motorokon. |
| --- | --- |

c)

úgy dönt, hogy a használatban lévő motorcsalád megfelelősége nem kielégítő, és az e melléklet 5. szakasza szerint igazoló vizsgálatot végeztet a motorcsaládba tartozó motorokon.

| 3.5 | A szerződő fél végezhet az ebben a szakaszban ismertetett ellenőrző eljáráson alapuló felügyeleti vizsgálatot, és jelentést készíthet arról. A jelentés tartalmazhat információkat a beszerzésről, karbantartásról és a gyártónak az eljárásban való részvételéről. Továbbá a szerződő fél is használhatja a 3.1.11.5. szakasz h) pontja szerinti alternatív kibocsátásmérési módszereket. |
| --- | --- |

3.5

A szerződő fél végezhet az ebben a szakaszban ismertetett ellenőrző eljáráson alapuló felügyeleti vizsgálatot, és jelentést készíthet arról. A jelentés tartalmazhat információkat a beszerzésről, karbantartásról és a gyártónak az eljárásban való részvételéről. Továbbá a szerződő fél is használhatja a 3.1.11.5. szakasz h) pontja szerinti alternatív kibocsátásmérési módszereket.

| 3.6 | A jóváhagyó hatóság a szerződő fél által lefolytatott és jelentett felügyeleti vizsgálatot is használhatja a 3.4. szakasz szerinti döntéshozatal alapjaként. |
| --- | --- |

3.6

A jóváhagyó hatóság a szerződő fél által lefolytatott és jelentett felügyeleti vizsgálatot is használhatja a 3.4. szakasz szerinti döntéshozatal alapjaként.

| 3.7 | Ha a szóban forgó motorok/járművek használatban vannak miközben a gyártó önkéntes javítást tervez, azt be kell jelentenie a jóváhagyó hatóságnál. A gyártónak a javításra vonatkozó döntés meghozatalakor kell beküldenie a jelentést, ami részletesen leírja a javítást, az érintett motorok/járművek csoportjait, majd a javítási akció megkezdése után rendszeresen tájékoztatnia kell a hatóságot. Használhatók az e melléklet 7. szakaszában található vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

3.7

Ha a szóban forgó motorok/járművek használatban vannak miközben a gyártó önkéntes javítást tervez, azt be kell jelentenie a jóváhagyó hatóságnál. A gyártónak a javításra vonatkozó döntés meghozatalakor kell beküldenie a jelentést, ami részletesen leírja a javítást, az érintett motorok/járművek csoportjait, majd a javítási akció megkezdése után rendszeresen tájékoztatnia kell a hatóságot. Használhatók az e melléklet 7. szakaszában található vonatkozó adatok.

4.   KIBOCSÁTÁSMÉRÉSEK

| 4.1 | A motorcsaládból kiválasztott motort a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásra vonatkozóan ESC és ETC mérési ciklusokkal, valamint a füstkibocsátásra vonatkozóan ELR mérési ciklussal kell vizsgálni. A motornak reprezentatívnak kell lennie a motortípus várható jellemző használatára, és egy szokásos használatú járműből kell származnia. A motor/jármű beszerzését, vizsgálatát és helyreállító karbantartását a 3. szakaszban ismertetett módszerrel kell végezni, és ezeket dokumentálni kell.
  Előzetesen a motoron már el kell végezni a 7. melléklet 4. szakaszában említett karbantartási terv munkáit. |
| --- | --- |

4.1

A motorcsaládból kiválasztott motort a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásra vonatkozóan ESC és ETC mérési ciklusokkal, valamint a füstkibocsátásra vonatkozóan ELR mérési ciklussal kell vizsgálni. A motornak reprezentatívnak kell lennie a motortípus várható jellemző használatára, és egy szokásos használatú járműből kell származnia. A motor/jármű beszerzését, vizsgálatát és helyreállító karbantartását a 3. szakaszban ismertetett módszerrel kell végezni, és ezeket dokumentálni kell.

Előzetesen a motoron már el kell végezni a 7. melléklet 4. szakaszában említett karbantartási terv munkáit.

| 4.2 | Az ESC, ETC és ELR mérésekkel meghatározott kibocsátási értékeket az ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázataiban szereplő, az adott káros anyagra vonatkozó határérték tizedesjegyei plusz egy tizedesjegy pontossággal kell megadni. |
| --- | --- |

4.2

Az ESC, ETC és ELR mérésekkel meghatározott kibocsátási értékeket az ezen előírás 5.2.1. szakaszának táblázataiban szereplő, az adott káros anyagra vonatkozó határérték tizedesjegyei plusz egy tizedesjegy pontossággal kell megadni.

5.   IGAZOLÓ VIZSGÁLAT

| 5.1 | Az igazoló vizsgálat célja annak megállapítása, hogy egy motorcsalád használat közben megfelel a kibocsátási előírásoknak. |
| --- | --- |

5.1

Az igazoló vizsgálat célja annak megállapítása, hogy egy motorcsalád használat közben megfelel a kibocsátási előírásoknak.

| 5.1.1. | Ha a jóváhagyó hatóság nem fogadja el a gyártónak a 3.4. szakasz szerinti, a használat közbeni megfigyelésről szóló jelentését vagy, például a 3.5. szakasz szerint bizonyított, hogy a használatban lévő jármű/motor megfelelősége nem kielégítő, akkor utasíthatja a gyártót, hogy igazolás céljából végezzen vizsgálatot. A jóváhagyó hatóság megvizsgálja a gyártó által benyújtott igazoló vizsgálati jelentést. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ha a jóváhagyó hatóság nem fogadja el a gyártónak a 3.4. szakasz szerinti, a használat közbeni megfigyelésről szóló jelentését vagy, például a 3.5. szakasz szerint bizonyított, hogy a használatban lévő jármű/motor megfelelősége nem kielégítő, akkor utasíthatja a gyártót, hogy igazolás céljából végezzen vizsgálatot. A jóváhagyó hatóság megvizsgálja a gyártó által benyújtott igazoló vizsgálati jelentést.

| 5.1.2. | A jóváhagyó hatóság is végezhet igazoló vizsgálatot. |
| --- | --- |

5.1.2.

A jóváhagyó hatóság is végezhet igazoló vizsgálatot.

| 5.2 | Az igazoló vizsgálatnak a 4. szakaszban ismertetett, az adott motorra alkalmazandó ESC, ETC és ELR mérésekből kell állnia. A vizsgálandó reprezentatív motorokat ki kell szerelni a szokásos feltételek között használt járművekből, és el kell végezni a méréseket. Alternatívaként a jóváhagyó hatósággal előzetesen egyeztetve a gyártó vizsgálhat használatban lévő járművekből kiszerelt kibocsátáscsökkentő komponenseket is, miután azokat átszerelték rendeltetésszerűen használt és reprezentatív motor(ok)ba. Minden méréssorozathoz ugyanazt a kibocsátáscsökkentő komponenscsoportot kell kiválasztani. A kiválasztást meg kell indokolni. |
| --- | --- |

5.2

Az igazoló vizsgálatnak a 4. szakaszban ismertetett, az adott motorra alkalmazandó ESC, ETC és ELR mérésekből kell állnia. A vizsgálandó reprezentatív motorokat ki kell szerelni a szokásos feltételek között használt járművekből, és el kell végezni a méréseket. Alternatívaként a jóváhagyó hatósággal előzetesen egyeztetve a gyártó vizsgálhat használatban lévő járművekből kiszerelt kibocsátáscsökkentő komponenseket is, miután azokat átszerelték rendeltetésszerűen használt és reprezentatív motor(ok)ba. Minden méréssorozathoz ugyanazt a kibocsátáscsökkentő komponenscsoportot kell kiválasztani. A kiválasztást meg kell indokolni.

| 5.3 | A mérési eredmények nem kielégítőnek tekintendők, ha az ugyanazt a motorcsaládot képviselő két vagy több motor mérésével az ezen előírás hatálya alá eső bármely káros anyagra kapott eredmény jelentősen meghaladja az előírás 5.2.1. szakaszában megadott határértéket. |
| --- | --- |

5.3

A mérési eredmények nem kielégítőnek tekintendők, ha az ugyanazt a motorcsaládot képviselő két vagy több motor mérésével az ezen előírás hatálya alá eső bármely káros anyagra kapott eredmény jelentősen meghaladja az előírás 5.2.1. szakaszában megadott határértéket.

6.   SZÜKSÉGES INTÉZKEDÉSEK

| 6.1 | Ha a jóváhagyó hatóság számára nem elfogadhatók a gyártó által szolgáltatott információk vagy mérési adatok, és a hatóság az 5. szakasz szerint igazoló vizsgálatot végzett, vagy pedig valamely szerződő fél által végzett igazoló vizsgálat (5.3. szakasz) eredményeit használja, és biztos, hogy a motortípus nem felel meg e rendelkezések követelményeinek, akkor a jóváhagyó hatóság felszólítja a gyártót, hogy adjon be javítási intézkedési tervet a helyzet orvoslására. |
| --- | --- |

6.1

Ha a jóváhagyó hatóság számára nem elfogadhatók a gyártó által szolgáltatott információk vagy mérési adatok, és a hatóság az 5. szakasz szerint igazoló vizsgálatot végzett, vagy pedig valamely szerződő fél által végzett igazoló vizsgálat (5.3. szakasz) eredményeit használja, és biztos, hogy a motortípus nem felel meg e rendelkezések követelményeinek, akkor a jóváhagyó hatóság felszólítja a gyártót, hogy adjon be javítási intézkedési tervet a helyzet orvoslására.

| 6.2 | Ebben az esetben az 1958. évi egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében említett javítási intézkedések a 8. szakasz szerint kiterjesztendők az ugyanolyan járműtípushoz tartozó, használatban lévő olyan motorokra, amelyeket ugyanezek a hibák valószínűleg szintén érintenek.
  A gyártó által készített javítási intézkedési tervet a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. A gyártó felelős az így jóváhagyott javítási terv végrehajtásáért.
  A jóváhagyó hatóság döntéséről 30 napon belül értesíti az összes szerződő felet. A szerződő felek kérhetik, hogy ugyanezeket a javítási intézkedéseket hajtsák végre a területükön bejegyzett összes ugyanilyen típusú motorra is. |
| --- | --- |

6.2

Ebben az esetben az 1958. évi egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében említett javítási intézkedések a 8. szakasz szerint kiterjesztendők az ugyanolyan járműtípushoz tartozó, használatban lévő olyan motorokra, amelyeket ugyanezek a hibák valószínűleg szintén érintenek.

A gyártó által készített javítási intézkedési tervet a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. A gyártó felelős az így jóváhagyott javítási terv végrehajtásáért.

A jóváhagyó hatóság döntéséről 30 napon belül értesíti az összes szerződő felet. A szerződő felek kérhetik, hogy ugyanezeket a javítási intézkedéseket hajtsák végre a területükön bejegyzett összes ugyanilyen típusú motorra is.

| 6.3 | Ha az egyezményben részes valamely fél megállapítja, hogy egy járműtípus nem felel meg e melléklet vonatkozó előírásainak, akkor erről késedelem nélkül értesíti azt az egyezményben részes felet, aki az eredeti típusjóváhagyást az egyezmény előírásai szerint kiadta.
  Ezután, az egyezmény rendelkezéseitől függően, az egyezményben részes valamely félnek az eredeti típusjóváhagyást kiadó illetékes hatósága tájékoztatja a gyártót, hogy a járműtípus nem felel meg e rendelkezések előírásainak, és hogy a gyártótól intézkedéseket várnak. A gyártó a fenti értesítéstől számított két hónapon belül beadja a hatóságnak a hibák kiküszöbölését célzó intézkedések tervét, amelynek lényegét tekintve meg kell felelnie a 7. szakasz előírásainak. Az eredeti jóváhagyást kiadó illetékes hatóság két hónapon belül konzultál a gyártóval, hogy megállapodjanak egy intézkedési tervről és a terv végrehajtásáról. Ha az eredeti típusjóváhagyást kiadó illetékes hatóság megállapítja, hogy nem lehet megállapodást elérni, akkor kezdeményezni kell az egyezmény vonatkozó eljárásait. |
| --- | --- |

6.3

Ha az egyezményben részes valamely fél megállapítja, hogy egy járműtípus nem felel meg e melléklet vonatkozó előírásainak, akkor erről késedelem nélkül értesíti azt az egyezményben részes felet, aki az eredeti típusjóváhagyást az egyezmény előírásai szerint kiadta.

Ezután, az egyezmény rendelkezéseitől függően, az egyezményben részes valamely félnek az eredeti típusjóváhagyást kiadó illetékes hatósága tájékoztatja a gyártót, hogy a járműtípus nem felel meg e rendelkezések előírásainak, és hogy a gyártótól intézkedéseket várnak. A gyártó a fenti értesítéstől számított két hónapon belül beadja a hatóságnak a hibák kiküszöbölését célzó intézkedések tervét, amelynek lényegét tekintve meg kell felelnie a 7. szakasz előírásainak. Az eredeti jóváhagyást kiadó illetékes hatóság két hónapon belül konzultál a gyártóval, hogy megállapodjanak egy intézkedési tervről és a terv végrehajtásáról. Ha az eredeti típusjóváhagyást kiadó illetékes hatóság megállapítja, hogy nem lehet megállapodást elérni, akkor kezdeményezni kell az egyezmény vonatkozó eljárásait.

7.   JAVÍTÁSI INTÉZKEDÉSI TERV

| 7.1. | A 6.1. szakaszban előírt javítási intézkedési tervet az illetékes hatósághoz kell benyújtani a 6.1. szakaszban említett értesítés keltétől számítva legkésőbb 60 munkanapon belül. A jóváhagyó hatóság 30 munkanapon belül nyilatkozik, hogy elfogadja-e a javítási intézkedési tervet. Ha azonban a gyártó az illetékes jóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy több időre van szüksége a meg nem felelőségnek a javítási intézkedési terv benyújtásához szükséges kivizsgálásához, akkor a határidőt meg lehet hosszabbítani. |
| --- | --- |

7.1.

A 6.1. szakaszban előírt javítási intézkedési tervet az illetékes hatósághoz kell benyújtani a 6.1. szakaszban említett értesítés keltétől számítva legkésőbb 60 munkanapon belül. A jóváhagyó hatóság 30 munkanapon belül nyilatkozik, hogy elfogadja-e a javítási intézkedési tervet. Ha azonban a gyártó az illetékes jóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy több időre van szüksége a meg nem felelőségnek a javítási intézkedési terv benyújtásához szükséges kivizsgálásához, akkor a határidőt meg lehet hosszabbítani.

| 7.2. | A javítási intézkedéseknek ki kell terjedniük minden olyan motorra, amelyeknél valószínű, hogy ugyanez a hiba érinti őket. Meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a jóváhagyási dokumentumok módosítása. |
| --- | --- |

7.2.

A javítási intézkedéseknek ki kell terjedniük minden olyan motorra, amelyeknél valószínű, hogy ugyanez a hiba érinti őket. Meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a jóváhagyási dokumentumok módosítása.

| 7.3. | A gyártónak be kell adnia a javítási intézkedési tervvel kapcsolatos összes közlemény másolatát, valamint nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási akcióról, és rendszeresen helyzetjelentést kell adnia a jóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

7.3.

A gyártónak be kell adnia a javítási intézkedési tervvel kapcsolatos összes közlemény másolatát, valamint nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási akcióról, és rendszeresen helyzetjelentést kell adnia a jóváhagyó hatóságnak.

| 7.4. | A javítási intézkedési tervnek tartalmaznia kell a 7.4.1–7.4.11. szakaszban előírtakat. A gyártónak egyedi azonosító nevet vagy számot kell adnia a javítási intézkedési tervnek. |
| --- | --- |

7.4.

A javítási intézkedési tervnek tartalmaznia kell a 7.4.1–7.4.11. szakaszban előírtakat. A gyártónak egyedi azonosító nevet vagy számot kell adnia a javítási intézkedési tervnek.

| 7.4.1. | A javítási intézkedési terv által érintett összes motortípus leírása |
| --- | --- |

7.4.1.

A javítási intézkedési terv által érintett összes motortípus leírása

| 7.4.2. | Minden olyan egyedi módosítás, változtatás, javítás, korrekció, beállítás vagy más beavatkozás leírása, melynek célja, hogy a motor ismét megfeleljen az előírásoknak, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki vizsgálatoknak a rövid összegzését, melyek alapján a gyártó a megfelelőség helyreállítását célzó adott intézkedések mellett döntött. |
| --- | --- |

7.4.2.

Minden olyan egyedi módosítás, változtatás, javítás, korrekció, beállítás vagy más beavatkozás leírása, melynek célja, hogy a motor ismét megfeleljen az előírásoknak, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki vizsgálatoknak a rövid összegzését, melyek alapján a gyártó a megfelelőség helyreállítását célzó adott intézkedések mellett döntött.

| 7.4.3. | Annak a leírása, hogy a gyártó hogyan értesíti a motorok vagy járművek tulajdonosait a javítási intézkedésekről |
| --- | --- |

7.4.3.

Annak a leírása, hogy a gyártó hogyan értesíti a motorok vagy járművek tulajdonosait a javítási intézkedésekről

| 7.4.4. | Adott esetben az olyan helyes karbantartásnak vagy használatnak a leírása, amelyet a gyártó előír annak feltételeként, hogy a motor/jármű a javítási intézkedési terv keretében jogosult legyen a javításra, és a gyártó indoklása, hogy miért köti ki e feltételt. Karbantartási vagy használati feltétel csak akkor köthető ki, ha az igazoltan kapcsolódik ahhoz a tényhez, hogy a jármű/motor nem felel meg az előírásoknak, valamint a javítási intézkedésekhez. |
| --- | --- |

7.4.4.

Adott esetben az olyan helyes karbantartásnak vagy használatnak a leírása, amelyet a gyártó előír annak feltételeként, hogy a motor/jármű a javítási intézkedési terv keretében jogosult legyen a javításra, és a gyártó indoklása, hogy miért köti ki e feltételt. Karbantartási vagy használati feltétel csak akkor köthető ki, ha az igazoltan kapcsolódik ahhoz a tényhez, hogy a jármű/motor nem felel meg az előírásoknak, valamint a javítási intézkedésekhez.

| 7.4.5. | Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a motorok tulajdonosainak a javítás elvégeztetéséhez követniük kell. Ennek tartalmaznia kell azt az időpontot, amikortól a javítást el lehet végeztetni, a műhelyben a javítás elvégzéséhez szükséges idő becslését, valamint azt, hogy hol végeznek ilyen javításokat. A javítást a jármű átadása után felesleges késedelem nélkül el kell végezni. |
| --- | --- |

7.4.5.

Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a motorok tulajdonosainak a javítás elvégeztetéséhez követniük kell. Ennek tartalmaznia kell azt az időpontot, amikortól a javítást el lehet végeztetni, a műhelyben a javítás elvégzéséhez szükséges idő becslését, valamint azt, hogy hol végeznek ilyen javításokat. A javítást a jármű átadása után felesleges késedelem nélkül el kell végezni.

| 7.4.6. | A járműtulajdonosoknak küldött tájékoztató másolata. |
| --- | --- |

7.4.6.

A járműtulajdonosoknak küldött tájékoztató másolata.

| 7.4.7. | Annak a rendszernek a rövid leírása, amellyel a gyártó biztosítja, hogy a komponensek vagy részegységek megfelelő mennyiségben rendelkezésre álljanak a javítások elvégzéséhez. Fel kell tüntetni azt az időpontot, amikortól megfelelő mennyiségű komponens vagy részegység áll rendelkezésre az akció elkezdéséhez. |
| --- | --- |

7.4.7.

Annak a rendszernek a rövid leírása, amellyel a gyártó biztosítja, hogy a komponensek vagy részegységek megfelelő mennyiségben rendelkezésre álljanak a javítások elvégzéséhez. Fel kell tüntetni azt az időpontot, amikortól megfelelő mennyiségű komponens vagy részegység áll rendelkezésre az akció elkezdéséhez.

| 7.4.8. | A javítást végző szakembereknek megküldendő összes utasítás másolata. |
| --- | --- |

7.4.8.

A javítást végző szakembereknek megküldendő összes utasítás másolata.

| 7.4.9. | A javasolt javítási intézkedéseknek a javítási intézkedési terv által érintett összes motortípus károsanyag-kibocsátására, üzemanyag-fogyasztására, menettulajdonságára és biztonságára gyakorolt hatásának leírása, a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki tanulmányokkal stb. együtt. |
| --- | --- |

7.4.9.

A javasolt javítási intézkedéseknek a javítási intézkedési terv által érintett összes motortípus károsanyag-kibocsátására, üzemanyag-fogyasztására, menettulajdonságára és biztonságára gyakorolt hatásának leírása, a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki tanulmányokkal stb. együtt.

| 7.4.10. | Minden más információ, jelentés vagy adat, amelyet a jóváhagyó hatóság az ésszerűség határain belül szükségesnek ítél a javítási intézkedési terv értékeléséhez. |
| --- | --- |

7.4.10.

Minden más információ, jelentés vagy adat, amelyet a jóváhagyó hatóság az ésszerűség határain belül szükségesnek ítél a javítási intézkedési terv értékeléséhez.

| 7.4.11. | Ha a javítási intézkedési terv visszahívást is tartalmaz, akkor a javítások nyilvántartásának módszerét ismertető leírást is be kell adni a jóváhagyó hatósághoz. Címke használata esetén annak egy példányát is be kell nyújtani. |
| --- | --- |

7.4.11.

Ha a javítási intézkedési terv visszahívást is tartalmaz, akkor a javítások nyilvántartásának módszerét ismertető leírást is be kell adni a jóváhagyó hatósághoz. Címke használata esetén annak egy példányát is be kell nyújtani.

| 7.5. | A gyártótól megkövetelhető, hogy gondosan megtervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett komponenseken és motorokon, hogy igazolja a változtatás, javítás vagy módosítás eredményességét. |
| --- | --- |

7.5.

A gyártótól megkövetelhető, hogy gondosan megtervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett komponenseken és motorokon, hogy igazolja a változtatás, javítás vagy módosítás eredményességét.

| 7.6. | A gyártónak nyilvántartást kell vezetnie minden visszahívott és javított motorról vagy járműről, valamint a javítást végző műhelyekről. A jóváhagyó hatóság számára a gyártónak a javítási intézkedési terv végrehajtásától számított öt éven keresztül kérésre betekintést kell biztosítania a nyilvántartásba. |
| --- | --- |

7.6.

A gyártónak nyilvántartást kell vezetnie minden visszahívott és javított motorról vagy járműről, valamint a javítást végző műhelyekről. A jóváhagyó hatóság számára a gyártónak a javítási intézkedési terv végrehajtásától számított öt éven keresztül kérésre betekintést kell biztosítania a nyilvántartásba.

| 7.7. | A javítást, illetve módosítást vagy új berendezések beépítését a gyártó által a motor tulajdonosának adott tanúsítványban fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

7.7.

A javítást, illetve módosítást vagy új berendezések beépítését a gyártó által a motor tulajdonosának adott tanúsítványban fel kell tüntetni.

---

9A. MELLÉKLET

Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet a gépjárművek kibocsátás-csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó egyedi rendelkezéseket írja le.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Az ezen előírás 2. szakaszában megadottak mellett e melléklet alkalmazásában:

„bemelegedési ciklus”: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 22 K fokkal, és legalább 343 K (70 oC) fokra nőjön,

„hozzáférés”: minden kibocsátással kapcsolatos fedélzeti diagnosztikai adathoz való hozzáférés, beleértve a kibocsátással kapcsolatos járműrészek vizsgálatához, diagnosztikájához, szervizeléséhez vagy javításához szükséges valamennyi hibakódot, a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros interfészén keresztül,

„hiányosság”: a motor fedélzeti diagnosztikai rendszere szempontjából az, ha az ellenőrzött komponensek vagy rendszerek közül legfeljebb kettő olyan ideiglenes vagy állandó működési jellemzőket mutat, amelyek hátrányosan befolyásolják e komponenseknek vagy rendszereknek a fedélzeti diagnosztika által történő, egyébként hatékony ellenőrzését, vagy nem felelnek meg a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel szemben támasztott összes többi követelménynek. Ilyen hiányosság esetén a motorok, illetve a járművek motorjaik tekintetében e melléklet 4.3. szakasza szerint kaphatnak jóváhagyást, nyilvántartásba vehetők és értékesíthetők,

„lerontott komponens/rendszer”: motor vagy kipufogógáz-utókezelő olyan komponense vagy rendszere, amelyet a gyártó szándékosan, ellenőrzött módon lerontott, a fedélzeti diagnosztikai rendszeren végzendő jóváhagyási vizsgálat céljából,

„diagnosztikai mérési ciklus”: olyan menetciklus, amely az ESC mérési ciklus egyik változata, és az ezen előírás 4A. melléklete 1. függelékének 2.7.1. szakaszában leírt sorrend szerinti 13 egyedi üzemmódból áll, de az egyes üzemmódok csökkentett ideig, 60 másodpercig tartanak,

„működési ciklus”: a hibajelző kikapcsolásához szükséges feltételek meghatározásához használt ciklus. A ciklus a következőkből áll: a motor indítása, a motor működése, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő, miközben a fedélzeti diagnosztika működik, és észleli az esetleges működési hibát,

„előkondicionáló ciklus”: legalább három egymás után következő diagnosztikai mérési ciklus vagy kibocsátásmérési ciklus lefuttatása a motorműködés és a kibocsátáscsökkentő rendszer stabilizálódásához és a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés üzemkész állapotba hozásához,

„javításra vonatkozó információk”: a motor diagnosztikájához, szervizeléséhez, vizsgálatához, rendszeres ellenőrzéséhez vagy javításához szükséges, a gyártók által a márkakereskedők/javítóműhelyek számára adott összes információ. Ezek az információk szükség szerint szerviz-kézikönyveket, műszaki kézikönyveket, diagnosztikai információkat (például a mérések elméleti legkisebb és legnagyobb értékei), huzalozási rajzokat, a motortípusra vonatkozó szoftver-/kalibrálási azonosítószámot, az elektronikus rendszerek szoftverjeinek járműgyártó előírásai szerinti frissítéséhez szükséges információt, egyedi és különleges esetekre vonatkozó utasításokat, szerszámokra és műszerekre vonatkozó információkat, adatrögzítési információkat, és kétirányú ellenőrzési és mérési adatokat jelentenek. A gyártó nem kötelezhető ezeknek az információknak a rendelkezésre bocsátására, ha azok a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartoznak, vagy ha a gyártó, illetve az eredeti gyártó(k) saját know-how-ját képezik; a szükséges műszaki információk azonban ilyen esetben sem tarthatók vissza indokolatlanul,

„szabványosított”: a fedélzeti diagnosztika által előállított, a kibocsátással kapcsolatos minden adatot (például kiolvasó használata esetén az adatforgalom), beleértve az alkalmazott hibakódokat is, kizárólag olyan ipari szabványoknak megfelelően szabad előállítani, amelyek annál fogva, hogy a formátum és a megengedett beállítások egyértelműen meghatározottak, a gépjárműiparban maximális harmonizációs szintet biztosítanak, és amelyek használatát ez az előírás kifejezetten megengedi;

„korlátlan”:

| a) | olyan hozzáférés, amely nem függ olyan hozzáférési kódtól vagy hasonlótól, amely csak a gyártótól szerezhető be, |
| --- | --- |

a)

olyan hozzáférés, amely nem függ olyan hozzáférési kódtól vagy hasonlótól, amely csak a gyártótól szerezhető be,

| b) | olyan hozzáférés, amely lehetővé teszi az előállított adatok kiértékelését anélkül, hogy egyedi dekódolási információra lenne szükség, kivéve ha maga ez az információ már szabványosított. |
| --- | --- |

b)

olyan hozzáférés, amely lehetővé teszi az előállított adatok kiértékelését anélkül, hogy egyedi dekódolási információra lenne szükség, kivéve ha maga ez az információ már szabványosított.

3.   ELŐÍRÁSOK ÉS TESZTEK

3.1.   Általános előírások

| 3.1.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszereket úgy kell kialakítani, legyártani és a járműbe beépíteni, hogy képesek legyenek a motor teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére. Ehhez a jóváhagyó hatóságnak el kell fogadnia, hogy azok a motorok, amelyeket az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott vonatkozó tartóssági időt meghaladóan használnak, fedélzeti diagnosztikai rendszerük működését tekintve bizonyos mértékű romlást mutathatnak, aminek következtében előfordulhat az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában meghatározott diagnosztikai küszöbértékek túllépése még azelőtt, hogy a rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének. |
| --- | --- |

3.1.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszereket úgy kell kialakítani, legyártani és a járműbe beépíteni, hogy képesek legyenek a motor teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére. Ehhez a jóváhagyó hatóságnak el kell fogadnia, hogy azok a motorok, amelyeket az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott vonatkozó tartóssági időt meghaladóan használnak, fedélzeti diagnosztikai rendszerük működését tekintve bizonyos mértékű romlást mutathatnak, aminek következtében előfordulhat az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában meghatározott diagnosztikai küszöbértékek túllépése még azelőtt, hogy a rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének.

| 3.1.2. | Minden motorindításnál el kell indulnia és be kell fejeződnie legalább egy diagnosztikai ellenőrzési műveletsornak, feltéve, hogy teljesülnek a tesztfeltételek. A tesztfeltételeket úgy kell kiválasztani, hogy azok mindegyike előforduljon az e melléklet 1. függelékének 2. szakaszában meghatározott teszt által reprezentált menetállapotokban. |
| --- | --- |

3.1.2.

Minden motorindításnál el kell indulnia és be kell fejeződnie legalább egy diagnosztikai ellenőrzési műveletsornak, feltéve, hogy teljesülnek a tesztfeltételek. A tesztfeltételeket úgy kell kiválasztani, hogy azok mindegyike előforduljon az e melléklet 1. függelékének 2. szakaszában meghatározott teszt által reprezentált menetállapotokban.

| 3.1.2.1. | A gyártó kizárólag a fedélzeti diagnosztikának a jármű működési feltételei között történő funkcionális ellenőrzése céljából nem köteles bekapcsolni az olyan komponenst vagy rendszert, amely szokásos esetben nem lenne bekapcsolva (például az NOx-mentesítő rendszer vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő reagenstartályának fűtése, ha ez a rendszer a szokásos körülmények között nincs bekapcsolva). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

A gyártó kizárólag a fedélzeti diagnosztikának a jármű működési feltételei között történő funkcionális ellenőrzése céljából nem köteles bekapcsolni az olyan komponenst vagy rendszert, amely szokásos esetben nem lenne bekapcsolva (például az NOx-mentesítő rendszer vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő reagenstartályának fűtése, ha ez a rendszer a szokásos körülmények között nincs bekapcsolva).

| 3.1.3. | A fedélzeti diagnosztika tartalmazhat olyan eszközöket, amelyek a működési hiba megállapítása és a működési hibáról tévesen adott jelzés kockázatának a lehető legkisebbre csökkentése céljából működési paramétereket (például a jármű sebessége, a motor fordulatszáma, az aktuális sebességfokozat, hőmérséklet, a beszívott levegő nyomása vagy más paraméterek) mérnek vagy érzékelnek, illetve reagálnak azokra. Ezek az eszközök nem hatástalanító eszközök. |
| --- | --- |

3.1.3.

A fedélzeti diagnosztika tartalmazhat olyan eszközöket, amelyek a működési hiba megállapítása és a működési hibáról tévesen adott jelzés kockázatának a lehető legkisebbre csökkentése céljából működési paramétereket (például a jármű sebessége, a motor fordulatszáma, az aktuális sebességfokozat, hőmérséklet, a beszívott levegő nyomása vagy más paraméterek) mérnek vagy érzékelnek, illetve reagálnak azokra. Ezek az eszközök nem hatástalanító eszközök.

| 3.1.4. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerhez a jármű ellenőrzése, diagnosztizálása, szervizelése vagy javítása céljából szükséges hozzáférésnek korlátlannak és szabványosítottnak kell lennie. A káros anyagok kibocsátásával kapcsolatos hibakódoknak meg kell felelniük az e melléklet 6.8.5. szakaszának. |
| --- | --- |

3.1.4.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerhez a jármű ellenőrzése, diagnosztizálása, szervizelése vagy javítása céljából szükséges hozzáférésnek korlátlannak és szabványosítottnak kell lennie. A káros anyagok kibocsátásával kapcsolatos hibakódoknak meg kell felelniük az e melléklet 6.8.5. szakaszának.

3.2.   A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó előírások az 1. fázis szerint

| 3.2.1. | Az ezen előírás 5.4.1. szakaszában megadott időponttól kezdődőden minden dízelmotor és minden dízelmotorral felszerelt jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos komponensek vagy rendszerek meghibásodását, ha ez a meghibásodás azt eredményezi, hogy a káros anyagok kibocsátása az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott vonatkozó diagnosztikai küszöbértékek fölé nő. |
| --- | --- |

3.2.1.

Az ezen előírás 5.4.1. szakaszában megadott időponttól kezdődőden minden dízelmotor és minden dízelmotorral felszerelt jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos komponensek vagy rendszerek meghibásodását, ha ez a meghibásodás azt eredményezi, hogy a káros anyagok kibocsátása az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott vonatkozó diagnosztikai küszöbértékek fölé nő.

| 3.2.2. | Az 1. fázis előírásainak teljesítéséhez a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a következőket: |
| --- | --- |

3.2.2.

Az 1. fázis előírásainak teljesítéséhez a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a következőket:

| 3.2.2.1. | a katalizátor teljes eltávolítása, ha az külön házban van, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e, |
| --- | --- |

3.2.2.1.

a katalizátor teljes eltávolítása, ha az külön házban van, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e,

| 3.2.2.2. | az NOx-mentesítő rendszer hatásfokának csökkenése, csak az NOx-kibocsátásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

3.2.2.2.

az NOx-mentesítő rendszer hatásfokának csökkenése, csak az NOx-kibocsátásra vonatkozóan,

| 3.2.2.3. | a részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, csak a szilárd kibocsátásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

3.2.2.3.

a részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, csak a szilárd kibocsátásra vonatkozóan,

| 3.2.2.4. | a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, mind az NOx-, mind a szilárd kibocsátásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

3.2.2.4.

a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, mind az NOx-, mind a szilárd kibocsátásra vonatkozóan,

| 3.2.3. | Jelentős működési hiba |
| --- | --- |

3.2.3.

Jelentős működési hiba

| 3.2.3.1. | A 3.2.2.1–3.2.2.4. szakasz szerinti, a diagnosztikai küszöbérték alapján történő ellenőrzések helyett a dízelmotorok fedélzeti diagnosztikai rendszere ezen előírás 5.4.1.1. szakaszának megfelelően ellenőrizheti a következő komponensek jelentős működési hibáját:






  a) | katalizátor, ha az külön házban van, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

A 3.2.2.1–3.2.2.4. szakasz szerinti, a diagnosztikai küszöbérték alapján történő ellenőrzések helyett a dízelmotorok fedélzeti diagnosztikai rendszere ezen előírás 5.4.1.1. szakaszának megfelelően ellenőrizheti a következő komponensek jelentős működési hibáját:

a)

katalizátor, ha az külön házban van, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e,

| b) | NOx-mentesítő rendszer, |
| --- | --- |

b)

NOx-mentesítő rendszer,

| c) | részecskeszűrő, |
| --- | --- |

c)

részecskeszűrő,

| d) | kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer. |
| --- | --- |

d)

kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer.

| 3.2.3.2. | Az NOx-mentesítő rendszerrel felszerelt motorok esetében az ellenőrizendő jelentős működési hibákra példa a rendszer teljes eltávolítása vagy meghamisított rendszerre történő kicserélése (mindkettő szándékosan előidézett jelentős működési hiba), az NOx-mentesítő rendszer működéséhez szükséges reagens hiánya, a szelektív redukciós katalizátor valamely elektromos komponensének meghibásodása, az NOx-mentesítő rendszer valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, beleértve a reagensfűtő rendszert is, a reagensadagoló rendszer meghibásodása (például kimaradt táplevegő, eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Az NOx-mentesítő rendszerrel felszerelt motorok esetében az ellenőrizendő jelentős működési hibákra példa a rendszer teljes eltávolítása vagy meghamisított rendszerre történő kicserélése (mindkettő szándékosan előidézett jelentős működési hiba), az NOx-mentesítő rendszer működéséhez szükséges reagens hiánya, a szelektív redukciós katalizátor valamely elektromos komponensének meghibásodása, az NOx-mentesítő rendszer valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, beleértve a reagensfűtő rendszert is, a reagensadagoló rendszer meghibásodása (például kimaradt táplevegő, eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása).

| 3.2.3.3. | Részecskeszűrővel felszerelt motorok esetében az ellenőrizendő jelentős működési hibákra példa a részecskecsapda hordozórétegének jelentős mértékű megolvadása vagy a csapda eltömődése oly módon, hogy a nyomáskülönbség kilép a gyártó által megadott tartományból, a részecskeszűrő valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, a reagensadagoló rendszer meghibásodása (például eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Részecskeszűrővel felszerelt motorok esetében az ellenőrizendő jelentős működési hibákra példa a részecskecsapda hordozórétegének jelentős mértékű megolvadása vagy a csapda eltömődése oly módon, hogy a nyomáskülönbség kilép a gyártó által megadott tartományból, a részecskeszűrő valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, a reagensadagoló rendszer meghibásodása (például eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása).

| 3.2.4. | A gyártó igazolhatja a jóváhagyó hatóság felé, hogy egyes komponenseket vagy rendszereket nem szükséges ellenőrizni, ha ezek teljes kiesése vagy eltávolítása esetén az e melléklet 1. függelékének 1.1. szakaszában meghatározott ciklusokban mért károsanyag-kibocsátás nem haladja meg az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában a fedélzeti diagnosztikára az 1. fázis szerint előírt küszöbértékeket. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a kipufogógáz-visszavezető rendszerre, az NOx-mentesítő rendszerre, a részecskeszűrőre vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerre, továbbá azokra a komponensekre vagy rendszerekre sem, amelyeket a fedélzeti diagnosztika a jelentős működési hiba tekintetében ellenőriz. |
| --- | --- |

3.2.4.

A gyártó igazolhatja a jóváhagyó hatóság felé, hogy egyes komponenseket vagy rendszereket nem szükséges ellenőrizni, ha ezek teljes kiesése vagy eltávolítása esetén az e melléklet 1. függelékének 1.1. szakaszában meghatározott ciklusokban mért károsanyag-kibocsátás nem haladja meg az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában a fedélzeti diagnosztikára az 1. fázis szerint előírt küszöbértékeket. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a kipufogógáz-visszavezető rendszerre, az NOx-mentesítő rendszerre, a részecskeszűrőre vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerre, továbbá azokra a komponensekre vagy rendszerekre sem, amelyeket a fedélzeti diagnosztika a jelentős működési hiba tekintetében ellenőriz.

3.3.   A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó előírások a 2. fázis szerint

| 3.3.1. | Az ezen előírás 5.4.2. szakaszában megadott időponttól kezdődőden minden dízelmotor vagy gázmotor, és minden dízelmotorral vagy gázmotorral felszerelt jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének jeleznie kell a motorrendszer kibocsátással kapcsolatos komponenseinek vagy rendszereinek meghibásodását, ha ez a meghibásodás azt eredményezi, hogy a káros anyagok kibocsátása az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott vonatkozó diagnosztikai küszöbértékek fölé nő.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfészt (hardver és üzenetek), ha az információcsere hatással van a kibocsátáscsökkentő rendszer megfelelő működésére. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek diagnosztizálnia kell az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és a jármű említett komponensei közötti összeköttetést biztosító eszköz (például a kommunikációs busz) közötti kapcsolat épségét. |
| --- | --- |

3.3.1.

Az ezen előírás 5.4.2. szakaszában megadott időponttól kezdődőden minden dízelmotor vagy gázmotor, és minden dízelmotorral vagy gázmotorral felszerelt jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének jeleznie kell a motorrendszer kibocsátással kapcsolatos komponenseinek vagy rendszereinek meghibásodását, ha ez a meghibásodás azt eredményezi, hogy a káros anyagok kibocsátása az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott vonatkozó diagnosztikai küszöbértékek fölé nő.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfészt (hardver és üzenetek), ha az információcsere hatással van a kibocsátáscsökkentő rendszer megfelelő működésére. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek diagnosztizálnia kell az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és a jármű említett komponensei közötti összeköttetést biztosító eszköz (például a kommunikációs busz) közötti kapcsolat épségét.

| 3.3.2. | A 2. fázis előírásainak teljesítéséhez a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a következőket: |
| --- | --- |

3.3.2.

A 2. fázis előírásainak teljesítéséhez a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a következőket:

| 3.3.2.1. | a katalizátor hatékonyságának csökkenése, ha az külön házban van, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e, |
| --- | --- |

3.3.2.1.

a katalizátor hatékonyságának csökkenése, ha az külön házban van, függetlenül attól, hogy az az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e,

| 3.3.2.2. | az NOx-mentesítő rendszer hatásfokának csökkenése, csak az NOx-kibocsátásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

3.3.2.2.

az NOx-mentesítő rendszer hatásfokának csökkenése, csak az NOx-kibocsátásra vonatkozóan,

| 3.3.2.3. | a részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, csak a szilárd kibocsátásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

3.3.2.3.

a részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, csak a szilárd kibocsátásra vonatkozóan,

| 3.3.2.4. | a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, mind az NOx-, mind a szilárd kibocsátásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

3.3.2.4.

a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő hatásfokának csökkenése, mind az NOx-, mind a szilárd kibocsátásra vonatkozóan,

| 3.3.2.5. | az elektronikus motorvezérlő egység és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más villamos vagy elektronikus rendszerei közötti interfészt (például erőátviteli vezérlő egység), villamos szakadás tekintetében. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

az elektronikus motorvezérlő egység és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más villamos vagy elektronikus rendszerei közötti interfészt (például erőátviteli vezérlő egység), villamos szakadás tekintetében.

| 3.3.3. | A gyártó igazolhatja a jóváhagyó hatóság felé, hogy egyes komponenseket vagy rendszereket nem szükséges ellenőrizni, ha ezek teljes kiesése vagy eltávolítása esetén az e melléklet 1. függelékének 1.1. szakaszában meghatározott ciklusokban mért károsanyag-kibocsátás nem haladja meg az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában a fedélzeti diagnosztikára a 2. fázis szerint előírt küszöbértékeket. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a kipufogógáz-visszavezető rendszerre, az NOx-mentesítő rendszerre, a részecskeszűrőre vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerre. |
| --- | --- |

3.3.3.

A gyártó igazolhatja a jóváhagyó hatóság felé, hogy egyes komponenseket vagy rendszereket nem szükséges ellenőrizni, ha ezek teljes kiesése vagy eltávolítása esetén az e melléklet 1. függelékének 1.1. szakaszában meghatározott ciklusokban mért károsanyag-kibocsátás nem haladja meg az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában a fedélzeti diagnosztikára a 2. fázis szerint előírt küszöbértékeket. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a kipufogógáz-visszavezető rendszerre, az NOx-mentesítő rendszerre, a részecskeszűrőre vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerre.

3.4.   Az 1. és a 2. fázis előírásai

| 3.4.1. | Az 1. és 2. fázis előírásainak együttes teljesítéséhez a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a következőket: |
| --- | --- |

3.4.1.

Az 1. és 2. fázis előírásainak együttes teljesítéséhez a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a következőket:

| 3.4.1.1. | az üzemanyag-injektáló rendszer elektronikája és az üzemanyag-adagolás mennyiségét szabályozó és időzítő működtetők, az áramkörök folytonossága (az áramkör megszakadása vagy rövidzárlat) és teljes kiesés tekintetében, |
| --- | --- |

3.4.1.1.

az üzemanyag-injektáló rendszer elektronikája és az üzemanyag-adagolás mennyiségét szabályozó és időzítő működtetők, az áramkörök folytonossága (az áramkör megszakadása vagy rövidzárlat) és teljes kiesés tekintetében,

| 3.4.1.2. | A motor vagy a kipufogógáz-utókezelő rendszer kibocsátással kapcsolatos minden más olyan komponense vagy rendszere, amely számítógéphez kapcsolódik, és amelynek meghibásodása a kipufogócsőnél az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket meghaladó károsanyag-kibocsátást eredményezne. Az ellenőrzésnek ki kell terjednie például legalább a kipufogógáz-visszavezető rendszerre, a levegő tömegáramát, a levegő térfogatáramát (és hőmérsékletét), a feltöltő nyomást és a szívórendszer nyomását ellenőrző és szabályozó rendszerekre és komponensekre (továbbá az adott érzékelőkre, amelyek lehetővé teszik e funkciók ellátását), az NOx-mentesítő rendszer érzékelőire és működtetőire, valamint az elektronikusan bekapcsolható aktív részecskeszűrő érzékelőire és működtetőire. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

A motor vagy a kipufogógáz-utókezelő rendszer kibocsátással kapcsolatos minden más olyan komponense vagy rendszere, amely számítógéphez kapcsolódik, és amelynek meghibásodása a kipufogócsőnél az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket meghaladó károsanyag-kibocsátást eredményezne. Az ellenőrzésnek ki kell terjednie például legalább a kipufogógáz-visszavezető rendszerre, a levegő tömegáramát, a levegő térfogatáramát (és hőmérsékletét), a feltöltő nyomást és a szívórendszer nyomását ellenőrző és szabályozó rendszerekre és komponensekre (továbbá az adott érzékelőkre, amelyek lehetővé teszik e funkciók ellátását), az NOx-mentesítő rendszer érzékelőire és működtetőire, valamint az elektronikusan bekapcsolható aktív részecskeszűrő érzékelőire és működtetőire.

| 3.4.1.3. | A motor és a kipufogógáz-utókezelő rendszer kibocsátással kapcsolatos minden más olyan komponensét vagy rendszerét, amely elektronikus vezérlő egységhez kapcsolódik, ellenőrizni kell villamos szakadás tekintetében, kivéve, ha már van másmilyen ellenőrzés. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

A motor és a kipufogógáz-utókezelő rendszer kibocsátással kapcsolatos minden más olyan komponensét vagy rendszerét, amely elektronikus vezérlő egységhez kapcsolódik, ellenőrizni kell villamos szakadás tekintetében, kivéve, ha már van másmilyen ellenőrzés.

| 3.4.1.4. | Fogyó reagenssel működő utókezelő rendszerrel ellátott motorok esetében a fedélzeti diagnosztikának ellenőriznie kell a következőket:






  a) | az előírt reagens hiánya, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

Fogyó reagenssel működő utókezelő rendszerrel ellátott motorok esetében a fedélzeti diagnosztikának ellenőriznie kell a következőket:

a)

az előírt reagens hiánya,

| b) | az előírt reagens minősége megfelel-e az ezen előírás 1. melléklete szerint a gyártó által megadott specifikációknak, |
| --- | --- |

b)

az előírt reagens minősége megfelel-e az ezen előírás 1. melléklete szerint a gyártó által megadott specifikációknak,

| c) | reagensfogyás és -adagolás, |
| --- | --- |

c)

reagensfogyás és -adagolás,

az ezen előírás 5.5.4 szakasza szerint

3.5.   A fedélzeti diagnosztika működése és egyes ellenőrző funkcióinak ideiglenes letiltása

| 3.5.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni, legyártani és a járműbe beszerelni, hogy az az ezen előírás 5.1.5.4. szakaszában leírt használati feltételek között meg tudjon felelni e melléklet előírásainak.
  A szokásostól eltérő működési feltételek között a kibocsátáscsökkentő rendszer a fedélzeti diagnosztikai rendszer működését tekintve bizonyos mértékű romlást mutathat, aminek következtében előfordulhat az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában meghatározott küszöbértékek túllépése még azelőtt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének
  A fedélzeti diagnosztikai rendszert csak abban az esetben szabad letiltani, ha a következő letiltási feltételek közül legalább egy fennáll: |
| --- | --- |

3.5.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni, legyártani és a járműbe beszerelni, hogy az az ezen előírás 5.1.5.4. szakaszában leírt használati feltételek között meg tudjon felelni e melléklet előírásainak.

A szokásostól eltérő működési feltételek között a kibocsátáscsökkentő rendszer a fedélzeti diagnosztikai rendszer működését tekintve bizonyos mértékű romlást mutathat, aminek következtében előfordulhat az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában meghatározott küszöbértékek túllépése még azelőtt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének

A fedélzeti diagnosztikai rendszert csak abban az esetben szabad letiltani, ha a következő letiltási feltételek közül legalább egy fennáll:

| 3.5.1.1. | A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei letilthatók, ha ellenőrzési képességüket az üzemanyag alacsony szintje befolyásolja. Ennek megfelelően a rendszer letiltható, ha az üzemanyag-tartályban mért üzemanyagszint az üzemanyagtartály névleges befogadóképességének 20 %-a alá csökken. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei letilthatók, ha ellenőrzési képességüket az üzemanyag alacsony szintje befolyásolja. Ennek megfelelően a rendszer letiltható, ha az üzemanyag-tartályban mért üzemanyagszint az üzemanyagtartály névleges befogadóképességének 20 %-a alá csökken.

| 3.5.1.2. | A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók, ha az ezen előírás 5.1.5.1. szakaszában leírt valamelyik kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lép. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók, ha az ezen előírás 5.1.5.1. szakaszában leírt valamelyik kibocsátás-csökkentési segédstratégia életbe lép.

| 3.5.1.3. | A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók, ha üzembiztonság-védő stratégiák vagy szükségüzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók, ha üzembiztonság-védő stratégiák vagy szükségüzemmód lép életbe.

| 3.5.1.4. | A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszereinek letiltása megengedett azon járművek esetében, amelyekbe terv szerint mellékhajtást lehet beszerelni, ha a letiltásra csak akkor kerül sor, amikor a mellékhajtás működik, és a jármű áll. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszereinek letiltása megengedett azon járművek esetében, amelyekbe terv szerint mellékhajtást lehet beszerelni, ha a letiltásra csak akkor kerül sor, amikor a mellékhajtás működik, és a jármű áll.

| 3.5.1.5. | A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók a motor után elhelyezett kibocsátáscsökkentő rendszer (azaz részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer vagy kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő) időszakos regenerációja alatt. |
| --- | --- |

3.5.1.5.

A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók a motor után elhelyezett kibocsátáscsökkentő rendszer (azaz részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer vagy kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő) időszakos regenerációja alatt.

| 3.5.1.6. | A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók, ha az ezen előírás 5.1.5.4. szakaszában meghatározott használati feltételek nem állnak fenn, feltéve, hogy a letiltás a fedélzeti diagnosztika ellenőrzési képességének (beleértve a modellezési képességet is) korlátozottságával indokolható. |
| --- | --- |

3.5.1.6.

A fedélzeti diagnosztika érintett ellenőrző rendszerei ideiglenesen letilthatók, ha az ezen előírás 5.1.5.4. szakaszában meghatározott használati feltételek nem állnak fenn, feltéve, hogy a letiltás a fedélzeti diagnosztika ellenőrzési képességének (beleértve a modellezési képességet is) korlátozottságával indokolható.

| 3.5.2. | A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie a komponenseket, ha az ilyen értékelés biztonsági kockázatot vagy komponensmeghibásodást eredményezne. |
| --- | --- |

3.5.2.

A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie a komponenseket, ha az ilyen értékelés biztonsági kockázatot vagy komponensmeghibásodást eredményezne.

3.6.   A hibajelző bekapcsolása

| 3.6.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy olyan hibajelzőt, amely jól látható jelzést ad a jármű vezetője számára. Az e melléklet 3.6.2. szakaszában meghatározott eset kivételével a hibajelzőt (például szimbólum vagy lámpa) kizárólag kibocsátással kapcsolatos működési hiba hozhatja működésbe, kivéve a szokásostól eltérő indítás vagy a szükségüzemmód jelzését a járművezetőnek. Az üzembiztonsági vonatkozású üzenetek lehetnek a legnagyobb prioritásúak. A hibajelzőnek az ésszerűen feltételezhető fényviszonyok mellett mindenkor láthatónak kell lennie. Bekapcsolt állapotban az ISO 2575 szabványnak (1) megfelelő jelet kell mutatnia (a műszerfalon lévő ellenőrzőlámpa vagy a műszerfal monitorján megjelenő szimbólum formájában). A járműveket csak egyetlen olyan általános célú hibajelzővel szabad felszerelni, amely a kibocsátással kapcsolatos problémákra figyelmeztet. Kiegészítő információk külön kijelzése megengedett (például a fékrendszerrel, a biztonsági öv bekötésével, az olajnyomással, a szervizigénnyel kapcsolatos információk vagy az NOx-mentesítő rendszerhez szükséges reagens hiányának kijelzése). A hibajelzőhöz tilos vörös vagy piros színt alkalmazni. |
| --- | --- |

3.6.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy olyan hibajelzőt, amely jól látható jelzést ad a jármű vezetője számára. Az e melléklet 3.6.2. szakaszában meghatározott eset kivételével a hibajelzőt (például szimbólum vagy lámpa) kizárólag kibocsátással kapcsolatos működési hiba hozhatja működésbe, kivéve a szokásostól eltérő indítás vagy a szükségüzemmód jelzését a járművezetőnek. Az üzembiztonsági vonatkozású üzenetek lehetnek a legnagyobb prioritásúak. A hibajelzőnek az ésszerűen feltételezhető fényviszonyok mellett mindenkor láthatónak kell lennie. Bekapcsolt állapotban az ISO 2575 szabványnak (1) megfelelő jelet kell mutatnia (a műszerfalon lévő ellenőrzőlámpa vagy a műszerfal monitorján megjelenő szimbólum formájában). A járműveket csak egyetlen olyan általános célú hibajelzővel szabad felszerelni, amely a kibocsátással kapcsolatos problémákra figyelmeztet. Kiegészítő információk külön kijelzése megengedett (például a fékrendszerrel, a biztonsági öv bekötésével, az olajnyomással, a szervizigénnyel kapcsolatos információk vagy az NOx-mentesítő rendszerhez szükséges reagens hiányának kijelzése). A hibajelzőhöz tilos vörös vagy piros színt alkalmazni.

| 3.6.2. | A hibajelző arra is használható, hogy jelezze a vezetőnek, ha sürgős szervizmunkát kell elvégezni. Az ilyen kijelzést kísérheti a műszerfal monitorján megjelenő megfelelő üzenet, amely közli, hogy sürgős szervizmunkára van szükség. |
| --- | --- |

3.6.2.

A hibajelző arra is használható, hogy jelezze a vezetőnek, ha sürgős szervizmunkát kell elvégezni. Az ilyen kijelzést kísérheti a műszerfal monitorján megjelenő megfelelő üzenet, amely közli, hogy sürgős szervizmunkára van szükség.

| 3.6.3. | A hibajelző bekapcsolásához egy előkondicionálási ciklusnál többet igénylő stratégiák esetében a gyártónak adatokat, illetve és/vagy műszaki elemzést kell benyújtania, amely megfelelően igazolja, hogy az ellenőrző rendszer megfelelően és időben észleli a komponensek funkciócsökkenését. Nem fogadhatók el azok a stratégiák, amelyek a hibajelző bekapcsolásához átlagosan tíznél több diagnosztikai mérési ciklust vagy kibocsátásmérési ciklust igényelnek. |
| --- | --- |

3.6.3.

A hibajelző bekapcsolásához egy előkondicionálási ciklusnál többet igénylő stratégiák esetében a gyártónak adatokat, illetve és/vagy műszaki elemzést kell benyújtania, amely megfelelően igazolja, hogy az ellenőrző rendszer megfelelően és időben észleli a komponensek funkciócsökkenését. Nem fogadhatók el azok a stratégiák, amelyek a hibajelző bekapcsolásához átlagosan tíznél több diagnosztikai mérési ciklust vagy kibocsátásmérési ciklust igényelnek.

| 3.6.4. | A hibajelzőnek akkor is mindig be kell kapcsolnia, ha a motorvezérlés „kibocsátáshiba” üzemmódba kerül. A hibajelzőnek akkor is be kell kapcsolnia, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes az ebben az előírásban az ellenőrzésre előírt alapvető követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

3.6.4.

A hibajelzőnek akkor is mindig be kell kapcsolnia, ha a motorvezérlés „kibocsátáshiba” üzemmódba kerül. A hibajelzőnek akkor is be kell kapcsolnia, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes az ebben az előírásban az ellenőrzésre előírt alapvető követelmények teljesítésére.

| 3.6.5. | Az e szakaszra történő hivatkozás azt jelenti, hogy a hibajelzőnek bekapcsolva kell lennie, és ez mellett még egy másik, jól megkülönböztethető figyelmeztetésnek is lennie kell, például a hibajelző villogásának vagy az ISO 2575 szabvány (2) szerinti jel megjelenésének. |
| --- | --- |

3.6.5.

Az e szakaszra történő hivatkozás azt jelenti, hogy a hibajelzőnek bekapcsolva kell lennie, és ez mellett még egy másik, jól megkülönböztethető figyelmeztetésnek is lennie kell, például a hibajelző villogásának vagy az ISO 2575 szabvány (2) szerinti jel megjelenésének.

| 3.6.6. | A hibajelzőnek be kell kapcsolnia a gyújtás bekapcsolásakor (key-on) a motor beindulása vagy kézi megforgatása előtt, majd a motor beindulása után 10 másodpercen belül ki kell kapcsolnia, ha a diagnosztika nem észlelt működési hibát. |
| --- | --- |

3.6.6.

A hibajelzőnek be kell kapcsolnia a gyújtás bekapcsolásakor (key-on) a motor beindulása vagy kézi megforgatása előtt, majd a motor beindulása után 10 másodpercen belül ki kell kapcsolnia, ha a diagnosztika nem észlelt működési hibát.

3.7.   A hibakódok tárolása

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek rögzítenie kell azokat a hibakódokat, amelyek a kibocsátáscsökkentő rendszer állapotát jelzik. A rendszernek hibakódot kell tárolnia minden olyan észlelt és megerősített működési hiba esetében, amely bekapcsolja a hibajelzőt, és a hibakódnak a lehető legpontosabban azonosítania kell a hibásan működő rendszert vagy komponenst. Külön kódot kell elmenteni a hibajelző várt kapcsolási állapotának jelzésére (például hibajelző bekapcsolási vezérlőjelet kapott, hibajelző kikapcsolási vezérlőjelet kapott).

Külön állapotkódokat kell használni a helyesen működő kibocsátáscsökkentő rendszerek azonosításához, továbbá azoknak a kibocsátáscsökkentő rendszereknek az azonosításához, amelyek teljes értékeléséhez további motorműködés szükséges. Ha a hibajelzőt működési hiba vagy „kibocsátáshiba” üzemmód kapcsolja be, akkor egy olyan hibakódot kell rögzíteni, amely azonosítja a működési hiba valószínű helyét. Az e melléklet 3.4.1.1. és 3.4.1.3. szakaszában említett esetekben is tárolni kell egy hibakódot.

| 3.7.1. | Ha tíz menetciklus alatt a jármű folyamatosan az e melléklet 3.5.1.2. szakaszában meghatározott feltételek között működött, és emiatt az ellenőrzés le van tiltva, akkor az ellenőrző rendszer „üzemkész” állapotba állatható anélkül, hogy az ellenőrzés befejeződött volna. |
| --- | --- |

3.7.1.

Ha tíz menetciklus alatt a jármű folyamatosan az e melléklet 3.5.1.2. szakaszában meghatározott feltételek között működött, és emiatt az ellenőrzés le van tiltva, akkor az ellenőrző rendszer „üzemkész” állapotba állatható anélkül, hogy az ellenőrzés befejeződött volna.

| 3.7.2. | A hibajelző bekapcsolt állapota alatti üzemórák számának a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül mindenkor lehívhatónak kell lennie, az e melléklet 6.8. szakaszában megadott előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

3.7.2.

A hibajelző bekapcsolt állapota alatti üzemórák számának a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül mindenkor lehívhatónak kell lennie, az e melléklet 6.8. szakaszában megadott előírásoknak megfelelően.

3.8.   A hibajelző kikapcsolása

| 3.8.1. | A hibajelző három egymást követő működési ciklus vagy a motor 24 órás működése után kikapcsolható, ha ez alatt a hibajelző bekapcsolásáért felelős ellenőrző rendszer már nem észlelte a működési hibát és nem talált másik olyan működési hibát sem, amely önmagában is bekapcsolná a hibajelzőt. |
| --- | --- |

3.8.1.

A hibajelző három egymást követő működési ciklus vagy a motor 24 órás működése után kikapcsolható, ha ez alatt a hibajelző bekapcsolásáért felelős ellenőrző rendszer már nem észlelte a működési hibát és nem talált másik olyan működési hibát sem, amely önmagában is bekapcsolná a hibajelzőt.

| 3.8.2. | A hibajelzőnek az NOx-mentesítő rendszerhez vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerhez szükséges reagens hiánya, illetőleg a gyártó által meghatározott reagenstől eltérő reagens használata következtében történő bekapcsolása esetében a hibajelző az előírásnak megfelelő reagens betöltése vagy a reagens megfelelő cseréje után visszaállítható az előző állapotába. |
| --- | --- |

3.8.2.

A hibajelzőnek az NOx-mentesítő rendszerhez vagy a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerhez szükséges reagens hiánya, illetőleg a gyártó által meghatározott reagenstől eltérő reagens használata következtében történő bekapcsolása esetében a hibajelző az előírásnak megfelelő reagens betöltése vagy a reagens megfelelő cseréje után visszaállítható az előző állapotába.

| 3.8.3. | A hibajelzőnek a motorrendszer NOx-kibocsátás-csökkentése szempontjából helytelen működése vagy a nem megfelelő reagensfogyasztás és -adagolás miatti bekapcsolása esetében a hibajelző visszaállítható az előző állapotába, ha az ezen előírás 5.5.3., 5.5.4. és 5.5.7. szakaszában megadott feltételek már nem állnak fenn. |
| --- | --- |

3.8.3.

A hibajelzőnek a motorrendszer NOx-kibocsátás-csökkentése szempontjából helytelen működése vagy a nem megfelelő reagensfogyasztás és -adagolás miatti bekapcsolása esetében a hibajelző visszaállítható az előző állapotába, ha az ezen előírás 5.5.3., 5.5.4. és 5.5.7. szakaszában megadott feltételek már nem állnak fenn.

3.9.   Hibakód törlése

| 3.9.1 | A 3.9.2. szakasz szerinti esetek kivételével a fedélzeti diagnosztikai rendszer kitörölheti a hibakódot, a motor üzemóráit és a pillanatfelvétel adatait (a motor üzemállapota a hiba első fellépésekor), ha ugyanaz a hiba legalább 40 bemelegedési ciklus, illetve 100 üzemóra (amelyik rövidebb) alatt nem jelentkezik újra. |
| --- | --- |

3.9.1

A 3.9.2. szakasz szerinti esetek kivételével a fedélzeti diagnosztikai rendszer kitörölheti a hibakódot, a motor üzemóráit és a pillanatfelvétel adatait (a motor üzemállapota a hiba első fellépésekor), ha ugyanaz a hiba legalább 40 bemelegedési ciklus, illetve 100 üzemóra (amelyik rövidebb) alatt nem jelentkezik újra.

| 3.9.2 | 2006. november 9-étől az új típusjóváhagyásokra vonatkozóan és 2007. október 1-jétől minden nyilvántartásba vételre vonatkozóan az ezen előírás 5.5.3. vagy 5.5.4. szakaszának megfelelően előállított nem törölhető hibakódok esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább 400 napig vagy 9600 üzemórának megfelelő ideig tárolnia kell a hibakódot és a hibajelző működése alatti üzemórák számát.
  Ezek a hibakódok és az ezekhez tartozó, a hibajelző működése alatti üzemórák száma nem lehet törölhető sem az e melléklet 6.8.3. szakaszában meghatározott külső diagnosztikai eszközzel sem másmilyen eszközzel. |
| --- | --- |

3.9.2

2006. november 9-étől az új típusjóváhagyásokra vonatkozóan és 2007. október 1-jétől minden nyilvántartásba vételre vonatkozóan az ezen előírás 5.5.3. vagy 5.5.4. szakaszának megfelelően előállított nem törölhető hibakódok esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább 400 napig vagy 9600 üzemórának megfelelő ideig tárolnia kell a hibakódot és a hibajelző működése alatti üzemórák számát.

Ezek a hibakódok és az ezekhez tartozó, a hibajelző működése alatti üzemórák száma nem lehet törölhető sem az e melléklet 6.8.3. szakaszában meghatározott külső diagnosztikai eszközzel sem másmilyen eszközzel.

4.   A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI (OBD) RENDSZEREK JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

| 4.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszert jóváhagyás céljából az e melléklet 1. függelékében megadott eljárásokkal kell vizsgálni.
  A motorcsaládra reprezentatív motorral (lásd ezen előírás 7. szakaszát) el kell végezni a fedélzeti diagnosztika igazoló tesztelését, vagy az ilyen igazoló tesztelés helyett a jóváhagyó hatósághoz be kell nyújtani a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-OBD-rendszerének tesztelési jegyzőkönyvét. |
| --- | --- |

4.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert jóváhagyás céljából az e melléklet 1. függelékében megadott eljárásokkal kell vizsgálni.

A motorcsaládra reprezentatív motorral (lásd ezen előírás 7. szakaszát) el kell végezni a fedélzeti diagnosztika igazoló tesztelését, vagy az ilyen igazoló tesztelés helyett a jóváhagyó hatósághoz be kell nyújtani a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-OBD-rendszerének tesztelési jegyzőkönyvét.

| 4.1.1. | A 3.2. szakaszban említett 1. fázis esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek: |
| --- | --- |

4.1.1.

A 3.2. szakaszban említett 1. fázis esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek:

| 4.1.1.1. | jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos komponensek és rendszerek meghibásodását, ha a meghibásodás következtében a károsanyag-kibocsátás az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékek fölé nő; vagy |
| --- | --- |

4.1.1.1.

jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos komponensek és rendszerek meghibásodását, ha a meghibásodás következtében a károsanyag-kibocsátás az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékek fölé nő; vagy

| 4.1.1.2. | adott esetben jeleznie kell a kipufogógáz-utókezelő rendszer minden jelentős működési hibáját. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

adott esetben jeleznie kell a kipufogógáz-utókezelő rendszer minden jelentős működési hibáját.

| 4.1.2. | A 3.3. szakaszban említett 2. fázis esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos komponensek és rendszerek meghibásodását, ha a meghibásodás következtében a károsanyag-kibocsátás az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékek fölé nő. |
| --- | --- |

4.1.2.

A 3.3. szakaszban említett 2. fázis esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos komponensek és rendszerek meghibásodását, ha a meghibásodás következtében a károsanyag-kibocsátás az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékek fölé nő.

| 4.1.3. | Mind az 1., mind a 2. fázis esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek jeleznie kell a kipufogógáz-utókezelő berendezés működéséhez szükséges reagens hiányát. |
| --- | --- |

4.1.3.

Mind az 1., mind a 2. fázis esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek jeleznie kell a kipufogógáz-utókezelő berendezés működéséhez szükséges reagens hiányát.

4.2.   Beszerelési előírások

| 4.2.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott motor járműbe való beszerelésének meg kell felelnie az e mellékletben a jármű felszerelésére előírt következő rendelkezéseknek:






  a) | a 3.6.1., a 3.6.2. és a 3.6.5. szakasznak a hibajelzőre, és adott esetben a kiegészítő figyelmeztetésekre vonatkozó rendelkezései |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott motor járműbe való beszerelésének meg kell felelnie az e mellékletben a jármű felszerelésére előírt következő rendelkezéseknek:

a)

a 3.6.1., a 3.6.2. és a 3.6.5. szakasznak a hibajelzőre, és adott esetben a kiegészítő figyelmeztetésekre vonatkozó rendelkezései

| b) | adott esetben a 6.8.3.1. szakasznak a fedélzeti diagnosztikai eszközök használatára vonatkozó rendelkezései |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 6.8.3.1. szakasznak a fedélzeti diagnosztikai eszközök használatára vonatkozó rendelkezései

| c) | a 6.8.6. szakasznak a csatlakozó interfészre vonatkozó rendelkezései. |
| --- | --- |

c)

a 6.8.6. szakasznak a csatlakozó interfészre vonatkozó rendelkezései.

4.3.   Hiányos fedélzeti diagnosztikai rendszerek jóváhagyása

| 4.3.1. | A gyártó kérheti a hatóság jóváhagyását olyan fedélzeti diagnosztikai rendszerre is, amelynek egy vagy több olyan hiányossága van, amely miatt nem képes maradéktalanul megfelelni e melléklet egyedi előírásainak. |
| --- | --- |

4.3.1.

A gyártó kérheti a hatóság jóváhagyását olyan fedélzeti diagnosztikai rendszerre is, amelynek egy vagy több olyan hiányossága van, amely miatt nem képes maradéktalanul megfelelni e melléklet egyedi előírásainak.

| 4.3.2. | A kérés elbírálásakor a hatóság meghatározza, hogy az e melléklet előírásainak való megfelelés megvalósítható-e, vagy pedig ésszerűtlen lenne.
  A hatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni ezen előírás követelményeinek, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e ezen előírás betartására. |
| --- | --- |

4.3.2.

A kérés elbírálásakor a hatóság meghatározza, hogy az e melléklet előírásainak való megfelelés megvalósítható-e, vagy pedig ésszerűtlen lenne.

A hatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni ezen előírás követelményeinek, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e ezen előírás betartására.

| 4.3.3. | A hatóság nem fogad el hiányossággal kapcsolatos kérelmet, ha valamely előírt diagnosztikai ellenőrző rutin teljesen hiányzik. |
| --- | --- |

4.3.3.

A hatóság nem fogad el hiányossággal kapcsolatos kérelmet, ha valamely előírt diagnosztikai ellenőrző rutin teljesen hiányzik.

| 4.3.4. | A hatóság nem fogad el hiányossággal kapcsolatos kérelmet olyan rendszerre, amely nem veszi figyelembe az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket. |
| --- | --- |

4.3.4.

A hatóság nem fogad el hiányossággal kapcsolatos kérelmet olyan rendszerre, amely nem veszi figyelembe az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket.

| 4.3.5. | A hiányosságok azonosítása során elsőként az e melléklet 3.2.2.1., 3.2.2.2., 3.2.2.3., 3.2.2.4. és 3.4.1.1. szakasza tekintetében az 1. fázisra vonatkozó hiányosságokat, a 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4. és 3.4.1.1. szakasza tekintetében pedig a 2. fázisra vonatkozó hiányosságokat kell azonosítani. |
| --- | --- |

4.3.5.

A hiányosságok azonosítása során elsőként az e melléklet 3.2.2.1., 3.2.2.2., 3.2.2.3., 3.2.2.4. és 3.4.1.1. szakasza tekintetében az 1. fázisra vonatkozó hiányosságokat, a 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4. és 3.4.1.1. szakasza tekintetében pedig a 2. fázisra vonatkozó hiányosságokat kell azonosítani.

| 4.3.6. | A jóváhagyást megelőzően vagy a jóváhagyáskor a 3.2.3. és a 6. szakasz előírásai vonatkozásában semmilyen hiányosság nem megengedett, kivéve az e melléklet 6.8.5. szakaszában meghatározott esetet. |
| --- | --- |

4.3.6.

A jóváhagyást megelőzően vagy a jóváhagyáskor a 3.2.3. és a 6. szakasz előírásai vonatkozásában semmilyen hiányosság nem megengedett, kivéve az e melléklet 6.8.5. szakaszában meghatározott esetet.

| 4.3.7. | A hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

4.3.7.

A hiányosság fennállásának időtartama

| 4.3.7.1. | A hiányosság a motortípus jóváhagyásától, vagy a járműnek a motortípusa tekintetében történt jóváhagyásától számítva két évig maradhat fenn, kivéve, ha megfelelően igazolható, hogy a motor nagy mértékű módosítása és két évnél hosszabb átfutási idő lenne szükséges ahhoz, hogy a hiányosságot megszüntessék. Ilyen esetben a hiányosság legfeljebb három éven keresztül megmaradhat. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

A hiányosság a motortípus jóváhagyásától, vagy a járműnek a motortípusa tekintetében történt jóváhagyásától számítva két évig maradhat fenn, kivéve, ha megfelelően igazolható, hogy a motor nagy mértékű módosítása és két évnél hosszabb átfutási idő lenne szükséges ahhoz, hogy a hiányosságot megszüntessék. Ilyen esetben a hiányosság legfeljebb három éven keresztül megmaradhat.

| 4.3.7.2. | A gyártó kérheti, hogy az eredeti jóváhagyó hatóság visszamenőleg engedélyezzen egy hiányosságot, ha ezt a hiányosságot az eredeti jóváhagyás megadása után fedezték fel. Ebben az esetben a hiányosság a jóváhagyó hatóság értesítésének időpontjától számítva két évig tartható fenn, kivéve, ha megfelelően igazolható, hogy a motor nagy mértékű módosítása és két évnél hosszabb átfutási idő lenne szükséges ahhoz, hogy a hiányosságot megszüntessék. Ilyen esetben a hiányosság legfeljebb három éven keresztül megmaradhat. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

A gyártó kérheti, hogy az eredeti jóváhagyó hatóság visszamenőleg engedélyezzen egy hiányosságot, ha ezt a hiányosságot az eredeti jóváhagyás megadása után fedezték fel. Ebben az esetben a hiányosság a jóváhagyó hatóság értesítésének időpontjától számítva két évig tartható fenn, kivéve, ha megfelelően igazolható, hogy a motor nagy mértékű módosítása és két évnél hosszabb átfutási idő lenne szükséges ahhoz, hogy a hiányosságot megszüntessék. Ilyen esetben a hiányosság legfeljebb három éven keresztül megmaradhat.

| 4.3.7.3. | A hiányosságot engedélyező hatóságnak értesítenie kell döntéséről az összes szerződő felet. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

A hiányosságot engedélyező hatóságnak értesítenie kell döntéséről az összes szerződő felet.

5.   HOZZÁFÉRÉS A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZERRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓKHOZ

5.1.   Cserealkatrészek, diagnosztikai eszközök és mérőműszerek

| 5.1.1. | A jóváhagyásra, illetve a jóváhagyás módosítására irányuló kérelmekhez csatolni kell a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére vonatkozó információkat. Ezen információknak lehetővé kell tenniük a cserekomponensek vagy feljavító komponensek gyártói számára, hogy termékeiket úgy gyárthassák, hogy azok a hibátlan működés érdekében kompatibilisek legyenek a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, védve a jármű használóját a működési hibák következményeitől. Ezen információknak lehetővé kell továbbá tenniük a diagnosztikai eszközök és a mérőműszerek gyártói számára, hogy termékeiket úgy gyárthassák, hogy azok biztosítsák a kibocsátáscsökkentő rendszerek eredményes és pontos diagnosztizálását. |
| --- | --- |

5.1.1.

A jóváhagyásra, illetve a jóváhagyás módosítására irányuló kérelmekhez csatolni kell a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére vonatkozó információkat. Ezen információknak lehetővé kell tenniük a cserekomponensek vagy feljavító komponensek gyártói számára, hogy termékeiket úgy gyárthassák, hogy azok a hibátlan működés érdekében kompatibilisek legyenek a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, védve a jármű használóját a működési hibák következményeitől. Ezen információknak lehetővé kell továbbá tenniük a diagnosztikai eszközök és a mérőműszerek gyártói számára, hogy termékeiket úgy gyárthassák, hogy azok biztosítsák a kibocsátáscsökkentő rendszerek eredményes és pontos diagnosztizálását.

| 5.1.2. | Kérésre a jóváhagyó hatóságoknak a komponensek, diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek bármely érdekelt gyártójának rendelkezésére kell bocsátaniuk diszkriminációmentesen a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó, ezen előírás 6. mellékletének 2. függelékében felsorolt, a 2A. melléklet 1. függeléke szerint megadandó információkat. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kérésre a jóváhagyó hatóságoknak a komponensek, diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek bármely érdekelt gyártójának rendelkezésére kell bocsátaniuk diszkriminációmentesen a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó, ezen előírás 6. mellékletének 2. függelékében felsorolt, a 2A. melléklet 1. függeléke szerint megadandó információkat.

| 5.1.2.1. | Cserekomponens vagy szervizkomponens esetében információ csak akkor kérhető, ha a komponens jóváhagyás tárgyát képezi, vagy olyan rendszer része, amely jóváhagyás tárgyát képezi. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Cserekomponens vagy szervizkomponens esetében információ csak akkor kérhető, ha a komponens jóváhagyás tárgyát képezi, vagy olyan rendszer része, amely jóváhagyás tárgyát képezi.

| 5.1.2.2. | Az információkérésben meg kell adni a motorcsaládon belüli azon motortípusnak/-modellnek a pontos specifikációját, amelyre az információkérés vonatkozik. Nyilatkozni kell arról, hogy az információkra csere- vagy feljavító alkatrészek vagy komponensek, illetve diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek kifejlesztéséhez van szükség. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Az információkérésben meg kell adni a motorcsaládon belüli azon motortípusnak/-modellnek a pontos specifikációját, amelyre az információkérés vonatkozik. Nyilatkozni kell arról, hogy az információkra csere- vagy feljavító alkatrészek vagy komponensek, illetve diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek kifejlesztéséhez van szükség.

5.2   Javításra vonatkozó információk

| 5.2.1. | Legkésőbb három hónappal azután, hogy a szerződő felek területén valamely márkakereskedőt vagy javítóműhelyt a gyártó ellátta a javításra vonatkozó információkkal, köteles ezeket az információkat (beleértve a későbbi módosításokat és kiegészítéseket is) ésszerű és diszkriminációmentes ár ellenében elérhetővé tenni. |
| --- | --- |

5.2.1.

Legkésőbb három hónappal azután, hogy a szerződő felek területén valamely márkakereskedőt vagy javítóműhelyt a gyártó ellátta a javításra vonatkozó információkkal, köteles ezeket az információkat (beleértve a későbbi módosításokat és kiegészítéseket is) ésszerű és diszkriminációmentes ár ellenében elérhetővé tenni.

| 5.2.2. | A gyártó köteles továbbá, indokolt esetben fizetés ellenében, hozzáférhetővé tenni a gépjárművek javításához vagy karbantartásához szükséges műszaki információkat, kivéve, ha azok a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartoznak, vagy megfelelő formában azonosított, titkos, alapvető fontosságú know-how-t képeznek; a szükséges műszaki információk ilyen esetben sem tarthatók vissza indokolatlanul.
  Az ilyen információkhoz bárki jogosult hozzáférni, aki üzletszerűen szervizeléssel vagy javítással, autómentéssel, vagy járművizsgálattal, vagy pedig cserekomponensek vagy feljavító komponensek, diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek gyártásával vagy értékesítésével foglalkozik. |
| --- | --- |

5.2.2.

A gyártó köteles továbbá, indokolt esetben fizetés ellenében, hozzáférhetővé tenni a gépjárművek javításához vagy karbantartásához szükséges műszaki információkat, kivéve, ha azok a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartoznak, vagy megfelelő formában azonosított, titkos, alapvető fontosságú know-how-t képeznek; a szükséges műszaki információk ilyen esetben sem tarthatók vissza indokolatlanul.

Az ilyen információkhoz bárki jogosult hozzáférni, aki üzletszerűen szervizeléssel vagy javítással, autómentéssel, vagy járművizsgálattal, vagy pedig cserekomponensek vagy feljavító komponensek, diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek gyártásával vagy értékesítésével foglalkozik.

| 5.2.3. | E rendelkezések be nem tartása esetén a jóváhagyó hatóság megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a javításra vonatkozó információk a jóváhagyásra és a használatban lévő járműveket vizsgáló felmérésekre meghatározott eljárásoknak megfelelően elérhetők legyenek. |
| --- | --- |

5.2.3.

E rendelkezések be nem tartása esetén a jóváhagyó hatóság megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a javításra vonatkozó információk a jóváhagyásra és a használatban lévő járműveket vizsgáló felmérésekre meghatározott eljárásoknak megfelelően elérhetők legyenek.

6.   DIAGNOSZTIKAI JELEK

| 6.1. | Egy komponens vagy rendszer első működési hibájának megállapításakor a számítógép memóriájába el kell menteni a motor aktuális üzemállapotát mutató „pillanatfelvételt”. A motor elmentett működési paraméterei közé tartozik különösen a terhelés számított értéke, a motor fordulatszáma, a hűtőközeg hőmérséklete, a szívórendszer nyomása (ha rendelkezésre áll) és a hibakód, amely kiváltotta az adatok elmentését. A pillanatfelvételbe a gyártónak a hatékony javítás megkönnyítéséhez legmegfelelőbb paramétereket kell beválasztania. |
| --- | --- |

6.1.

Egy komponens vagy rendszer első működési hibájának megállapításakor a számítógép memóriájába el kell menteni a motor aktuális üzemállapotát mutató „pillanatfelvételt”. A motor elmentett működési paraméterei közé tartozik különösen a terhelés számított értéke, a motor fordulatszáma, a hűtőközeg hőmérséklete, a szívórendszer nyomása (ha rendelkezésre áll) és a hibakód, amely kiváltotta az adatok elmentését. A pillanatfelvételbe a gyártónak a hatékony javítás megkönnyítéséhez legmegfelelőbb paramétereket kell beválasztania.

| 6.2. | Előírás szerint csak egy pillanatfelvétel szükséges. A gyártó választhatja további pillanatfelvételek elmentését is, ha legalább a fent előírt pillanatfelvétel kiolvasható a 6.8.3. és a 6.8.4. szakasz előírásainak megfelelő általános célú kiolvasóval. Ha az üzemállapot elmentését kiváltó hibakódot e melléklet 3.9. szakaszának megfelelően törlik, akkor törölhető a motor elmentett üzemállapota is. |
| --- | --- |

6.2.

Előírás szerint csak egy pillanatfelvétel szükséges. A gyártó választhatja további pillanatfelvételek elmentését is, ha legalább a fent előírt pillanatfelvétel kiolvasható a 6.8.3. és a 6.8.4. szakasz előírásainak megfelelő általános célú kiolvasóval. Ha az üzemállapot elmentését kiváltó hibakódot e melléklet 3.9. szakaszának megfelelően törlik, akkor törölhető a motor elmentett üzemállapota is.

| 6.3. | Az előírt pillanatfelvétel adatai mellett a következő jeleket (ha vannak) kell lekérdezhetővé tenni a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül, ha az adatok rendelkezésre állnak a fedélzeti számítógép számára, vagy meghatározhatók a fedélzeti számítógép rendelkezésére álló adatokból: diagnosztikai hibakódok, a motor hűtőközegének hőmérséklete, injektálásvezérlés, a beszívott levegő hőmérséklete, a szívórendszer nyomása, levegőáram, fordulatszám, a pedálállás-érzékelő kimenő jele, számított terhelés, a jármű sebessége és az üzemanyag nyomása.
  A jeleket a 6.8. szakaszban megadott specifikációkon alapuló szabványos mértékegységekben kell biztosítani. A tényleges jeleket egyértelműen meg kell különböztetni az alapértelmezett jelektől vagy a szükségüzemmód jeleitől. |
| --- | --- |

6.3.

Az előírt pillanatfelvétel adatai mellett a következő jeleket (ha vannak) kell lekérdezhetővé tenni a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül, ha az adatok rendelkezésre állnak a fedélzeti számítógép számára, vagy meghatározhatók a fedélzeti számítógép rendelkezésére álló adatokból: diagnosztikai hibakódok, a motor hűtőközegének hőmérséklete, injektálásvezérlés, a beszívott levegő hőmérséklete, a szívórendszer nyomása, levegőáram, fordulatszám, a pedálállás-érzékelő kimenő jele, számított terhelés, a jármű sebessége és az üzemanyag nyomása.

A jeleket a 6.8. szakaszban megadott specifikációkon alapuló szabványos mértékegységekben kell biztosítani. A tényleges jeleket egyértelműen meg kell különböztetni az alapértelmezett jelektől vagy a szükségüzemmód jeleitől.

| 6.4. | Azon kibocsátáscsökkentő rendszerek azonosítására, amelyek helyesen működnek, illetve azokéra, amelyek a szükséges diagnosztikai értékelés elvégzéséhez további járműműködést igényelnek, a számítógép memóriájában külön állapotkódot (üzemkészségi kód) kell tárolni minden olyan kibocsátáscsökkentő rendszerre, amelynél külön fedélzeti értékelő vizsgálatot kell végezni. Nem kell üzemkészségi kódot tárolni azokra az ellenőrző rutinokra, amelyek folyamatos működésűnek tekinthetők. A gyújtás bekapcsolása vagy kikapcsolása sohasem állíthatja az üzemkészségi kódokat „nem kész” állapotba. Kívánatos, hogy szervizeléskor az üzemkészségi kódok szándékos „nem kész” állapotba állítása az összes ilyen kódra együttesen, ne pedig egyenként történhessen. |
| --- | --- |

6.4.

Azon kibocsátáscsökkentő rendszerek azonosítására, amelyek helyesen működnek, illetve azokéra, amelyek a szükséges diagnosztikai értékelés elvégzéséhez további járműműködést igényelnek, a számítógép memóriájában külön állapotkódot (üzemkészségi kód) kell tárolni minden olyan kibocsátáscsökkentő rendszerre, amelynél külön fedélzeti értékelő vizsgálatot kell végezni. Nem kell üzemkészségi kódot tárolni azokra az ellenőrző rutinokra, amelyek folyamatos működésűnek tekinthetők. A gyújtás bekapcsolása vagy kikapcsolása sohasem állíthatja az üzemkészségi kódokat „nem kész” állapotba. Kívánatos, hogy szervizeléskor az üzemkészségi kódok szándékos „nem kész” állapotba állítása az összes ilyen kódra együttesen, ne pedig egyenként történhessen.

| 6.5. | A 6.8. szakaszban megadott specifikációknak megfelelő szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül elérhetőnek kell lenniük a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó azon előírásoknak, amelyek szerint a járművet tanúsították (azaz az 1. fázis vagy a 2. fázis), továbbá a 6.8.4. szakasznak megfelelően a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött főbb kibocsátáscsökkentő rendszereknek. |
| --- | --- |

6.5.

A 6.8. szakaszban megadott specifikációknak megfelelő szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül elérhetőnek kell lenniük a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó azon előírásoknak, amelyek szerint a járművet tanúsították (azaz az 1. fázis vagy a 2. fázis), továbbá a 6.8.4. szakasznak megfelelően a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött főbb kibocsátáscsökkentő rendszereknek.

| 6.6. | A szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül elérhetőnek kell lennie az ezen előírás 1. és 2A. melléklete szerint megadott szoftver-/kalibrálási azonosítószámnak. A szoftver/kalibrálás azonosítószámát szabványos formátumban kell megadni. |
| --- | --- |

6.6.

A szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül elérhetőnek kell lennie az ezen előírás 1. és 2A. melléklete szerint megadott szoftver-/kalibrálási azonosítószámnak. A szoftver/kalibrálás azonosítószámát szabványos formátumban kell megadni.

| 6.7. | A szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül elérhetőnek kell lennie a járműazonosító számnak. A járműazonosító számot szabványos formátumban kell megadni. |
| --- | --- |

6.7.

A szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül elérhetőnek kell lennie a járműazonosító számnak. A járműazonosító számot szabványos formátumban kell megadni.

| 6.8. | A kibocsátáscsökkentő diagnosztikai rendszerhez korlátlan vagy szabványosított hozzáférést kell biztosítani, és a rendszernek a következő szakaszok előírásai szerint meg kell felelnie vagy az ISO 15765 vagy az SAE J1939 szabványnak (3). |
| --- | --- |

6.8.

A kibocsátáscsökkentő diagnosztikai rendszerhez korlátlan vagy szabványosított hozzáférést kell biztosítani, és a rendszernek a következő szakaszok előírásai szerint meg kell felelnie vagy az ISO 15765 vagy az SAE J1939 szabványnak (3).

| 6.8.1. | Az ISO 15765, illetve az SAE J1939 szabványt a 6.8.2–6.8.5. szakaszokban következetesen kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.8.1.

Az ISO 15765, illetve az SAE J1939 szabványt a 6.8.2–6.8.5. szakaszokban következetesen kell alkalmazni.

| 6.8.2. | A fedélzeti és a külső eszközök közötti kommunikációs kapcsolatnak meg kell felelnie az ISO 15765-4 szabványnak vagy az SAE J1939 szabványsorozat hasonló tárgyú előírásainak. |
| --- | --- |

6.8.2.

A fedélzeti és a külső eszközök közötti kommunikációs kapcsolatnak meg kell felelnie az ISO 15765-4 szabványnak vagy az SAE J1939 szabványsorozat hasonló tárgyú előírásainak.

| 6.8.3. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kommunikáló mérőműszereknek és diagnosztikai eszközöknek meg kell felelniük legalább az ISO 15031-4 szabványban vagy az SAE J1939-73 szabvány 5.2.2.1. szakaszában megadott működési leírásnak. |
| --- | --- |

6.8.3.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kommunikáló mérőműszereknek és diagnosztikai eszközöknek meg kell felelniük legalább az ISO 15031-4 szabványban vagy az SAE J1939-73 szabvány 5.2.2.1. szakaszában megadott működési leírásnak.

| 6.8.3.1. | Használhatók olyan, a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférést lehetővé tévő fedélzeti diagnosztikai eszközök, mint például a műszerfalba szerelt monitor, de csak a szabványos diagnosztikai csatlakozón keresztül történő hozzáférés kiegészítéseként. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

Használhatók olyan, a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférést lehetővé tévő fedélzeti diagnosztikai eszközök, mint például a műszerfalba szerelt monitor, de csak a szabványos diagnosztikai csatlakozón keresztül történő hozzáférés kiegészítéseként.

| 6.8.4. | Az e szakaszban megadott diagnosztikai adatokat és a kétirányú szabályozási információkat az ISO 15031-5 szabványban vagy az SAE J1939-73 szabvány 5.2.2.1. szakaszában leírt formátumban és mértékegységekkel kell megadni, és ezeknek elérhetőnek kell lenniük az ISO 15031-4 szabvány vagy az SAE J1939-73 szabvány 5.2.2.1. szakaszának követelményeit teljesítő diagnosztikai eszközökkel.
  A gyártónak a kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai adatokat (például paraméterazonosítók (PID), a fedélzeti diagnosztika ellenőrző rutinjainak azonosítói, mérésazonosítók, amelyeket az ISO 15031-5 szabvány nem említ, de ehhez az előíráshoz kapcsolódnak) egy nemzeti szabványügyi testület rendelkezésére kell bocsátania. |
| --- | --- |

6.8.4.

Az e szakaszban megadott diagnosztikai adatokat és a kétirányú szabályozási információkat az ISO 15031-5 szabványban vagy az SAE J1939-73 szabvány 5.2.2.1. szakaszában leírt formátumban és mértékegységekkel kell megadni, és ezeknek elérhetőnek kell lenniük az ISO 15031-4 szabvány vagy az SAE J1939-73 szabvány 5.2.2.1. szakaszának követelményeit teljesítő diagnosztikai eszközökkel.

A gyártónak a kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai adatokat (például paraméterazonosítók (PID), a fedélzeti diagnosztika ellenőrző rutinjainak azonosítói, mérésazonosítók, amelyeket az ISO 15031-5 szabvány nem említ, de ehhez az előíráshoz kapcsolódnak) egy nemzeti szabványügyi testület rendelkezésére kell bocsátania.

| 6.8.5. | Hiba rögzítése esetén a gyártónak a hibát az ISO 15031-6 szabvány 6.3. szakaszában a kibocsátással kapcsolatos rendszerdiagnosztikai hibakódokra megadottakkal összhangban, a legalkalmasabb hibakóddal kell azonosítania. Ha ez az azonosítás nem lehetséges, a gyártó használhatja az ISO 15031-6 szabvány 5.3. és 5.6. szakasza szerinti diagnosztikai hibakódokat. A hibakódoknak az e melléklet 6.8.3. szakasza szerinti szabványos diagnosztikai műszerrel teljes körűen elérhetőeknek kell lenniük.
  A gyártónak a kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai adatokat (például paraméterazonosítók (PID), a fedélzeti diagnosztika ellenőrző rutinjainak azonosítói, mérésazonosítók, amelyeket az ISO 15031-5 szabvány nem említ, de ehhez az előíráshoz kapcsolódnak) egy nemzeti szabványügyi testület rendelkezésére kell bocsátania.
  Alternatívaként a gyártó a hiba azonosítására használhatja az SAE J2012 vagy az SAE J1939-73 szabványban megadott kódoknak legmegfelelőbb hibakódokat. |
| --- | --- |

6.8.5.

Hiba rögzítése esetén a gyártónak a hibát az ISO 15031-6 szabvány 6.3. szakaszában a kibocsátással kapcsolatos rendszerdiagnosztikai hibakódokra megadottakkal összhangban, a legalkalmasabb hibakóddal kell azonosítania. Ha ez az azonosítás nem lehetséges, a gyártó használhatja az ISO 15031-6 szabvány 5.3. és 5.6. szakasza szerinti diagnosztikai hibakódokat. A hibakódoknak az e melléklet 6.8.3. szakasza szerinti szabványos diagnosztikai műszerrel teljes körűen elérhetőeknek kell lenniük.

A gyártónak a kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai adatokat (például paraméterazonosítók (PID), a fedélzeti diagnosztika ellenőrző rutinjainak azonosítói, mérésazonosítók, amelyeket az ISO 15031-5 szabvány nem említ, de ehhez az előíráshoz kapcsolódnak) egy nemzeti szabványügyi testület rendelkezésére kell bocsátania.

Alternatívaként a gyártó a hiba azonosítására használhatja az SAE J2012 vagy az SAE J1939-73 szabványban megadott kódoknak legmegfelelőbb hibakódokat.

| 6.8.6. | A jármű és a diagnosztikai műszer közötti interfésznek szabványosítottnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3 vagy az SAE J1939-13 valamennyi követelményének.
  Az N2, N3, M2 és M3 kategóriájú járművek esetében a fenti szabványokban a csatlakozó elhelyezésére vonatkozó előírásoktól eltérően, amennyiben az ISO 15031-3 minden más követelménye teljesül, a csatlakozó elhelyezhető a vezetőülés melletti alkalmas helyen, beleértve a jármű padlóját is. Ebben az esetben a csatlakozónak elérhetőnek kell lennie a járművön kívül álló személy számára, és nem akadályozhatja a beszállást a vezetőülésbe.
  A beszerelési helyet egyeztetni kell a jóváhagyó hatósággal, hogy a csatlakozó a szervizelést végző személyzet számára könnyen hozzáférhető legyen, de a szokásos használati körülmények között védve az esetleges sérülésektől. |
| --- | --- |

6.8.6.

A jármű és a diagnosztikai műszer közötti interfésznek szabványosítottnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3 vagy az SAE J1939-13 valamennyi követelményének.

Az N2, N3, M2 és M3 kategóriájú járművek esetében a fenti szabványokban a csatlakozó elhelyezésére vonatkozó előírásoktól eltérően, amennyiben az ISO 15031-3 minden más követelménye teljesül, a csatlakozó elhelyezhető a vezetőülés melletti alkalmas helyen, beleértve a jármű padlóját is. Ebben az esetben a csatlakozónak elérhetőnek kell lennie a járművön kívül álló személy számára, és nem akadályozhatja a beszállást a vezetőülésbe.

A beszerelési helyet egyeztetni kell a jóváhagyó hatósággal, hogy a csatlakozó a szervizelést végző személyzet számára könnyen hozzáférhető legyen, de a szokásos használati körülmények között védve az esetleges sérülésektől.

---

(1)  F01-es vagy F22-es jel.

(2)  F24-es jel.

(3)  A nagy teljesítményű fedélzeti diagnosztikai rendszerekről szóló világszinten harmonizált globális műszaki előíráshoz (gtr) kidolgozott egyprotokollos ISO szabvány (ISO/PAS 27145) használata úgy tekintendő, hogy az kielégíti a 6. szakaszban előírt követelményeket.

1. függelék

Fedélzeti diagnosztikai rendszerek jóváhagyási vizsgálata

1.   BEVEZETÉS

Ez a függelék a motorra szerelt fedélzeti diagnosztikai rendszerek működésének a motorvezérlő és a kibocsátáscsökkentő rendszerben található, kibocsátással kapcsolatos rendszerek meghibásodásának szimulációjával történő ellenőrzési eljárását írja le. Meghatároz eljárásokat a fedélzeti diagnosztikai rendszer tartósságának megállapítására is.

1.1.   Lerontott komponensek/rendszerek

A kibocsátással kapcsolatos olyan komponens vagy rendszer hatékony ellenőrzésének igazolásához, amelynek meghibásodása a kipufogócsőnél a vonatkozó diagnosztikai küszöbértékeket meghaladó károsanyag-kibocsátást eredményezne, a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania olyan lerontott komponenseket, illetve villamos egységeket, melyek felhasználhatók a meghibásodások szimulálására.

Az ilyen lerontott komponensek vagy egységek nem okozhatnak olyan kibocsátásokat, amelyek több min 20 %-kal haladják meg az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket.

Egy fedélzeti diagnosztikai rendszernek az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerinti jóváhagyásakor a kibocsátásokat az ESC mérési ciklusban kell mérni (lásd ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékét). Egy fedélzeti diagnosztikai rendszernek az ezen előírás 5.4.2. szakasza szerinti jóváhagyásakor a kibocsátásokat ETC mérési ciklusban kell mérni (lásd ezen előírás 4A. mellékletének 2. függelékét).

| 1.1.1. | Ha megállapítható, hogy a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert az ETC mérési ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen komponens vagy egység hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a jóváhagyó hatósággal, minősítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

1.1.1.

Ha megállapítható, hogy a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert az ETC mérési ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen komponens vagy egység hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a jóváhagyó hatósággal, minősítettnek tekinthető.

| 1.1.2. | Abban az esetben, ha a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el (még részben sem), akkor a lerontott komponens vagy egység a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a jóváhagyó hatósággal, minősítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

1.1.2.

Abban az esetben, ha a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el (még részben sem), akkor a lerontott komponens vagy egység a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a jóváhagyó hatósággal, minősítettnek tekinthető.

| 1.1.3. | Nagyon egyedi esetekben (például ha szükségüzemmód lépett életbe, ha a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre, vagy a kipufogógáz-visszavezetés szelep beragadt stb.) el lehet tekinteni olyan lerontott komponensek vagy egységek alkalmazásától, amelyek olyan kibocsátásokat okoznak, amelyek az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket 20 %-nál nem nagyobb mértékben haladják meg. Az ilyen kivételt a gyártónak dokumentálnia kell. Ilyen esetben egyeztetni kell a műszaki szolgálattal. |
| --- | --- |

1.1.3.

Nagyon egyedi esetekben (például ha szükségüzemmód lépett életbe, ha a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre, vagy a kipufogógáz-visszavezetés szelep beragadt stb.) el lehet tekinteni olyan lerontott komponensek vagy egységek alkalmazásától, amelyek olyan kibocsátásokat okoznak, amelyek az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket 20 %-nál nem nagyobb mértékben haladják meg. Az ilyen kivételt a gyártónak dokumentálnia kell. Ilyen esetben egyeztetni kell a műszaki szolgálattal.

1.2.   A vizsgálat elve

Amikor a motort a beszerelt lerontott komponenssel vagy egységgel tesztelik, a fedélzeti diagnosztikai rendszer akkor kapja meg a jóváhagyást, ha a hibajelző bekapcsolódik. A fedélzeti diagnosztikai rendszer akkor is megkapja a jóváhagyást, ha a hibajelző már a diagnosztikai küszöbértékek alatti értékeknél bekapcsol.

Az e függelék 6.3.1.6. és 6.3.1.7. szakasza szerinti meghibásodási módok speciális esetében, valamint a jelentős működési hiba ellenőrzése tekintetében el lehet tekinteni olyan lerontott komponensek vagy egységek alkalmazásától, amelyek olyan kibocsátásokat okoznak, amelyek az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket 20 %-nál nem nagyobb mértékben haladják meg.

| 1.2.1. | Nagyon egyedi esetekben (például ha szükségüzemmód lépett életbe, ha a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre, vagy a kipufogógáz-visszavezetés szelep beragadt stb.) el lehet tekinteni olyan lerontott komponensek vagy egységek alkalmazásától, amelyek olyan kibocsátásokat okoznak, amelyek az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket 20 %-nál nem nagyobb mértékben haladják meg Az ilyen kivételt a gyártónak dokumentálnia kell. Ilyen esetben egyeztetni kell a műszaki szolgálattal. |
| --- | --- |

1.2.1.

Nagyon egyedi esetekben (például ha szükségüzemmód lépett életbe, ha a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre, vagy a kipufogógáz-visszavezetés szelep beragadt stb.) el lehet tekinteni olyan lerontott komponensek vagy egységek alkalmazásától, amelyek olyan kibocsátásokat okoznak, amelyek az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértékeket 20 %-nál nem nagyobb mértékben haladják meg Az ilyen kivételt a gyártónak dokumentálnia kell. Ilyen esetben egyeztetni kell a műszaki szolgálattal.

2.   A VIZSGÁLAT LEÍRÁSA

| 2.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer tesztelése a következő szakaszokból áll:






  a) | működési hiba szimulálása a motorvezérlő vagy kibocsátáscsökkentő rendszer valamely komponensénél, az e függelék 1.1. szakaszában leírtak szerint, |
| --- | --- | --- |

2.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer tesztelése a következő szakaszokból áll:

a)

működési hiba szimulálása a motorvezérlő vagy kibocsátáscsökkentő rendszer valamely komponensénél, az e függelék 1.1. szakaszában leírtak szerint,

| b) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer előkondicionálása szimulált működési hibával a 6.2. szakaszban leírt előkondicionálási ciklusban, |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer előkondicionálása szimulált működési hibával a 6.2. szakaszban leírt előkondicionálási ciklusban,

| c) | a motor működtetése szimulált működési hibával a 6.1. szakaszban ismertetett diagnosztikai tesztciklusban, |
| --- | --- |

c)

a motor működtetése szimulált működési hibával a 6.1. szakaszban ismertetett diagnosztikai tesztciklusban,

| d) | annak megállapítása, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer reagál-e a szimulált működési hibára, és megfelelő módon jelzi-e a működési hibát. |
| --- | --- |

d)

annak megállapítása, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer reagál-e a szimulált működési hibára, és megfelelő módon jelzi-e a működési hibát.

| 2.1.1. | Ha a motor működését (például a teljesítménygörbét) befolyásolja a működési hiba, akkor diagnosztikai tesztciklusként a motor kibocsátásainak megállapítására használt ESC mérési ciklus e működési hiba nélküli, rövidített változatát kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ha a motor működését (például a teljesítménygörbét) befolyásolja a működési hiba, akkor diagnosztikai tesztciklusként a motor kibocsátásainak megállapítására használt ESC mérési ciklus e működési hiba nélküli, rövidített változatát kell alkalmazni.

| 2.2. | Alternatívaként, a gyártó kérésére, egy vagy több komponens működési hibája előállítható elektronikus szimulációval is, a 6. szakasznak megfelelően. |
| --- | --- |

2.2.

Alternatívaként, a gyártó kérésére, egy vagy több komponens működési hibája előállítható elektronikus szimulációval is, a 6. szakasznak megfelelően.

| 2.3. | A gyártó kérheti, hogy a diagnosztikai ellenőrzés a 6.1. szakaszban meghatározott diagnosztikai tesztciklustól eltérő módon történjen, ha a hatóság felé igazolni tudja, hogy a diagnosztikai tesztciklus során várható körülmények közötti ellenőrzés a jármű tényleges használata során a diagnosztikai ellenőrzés hatékonyságát csökkentené. |
| --- | --- |

2.3.

A gyártó kérheti, hogy a diagnosztikai ellenőrzés a 6.1. szakaszban meghatározott diagnosztikai tesztciklustól eltérő módon történjen, ha a hatóság felé igazolni tudja, hogy a diagnosztikai tesztciklus során várható körülmények közötti ellenőrzés a jármű tényleges használata során a diagnosztikai ellenőrzés hatékonyságát csökkentené.

3.   A VIZSGÁLATHOZ HASZNÁLANDÓ MOTOR ÉS ÜZEMANYAG

3.1.   Motor

A vizsgált motornak meg kell felelnie az ezen előírás 1. mellékletében megadott specifikációknak.

3.2.   Üzemanyag

A vizsgálathoz az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni.

4.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

A vizsgálati feltételeknek meg kell felelniük az ezen előírásban leírt kibocsátásmérési előírásoknak.

5.   MÉRŐESZKÖZÖK

A teljesítménymérő fékpadnak meg kell felelnie az ezen előírás 4A. mellékletében foglalt követelményeknek.

6.   DIAGNOSZTIKAI TESZTCIKLUS

| 6.1. | A diagnosztikai tesztciklus egyszeres, rövidített ESC mérési ciklus. A motort az egyes üzemmódokban ugyanabban a sorrendben kell működtetni, mint az ezen előírás 4A. melléklete 1. függelékének 2.7.1. szakaszában meghatározott ESC mérési ciklus esetében.
  A motort minden üzemmódban 60 másodpercig kell járatni úgy, hogy a motor az első 20 másodpercben elérje a megadott fordulatszámot és terhelést. A fordulatszámot ±50 min-1 tűréssel kell a megadott értéken tartani, a megadott nyomatékot pedig az egyes fordulatszámokhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±2 %-ának megfelelő tűréssel kell tartani.
  A kibocsátásokat a diagnosztikai tesztciklus alatt nem szükséges mérni. |
| --- | --- |

6.1.

A diagnosztikai tesztciklus egyszeres, rövidített ESC mérési ciklus. A motort az egyes üzemmódokban ugyanabban a sorrendben kell működtetni, mint az ezen előírás 4A. melléklete 1. függelékének 2.7.1. szakaszában meghatározott ESC mérési ciklus esetében.

A motort minden üzemmódban 60 másodpercig kell járatni úgy, hogy a motor az első 20 másodpercben elérje a megadott fordulatszámot és terhelést. A fordulatszámot ±50 min-1 tűréssel kell a megadott értéken tartani, a megadott nyomatékot pedig az egyes fordulatszámokhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±2 %-ának megfelelő tűréssel kell tartani.

A kibocsátásokat a diagnosztikai tesztciklus alatt nem szükséges mérni.

6.2.   Előkondicionáló ciklus

| 6.2.1. | A 6.3. szakaszban megadott meghibásodási módok egyikének előidézése után a motort és annak fedélzeti diagnosztikai rendszerét egy előkondicionáló ciklusban kondicionálni kell. |
| --- | --- |

6.2.1.

A 6.3. szakaszban megadott meghibásodási módok egyikének előidézése után a motort és annak fedélzeti diagnosztikai rendszerét egy előkondicionáló ciklusban kondicionálni kell.

| 6.2.2. | Alternatívaként, a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével alkalmazható több, legfeljebb kilenc egymást követő diagnosztikai tesztciklus is. |
| --- | --- |

6.2.2.

Alternatívaként, a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével alkalmazható több, legfeljebb kilenc egymást követő diagnosztikai tesztciklus is.

6.3.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer tesztelése

| 6.3.1. | Dízelmotorok és dízelmotorokkal felszerelt járművek |
| --- | --- |

6.3.1.

Dízelmotorok és dízelmotorokkal felszerelt járművek

| 6.3.1.1. | A 6.2. szakasz szerinti előkondicionálás után a vizsgált motort az e függelék 6.1. szakaszában leírt diagnosztikai tesztciklusban kell működtetni. A hibajelzőnek a teszt befejezése előtt a 6.3.1.2–6.3.1.7. szakaszban megadott bármely feltétel bekövetkeztekor bekapcsolt állapotba kell kerülnie. Ezeket a feltételeket a műszaki szolgálat a 6.3.1.7. szakasz szerint megváltoztathatja. A jóváhagyás céljából vizsgált meghibásodások összes száma különböző rendszerek vagy komponensek esetében nem haladhatja meg a négyet.
  Ha a vizsgálat olyan fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád típusjóváhagyása céljából történik, amelynek motorjai nem ugyanabba a motorcsaládba tartoznak, akkor a jóváhagyó hatóság a vizsgált meghibásodások számát megnöveli, legfeljebb a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszeresére. A jóváhagyó hatóság dönthet úgy, hogy leállítja a vizsgálatot, még mielőtt elérnék e maximális számot. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

A 6.2. szakasz szerinti előkondicionálás után a vizsgált motort az e függelék 6.1. szakaszában leírt diagnosztikai tesztciklusban kell működtetni. A hibajelzőnek a teszt befejezése előtt a 6.3.1.2–6.3.1.7. szakaszban megadott bármely feltétel bekövetkeztekor bekapcsolt állapotba kell kerülnie. Ezeket a feltételeket a műszaki szolgálat a 6.3.1.7. szakasz szerint megváltoztathatja. A jóváhagyás céljából vizsgált meghibásodások összes száma különböző rendszerek vagy komponensek esetében nem haladhatja meg a négyet.

Ha a vizsgálat olyan fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád típusjóváhagyása céljából történik, amelynek motorjai nem ugyanabba a motorcsaládba tartoznak, akkor a jóváhagyó hatóság a vizsgált meghibásodások számát megnöveli, legfeljebb a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszeresére. A jóváhagyó hatóság dönthet úgy, hogy leállítja a vizsgálatot, még mielőtt elérnék e maximális számot.

| 6.3.1.2. | A külön házban beszerelt katalizátor (függetlenül attól, hogy az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e) kicserélése lerontott vagy hibás katalizátorra vagy e meghibásodás elektronikus szimulálása. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

A külön házban beszerelt katalizátor (függetlenül attól, hogy az NOx-mentesítő rendszer vagy a részecskeszűrő részét képezi-e) kicserélése lerontott vagy hibás katalizátorra vagy e meghibásodás elektronikus szimulálása.

| 6.3.1.3. | Az NOx-mentesítő rendszer (beleértve a rendszer szerves részét képező érzékelőket is) kicserélése lerontott vagy hibás NOx-mentesítő rendszerre, vagy lerontott vagy hibás NOx-mentesítő rendszer elektronikus szimulálása úgy, hogy az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai NOx-kibocsátási küszöbértéket meghaladó kibocsátást okozzon.
  Ha a motor jóváhagyása a jelentős működési hiba ellenőrzésének tekintetében az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerint történik, akkor az NOx-mentesítő rendszerre vonatkozó teszt során azt kell meghatározni, hogy a hibajelző az alábbi feltételek bármelyike esetén világít-e:






  a) | a rendszer teljes eltávolítása vagy meghamisított rendszerre történő kicserélése, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

Az NOx-mentesítő rendszer (beleértve a rendszer szerves részét képező érzékelőket is) kicserélése lerontott vagy hibás NOx-mentesítő rendszerre, vagy lerontott vagy hibás NOx-mentesítő rendszer elektronikus szimulálása úgy, hogy az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai NOx-kibocsátási küszöbértéket meghaladó kibocsátást okozzon.

Ha a motor jóváhagyása a jelentős működési hiba ellenőrzésének tekintetében az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerint történik, akkor az NOx-mentesítő rendszerre vonatkozó teszt során azt kell meghatározni, hogy a hibajelző az alábbi feltételek bármelyike esetén világít-e:

a)

a rendszer teljes eltávolítása vagy meghamisított rendszerre történő kicserélése,

| b) | az NOx-mentesítő rendszer működéséhez szükséges reagens hiánya, |
| --- | --- |

b)

az NOx-mentesítő rendszer működéséhez szükséges reagens hiánya,

| c) | az NOx-mentesítő rendszer valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, beleértve adott esetben a reagensfűtő rendszerét is, |
| --- | --- |

c)

az NOx-mentesítő rendszer valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, beleértve adott esetben a reagensfűtő rendszerét is,

| d) | az NOx-mentesítő rendszer reagensadagoló rendszerének meghibásodása (például nincs táplevegő, eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása), |
| --- | --- |

d)

az NOx-mentesítő rendszer reagensadagoló rendszerének meghibásodása (például nincs táplevegő, eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása),

| e) | nagyobb rendszermeghibásodás. |
| --- | --- |

e)

nagyobb rendszermeghibásodás.

| 6.3.1.4. | A részecskeszűrő teljes eltávolítása vagy olyan hibás részecskeszűrőre való kicserélése, amely az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai részecskekibocsátási küszöbértéket meghaladó kibocsátást okoz.
  Ha a motor jóváhagyása a jelentős működési hiba ellenőrzése tekintetében az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerint történik, a részecskeszűrőre vonatkozó teszt során azt kell meghatározni, hogy a hibajelző az alábbi feltételek bármelyike esetén világít-e:






  a) | a részecskeszűrő teljes eltávolítása vagy a rendszer meghamisított rendszerre történő kicserélése, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

A részecskeszűrő teljes eltávolítása vagy olyan hibás részecskeszűrőre való kicserélése, amely az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai részecskekibocsátási küszöbértéket meghaladó kibocsátást okoz.

Ha a motor jóváhagyása a jelentős működési hiba ellenőrzése tekintetében az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerint történik, a részecskeszűrőre vonatkozó teszt során azt kell meghatározni, hogy a hibajelző az alábbi feltételek bármelyike esetén világít-e:

a)

a részecskeszűrő teljes eltávolítása vagy a rendszer meghamisított rendszerre történő kicserélése,

| b) | a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megolvadása, |
| --- | --- |

b)

a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megolvadása,

| c) | a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megrepedése, |
| --- | --- |

c)

a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megrepedése,

| d) | a részecskeszűrő valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, |
| --- | --- |

d)

a részecskeszűrő valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása,

| e) | adott esetben a reagensadagoló rendszer meghibásodása (például eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása), |
| --- | --- |

e)

adott esetben a reagensadagoló rendszer meghibásodása (például eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása),

| f) | a részecskeszűrő olyan eltömődése, ami a gyártó által megadott tartományt meghaladó nyomáskülönbséget okoz. |
| --- | --- |

f)

a részecskeszűrő olyan eltömődése, ami a gyártó által megadott tartományt meghaladó nyomáskülönbséget okoz.

| 6.3.1.5. | A kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer (beleértve az egység szerves részét képező érzékelőket is) kicserélése lerontott vagy hibás rendszerre, vagy lerontott vagy hibás rendszer elektronikus szimulálása úgy, hogy az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai NOx- és részecskekibocsátási küszöbértéket meghaladó kibocsátást okozzon.
  Ha a motor jóváhagyása a jelentős működési hiba ellenőrzésének tekintetében az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerint történik, akkor a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerre vonatkozó teszt során azt kell meghatározni, hogy a hibajelző az alábbi feltételek bármelyike esetén világít-e:






  a) | a rendszer teljes eltávolítása vagy meghamisított rendszerre történő kicserélése, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

A kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer (beleértve az egység szerves részét képező érzékelőket is) kicserélése lerontott vagy hibás rendszerre, vagy lerontott vagy hibás rendszer elektronikus szimulálása úgy, hogy az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai NOx- és részecskekibocsátási küszöbértéket meghaladó kibocsátást okozzon.

Ha a motor jóváhagyása a jelentős működési hiba ellenőrzésének tekintetében az ezen előírás 5.4.1. szakasza szerint történik, akkor a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszerre vonatkozó teszt során azt kell meghatározni, hogy a hibajelző az alábbi feltételek bármelyike esetén világít-e:

a)

a rendszer teljes eltávolítása vagy meghamisított rendszerre történő kicserélése,

| b) | a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő működéséhez szükséges reagens hiánya, |
| --- | --- |

b)

a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő működéséhez szükséges reagens hiánya,

| c) | a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, beleértve adott esetben a reagensfűtő rendszerét is, |
| --- | --- |

c)

a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer valamely komponensének (például érzékelők és működtetők, adagolásszabályozó) elektromos meghibásodása, beleértve adott esetben a reagensfűtő rendszerét is,

| d) | a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer reagensadagoló rendszerének meghibásodása (például nincs táplevegő, eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása) |
| --- | --- |

d)

a kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer reagensadagoló rendszerének meghibásodása (például nincs táplevegő, eltömődött fúvóka, az adagoló szivattyú meghibásodása)

| e) | az NOx-csapda nagyobb rendszermeghibásodása, |
| --- | --- |

e)

az NOx-csapda nagyobb rendszermeghibásodása,

| f) | a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megolvadása, |
| --- | --- |

f)

a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megolvadása,

| g) | a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megrepedése, |
| --- | --- |

g)

a részecskeszűrő hordozórétegének jelentős mértékű megrepedése,

| h) | a részecskeszűrő olyan eltömődése, ami a gyártó által megadott tartományt meghaladó nyomáskülönbséget okoz. |
| --- | --- |

h)

a részecskeszűrő olyan eltömődése, ami a gyártó által megadott tartományt meghaladó nyomáskülönbséget okoz.

| 6.3.1.6. | Az üzemanyagrendszerben az üzemanyag mennyiségét szabályozó és az adagolást vezérlő elektronikus egységek kapcsolatának megszakadása, ha az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértéket meghaladó kibocsátást okoz. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Az üzemanyagrendszerben az üzemanyag mennyiségét szabályozó és az adagolást vezérlő elektronikus egységek kapcsolatának megszakadása, ha az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztikai küszöbértéket meghaladó kibocsátást okoz.

| 6.3.1.7. | A motor kibocsátással kapcsolatos, számítógéphez bekötött minden más komponensénél a kapcsolat megszakadása, ha az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztika küszöbértéket meghaladó kibocsátást okoz. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

A motor kibocsátással kapcsolatos, számítógéphez bekötött minden más komponensénél a kapcsolat megszakadása, ha az az ezen előírás 5.4.4. szakaszának táblázatában megadott diagnosztika küszöbértéket meghaladó kibocsátást okoz.

| 6.3.1.8. | A 6.3.1.6. és 6.3.1.7. szakasz előírásainak való megfelelés igazolása során és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a gyártó megfelelő lépéseket tehet annak igazolására, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer a kapcsolat megszakadásakor jelzi a hibát. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

A 6.3.1.6. és 6.3.1.7. szakasz előírásainak való megfelelés igazolása során és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a gyártó megfelelő lépéseket tehet annak igazolására, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer a kapcsolat megszakadásakor jelzi a hibát.

---

9B. MELLÉKLET

A fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó műszaki előírások közúti járművek dízelmotorjai (WWH-OBD, 5. sz. globális műszaki előírás (GTR))

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

E melléklet egyelőre nem alkalmazandó az ezen előírás szerinti típusjóváhagyásra. A melléklet egy későbbi időponttól lesz alkalmazandó.

| 2. | Fenntartva (1). |
| --- | --- |

2.

Fenntartva (1).

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 3.1. | „riasztórendszer”: a jármű fedélzetén lévő rendszer, amely tájékoztatja a jármű vezetőjét vagy más érdekelt felet arról, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer működési hibát észlelt, |
| --- | --- |

3.1.

„riasztórendszer”: a jármű fedélzetén lévő rendszer, amely tájékoztatja a jármű vezetőjét vagy más érdekelt felet arról, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer működési hibát észlelt,

| 3.2. | „jóváhagyó hatóság”: a fedélzeti diagnosztikai rendszer e mellékletben tárgyalt megfelelősége tekintetében jóváhagyást kiadó hatóság. Kiterjesztés révén jelenti a fedélzeti diagnosztikai rendszer műszaki megfelelőségének értékelésére akkreditált műszaki szolgálatot is, |
| --- | --- |

3.2.

„jóváhagyó hatóság”: a fedélzeti diagnosztikai rendszer e mellékletben tárgyalt megfelelősége tekintetében jóváhagyást kiadó hatóság. Kiterjesztés révén jelenti a fedélzeti diagnosztikai rendszer műszaki megfelelőségének értékelésére akkreditált műszaki szolgálatot is,

| 3.3. | „kalibrálásellenőrző szám”: a kalibráció/szoftver integritásának ellenőrzéséhez a motorrendszer által előállított és továbbított szám, |
| --- | --- |

3.3.

„kalibrálásellenőrző szám”: a kalibráció/szoftver integritásának ellenőrzéséhez a motorrendszer által előállított és továbbított szám,

| 3.4. | „komponensellenőrzés”: a bementi komponensek villamos áramköri hibáinak és racionalitási hibáinak, valamint a kimeneti komponensek villamos áramköri hibáinak és funkcióhibáinak ellenőrzése. Azokra a komponensekre vonatkozik, amelyek villamosan kapcsolódnak a motorrendszer vezérlőjéhez (vezérlőihez), |
| --- | --- |

3.4.

„komponensellenőrzés”: a bementi komponensek villamos áramköri hibáinak és racionalitási hibáinak, valamint a kimeneti komponensek villamos áramköri hibáinak és funkcióhibáinak ellenőrzése. Azokra a komponensekre vonatkozik, amelyek villamosan kapcsolódnak a motorrendszer vezérlőjéhez (vezérlőihez),

| 3.5. | „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a rendszer elment, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy működési hiba áll fenn, |
| --- | --- |

3.5.

„megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a rendszer elment, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy működési hiba áll fenn,

| 3.6. | „folytonos hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van és a motor jár (gyújtás bekapcsolva – motor jár), |
| --- | --- |

3.6.

„folytonos hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van és a motor jár (gyújtás bekapcsolva – motor jár),

| 3.7. | „hiányosság”: egy fedélzeti diagnosztikai ellenőrzési stratégia vagy a diagnosztika más funkciója nem felel meg az e mellékletben részletesen ismertetett összes előírásnak, |
| --- | --- |

3.7.

„hiányosság”: egy fedélzeti diagnosztikai ellenőrzési stratégia vagy a diagnosztika más funkciója nem felel meg az e mellékletben részletesen ismertetett összes előírásnak,

| 3.8. | „diagnosztikai hibakód (DTC)”: működési hibát azonosító vagy címkéző szám vagy alfanumerikus azonosító. |
| --- | --- |

3.8.

„diagnosztikai hibakód (DTC)”: működési hibát azonosító vagy címkéző szám vagy alfanumerikus azonosító.

| 3.9. | „villamos áramköri hiba”: olyan működési hiba (például áramkörszakadás vagy rövidzárlat), melynek következtében a mért jel (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) kilép abból a tartományból, ahol az érzékelő továbbító funkciójának terv szerint működnie kellene, |
| --- | --- |

3.9.

„villamos áramköri hiba”: olyan működési hiba (például áramkörszakadás vagy rövidzárlat), melynek következtében a mért jel (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) kilép abból a tartományból, ahol az érzékelő továbbító funkciójának terv szerint működnie kellene,

| 3.10. | „kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád”: a gyártó által annak alapján csoportosított motorrendszerek, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hiba ellenőrzésére/diagnosztizálására szolgáló módszerek közösek, |
| --- | --- |

3.10.

„kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád”: a gyártó által annak alapján csoportosított motorrendszerek, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hiba ellenőrzésére/diagnosztizálására szolgáló módszerek közösek,

| 3.11. | „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”: olyan működési hiba figyelése, amely a diagnosztikai küszöbértékek túllépéséhez vezet, A következőkből áll:






  a) | a kibocsátások közvetlen mérése a kipufogócsőbe szerelt érzékelővel és a közvetlen kibocsátások és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció modellezése, |
| --- | --- | --- |

3.11.

„kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”: olyan működési hiba figyelése, amely a diagnosztikai küszöbértékek túllépéséhez vezet, A következőkből áll:

a)

a kibocsátások közvetlen mérése a kipufogócsőbe szerelt érzékelővel és a közvetlen kibocsátások és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció modellezése,

| b) | kibocsátásnövekedés jelzése a számítógépes bemeneti/kimeneti információk és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció segítségével. |
| --- | --- |

b)

kibocsátásnövekedés jelzése a számítógépes bemeneti/kimeneti információk és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció segítségével.

| 3.12. | „motorrendszer”: a motor olyan felszereltséggel, ahogy a kibocsátásmérésekhez használták a jóváhagyási vizsgálat keretében a próbapadon, ideértve a következőket:






  a) | a motor elektronikus vezérlője (vezérlői), |
| --- | --- | --- |

3.12.

„motorrendszer”: a motor olyan felszereltséggel, ahogy a kibocsátásmérésekhez használták a jóváhagyási vizsgálat keretében a próbapadon, ideértve a következőket:

a)

a motor elektronikus vezérlője (vezérlői),

| b) | kipufogógáz-utókezelő rendszer(ek), |
| --- | --- |

b)

kipufogógáz-utókezelő rendszer(ek),

| c) | a motor és a kipufogógáz-utókezelő rendszer kibocsátással kapcsolatos minden más olyan alkatrésze, amely a motor elektronikus vezérlőjének (vezérlőinek) jelet ad, illetve onnan jelet kap, |
| --- | --- |

c)

a motor és a kipufogógáz-utókezelő rendszer kibocsátással kapcsolatos minden más olyan alkatrésze, amely a motor elektronikus vezérlőjének (vezérlőinek) jelet ad, illetve onnan jelet kap,

| d) | a motor elektronikus vezérlőegysége(i) és bármely más erőátviteli vagy járművezérlő egység közötti kommunikációs interfész, ha az információcsere befolyásolja a kibocsátás-csökkentést. |
| --- | --- |

d)

a motor elektronikus vezérlőegysége(i) és bármely más erőátviteli vagy járművezérlő egység közötti kommunikációs interfész, ha az információcsere befolyásolja a kibocsátás-csökkentést.

| 3.13. | „funkcióhiba”: olyan működési hiba, amikor egy kimeneti komponens nem a várt módon reagál egy számítógépes parancsra, |
| --- | --- |

3.13.

„funkcióhiba”: olyan működési hiba, amikor egy kimeneti komponens nem a várt módon reagál egy számítógépes parancsra,

| 3.14. | „hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia (MECS)”: olyan stratégia a motorrendszeren belül, amelyet kibocsátással kapcsolatos működési hiba hoz működésbe, |
| --- | --- |

3.14.

„hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia (MECS)”: olyan stratégia a motorrendszeren belül, amelyet kibocsátással kapcsolatos működési hiba hoz működésbe,

| 3.15. | „hibajelző (MI)”: olyan kijelző, amely működési hiba esetén egyértelműen tájékoztatja a jármű vezetőjét. A hibajelző a riasztórendszer része (lásd „folytonos hibajelzés”, „kért hibajelzés” és „rövid hibajelzés”), |
| --- | --- |

3.15.

„hibajelző (MI)”: olyan kijelző, amely működési hiba esetén egyértelműen tájékoztatja a jármű vezetőjét. A hibajelző a riasztórendszer része (lásd „folytonos hibajelzés”, „kért hibajelzés” és „rövid hibajelzés”),

| 3.16. | „működési hiba”: a motorrendszer, ideértve a fedélzeti diagnosztikai rendszert is, olyan meghibásodása vagy funkciócsökkenése, amely miatt nőhet a motorrendszerből kibocsátott, az ezen előírás hatálya alá eső káros anyagok kibocsátása, vagy csökkenhet a fedélzeti diagnosztikai rendszer hatékonysága, |
| --- | --- |

3.16.

„működési hiba”: a motorrendszer, ideértve a fedélzeti diagnosztikai rendszert is, olyan meghibásodása vagy funkciócsökkenése, amely miatt nőhet a motorrendszerből kibocsátott, az ezen előírás hatálya alá eső káros anyagok kibocsátása, vagy csökkenhet a fedélzeti diagnosztikai rendszer hatékonysága,

| 3.17. | „hibajelzés állapota”: a hibajelzés vezérlési állapota, ami lehet „folytonos hibajelzés”, „rövid hibajelzés”, „kért hibajelzés” vagy „kikapcsolva” állapot, |
| --- | --- |

3.17.

„hibajelzés állapota”: a hibajelzés vezérlési állapota, ami lehet „folytonos hibajelzés”, „rövid hibajelzés”, „kért hibajelzés” vagy „kikapcsolva” állapot,

| 3.18. | „ellenőrzés”: (lásd „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”, „működésellenőrzés” és „teljes kiesés ellenőrzése”), |
| --- | --- |

3.18.

„ellenőrzés”: (lásd „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”, „működésellenőrzés” és „teljes kiesés ellenőrzése”),

| 3.19. | „diagnosztikai tesztciklus”: az a ciklus, amelyben a motorrendszert próbapadon működtetve értékelik, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hogyan reagál minősített lerontott komponensre, |
| --- | --- |

3.19.

„diagnosztikai tesztciklus”: az a ciklus, amelyben a motorrendszert próbapadon működtetve értékelik, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hogyan reagál minősített lerontott komponensre,

| 3.20. | „fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer”: a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládból kiválasztott olyan motorrendszer, amelynél a fedélzeti diagnosztika tervezési elemeinek döntő többsége reprezentatív az adott motorcsaládra, |
| --- | --- |

3.20.

„fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer”: a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládból kiválasztott olyan motorrendszer, amelynél a fedélzeti diagnosztika tervezési elemeinek döntő többsége reprezentatív az adott motorcsaládra,

| 3.21. | „fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD)”: egy jármű fedélzetén vagy egy motoron lévő rendszer, amely képes a következőkre:






  a) | a motorrendszer kibocsátást érintő működési hibáinak észlelése, |
| --- | --- | --- |

3.21.

„fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD)”: egy jármű fedélzetén vagy egy motoron lévő rendszer, amely képes a következőkre:

a)

a motorrendszer kibocsátást érintő működési hibáinak észlelése,

| b) | ezek előfordulásának jelzése egy riasztórendszeren keresztül, |
| --- | --- |

b)

ezek előfordulásának jelzése egy riasztórendszeren keresztül,

| c) | a működési hiba valószínű területének beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, illetve ilyen információk kiadása külső eszközre. |
| --- | --- |

c)

a működési hiba valószínű területének beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, illetve ilyen információk kiadása külső eszközre.

| 3.22. | „kért hibajelzés”: a hibajelző a gyújtáskapcsolótól jövő kérésre folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van és a motor nem jár (gyújtás bekapcsolva – motor nem jár), |
| --- | --- |

3.22.

„kért hibajelzés”: a hibajelző a gyújtáskapcsolótól jövő kérésre folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van és a motor nem jár (gyújtás bekapcsolva – motor nem jár),

| 3.23. | „működési ciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, a motor működése, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő, miközben a fedélzeti diagnosztika egy adott ellenőrző rutinja végig lefut, és, ha van, észleli az esetleges működési hibát, |
| --- | --- |

3.23.

„működési ciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, a motor működése, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő, miközben a fedélzeti diagnosztika egy adott ellenőrző rutinja végig lefut, és, ha van, észleli az esetleges működési hibát,

| 3.24. | „függő diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amit a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn az aktuális vagy az előző befejezett működési ciklus alatt, |
| --- | --- |

3.24.

„függő diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amit a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn az aktuális vagy az előző befejezett működési ciklus alatt,

| 3.25. | „működésellenőrzés”: működési hiba olyan ellenőrzése, amely a kibocsátási küszöbértékekkel összefüggésben nem lévő funkciók és ellenőrzési paraméterek ellenőrzéséből áll. Az ilyen ellenőrzések jellemzően komponensekre vagy rendszerekre irányulnak, annak igazolására, hogy azok a megfelelő tartományban működnek (például részecskeszűrő (dízel) esetében a nyomáskülönbség), |
| --- | --- |

3.25.

„működésellenőrzés”: működési hiba olyan ellenőrzése, amely a kibocsátási küszöbértékekkel összefüggésben nem lévő funkciók és ellenőrzési paraméterek ellenőrzéséből áll. Az ilyen ellenőrzések jellemzően komponensekre vagy rendszerekre irányulnak, annak igazolására, hogy azok a megfelelő tartományban működnek (például részecskeszűrő (dízel) esetében a nyomáskülönbség),

| 3.26. | „lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja”: olyan diagnosztikai hibakód, amit a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn, de ennek megerősítéséhez további értékelés szükséges. A lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja olyan függő diagnosztikai hibakód, amely nincs megerősítve és nem aktív, |
| --- | --- |

3.26.

„lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja”: olyan diagnosztikai hibakód, amit a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn, de ennek megerősítéséhez további értékelés szükséges. A lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja olyan függő diagnosztikai hibakód, amely nincs megerősítve és nem aktív,

| 3.27. | „korábban aktív diagnosztikai hibakód”: olyan korábban megerősített és aktív diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer továbbra is tárol még azután is, hogy megállapította, hogy a diagnosztikai hibakódot okozó működési hiba már nem áll fenn, |
| --- | --- |

3.27.

„korábban aktív diagnosztikai hibakód”: olyan korábban megerősített és aktív diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer továbbra is tárol még azután is, hogy megállapította, hogy a diagnosztikai hibakódot okozó működési hiba már nem áll fenn,

| 3.28. | „minősített lerontott komponens vagy rendszer (QDC)”: olyan komponens vagy rendszer, amelyet szándékosan lerontottak (például gyorsított öregítés), illetve szabályozott módon manipuláltak, és amelyet e melléklet rendelkezései szerint a hatóságok ilyenként elfogadtak, |
| --- | --- |

3.28.

„minősített lerontott komponens vagy rendszer (QDC)”: olyan komponens vagy rendszer, amelyet szándékosan lerontottak (például gyorsított öregítés), illetve szabályozott módon manipuláltak, és amelyet e melléklet rendelkezései szerint a hatóságok ilyenként elfogadtak,

| 3.29. | „racionalitási hiba”: olyan működési hiba, ahol egy adott érzékelőtől vagy komponenstől jövő jel ésszerűtlenül változik a vezérlő rendszerben lévő más érzékelőktől vagy komponensektől jövő jelek alapján elvárthoz képest. A racionalitási hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, amelyek következtében a mért jel (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) azon a tartományon belül van, ahol az érzékelő továbbító funkciójának terv szerint működnie kellene, |
| --- | --- |

3.29.

„racionalitási hiba”: olyan működési hiba, ahol egy adott érzékelőtől vagy komponenstől jövő jel ésszerűtlenül változik a vezérlő rendszerben lévő más érzékelőktől vagy komponensektől jövő jelek alapján elvárthoz képest. A racionalitási hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, amelyek következtében a mért jel (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) azon a tartományon belül van, ahol az érzékelő továbbító funkciójának terv szerint működnie kellene,

| 3.30. | „üzemkészség”: olyan állapot, amely jelzi, hogy egy ellenőrző rutin vagy ezek egy csoportja futott-e egy diagnosztikai kiolvasóval indított legutóbbi törlés óta, |
| --- | --- |

3.30.

„üzemkészség”: olyan állapot, amely jelzi, hogy egy ellenőrző rutin vagy ezek egy csoportja futott-e egy diagnosztikai kiolvasóval indított legutóbbi törlés óta,

| 3.31. | „kiolvasó”: külső diagnosztikai készülék, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel történő, e melléklet előírásai szerinti szabványosított külső kommunikációra szolgál, |
| --- | --- |

3.31.

„kiolvasó”: külső diagnosztikai készülék, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel történő, e melléklet előírásai szerinti szabványosított külső kommunikációra szolgál,

| 3.32. | „rövid hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít attól fogva, hogy az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásba került és a motor elindult (gyújtás bekapcsolva – motor jár), majd 15 s múlva, illetve a gyújtás kikapcsolásakor (amelyik hamarabb bekövetkezik) kialszik, |
| --- | --- |

3.32.

„rövid hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít attól fogva, hogy az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásba került és a motor elindult (gyújtás bekapcsolva – motor jár), majd 15 s múlva, illetve a gyújtás kikapcsolásakor (amelyik hamarabb bekövetkezik) kialszik,

| 3.33. | „szoftver/kalibrálás azonosítása”: egy sor alfanumerikus karakter, amely azonosítja a motorrendszer kibocsátással kapcsolatos kalibrációját/szoftverváltozatát (szoftverváltozatait), |
| --- | --- |

3.33.

„szoftver/kalibrálás azonosítása”: egy sor alfanumerikus karakter, amely azonosítja a motorrendszer kibocsátással kapcsolatos kalibrációját/szoftverváltozatát (szoftverváltozatait),

| 3.34. | „teljes kiesés ellenőrzése”: olyan működési hiba ellenőrzése, ami egy rendszer működésének teljes kieséséhez vezet, |
| --- | --- |

3.34.

„teljes kiesés ellenőrzése”: olyan működési hiba ellenőrzése, ami egy rendszer működésének teljes kieséséhez vezet,

| 3.35. | „bemelegedési ciklus”: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 295 K fokkal (22 oC / 40 oF), és legalább 333 K (60 oC / 140 oF (2)) fokra nőjön, |
| --- | --- |

3.35.

„bemelegedési ciklus”: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 295 K fokkal (22 oC / 40 oF), és legalább 333 K (60 oC / 140 oF (2)) fokra nőjön,

| 3.36. | Rövidítések






  CV | Forgattyúház szellőztetése |
| --- | --- | --- |
| DOC | Oxidációs katalizátor, dízel |
| DPF | Részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízel |
| DTC | Diagnosztikai hibakód |
| EGR | Kipufogógáz-visszavezetés |
| HC | Szénhidrogének |
| LNT | Csapda nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx befogásához (vagy NOx-abszorber) |
| MECS | Hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia |
| NOx | Nitrogén-oxidok |
| OTL | Fedélzeti diagnosztikai küszöbérték |
| PM | Szilárd részecske |
| SCR | Szelektív redukciós katalizátor |
| TFF | Teljes kiesés ellenőrzése |
| VGT | Állítható geometriájú turbófeltöltő |
| VVT | Állítható szelepvezérlés |

3.36.

CV

Forgattyúház szellőztetése

DOC

Oxidációs katalizátor, dízel

DPF

Részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízel

DTC

Diagnosztikai hibakód

EGR

Kipufogógáz-visszavezetés

HC

Szénhidrogének

LNT

Csapda nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx befogásához (vagy NOx-abszorber)

MECS

Hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia

NOx

Nitrogén-oxidok

OTL

Fedélzeti diagnosztikai küszöbérték

PM

Szilárd részecske

SCR

Szelektív redukciós katalizátor

TFF

Teljes kiesés ellenőrzése

VGT

Állítható geometriájú turbófeltöltő

VVT

Állítható szelepvezérlés

4.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

E melléklet értelmében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek képesnek kell lennie a működési hibák észlelésére, ezek előfordulásának kijelzésére egy hibajelzőn keresztül, a működési hiba területének beazonosítására a számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, és ennek az információnak külső eszközre történő továbbítására.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell kialakítani és legyártani, hogy alkalmas legyen a jármű/motor teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére. Ehhez a szakhatóságnak el kell ismernie, hogy azok a motorok, amelyeket az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot meghaladóan használtak, fedélzeti diagnosztikai rendszerük működését és érzékenységét tekintve bizonyos mértékű romlást mutathatnak, aminek következtében előfordulhat a diagnosztikai küszöbértékek túllépése még azelőtt, hogy a rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének.

A fenti szakasz nem jelenti azt, hogy a motorgyártó felelőssége a motor megfelelőségét illetően az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot (azaz azt az időtartamot vagy kilométer-teljesítményt, ameddig a motornak meg kell felelnie a kibocsátási előírásoknak vagy határértékeknek) meghaladóan meghosszabbodna.

4.1.   Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyására irányuló kérelem

| 4.1.1. | Elsődleges jóváhagyás
  A motorrendszer gyártója az alábbi három módon kérheti egy fedélzeti diagnosztikai rendszere jóváhagyását:






  a) | a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel e melléklet összes rendelkezésének, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Elsődleges jóváhagyás

A motorrendszer gyártója az alábbi három módon kérheti egy fedélzeti diagnosztikai rendszere jóváhagyását:

a)

a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel e melléklet összes rendelkezésének,

| b) | a motorrendszer gyártója egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a motorcsalád alap-motorrendszere megfelel e melléklet összes rendelkezésének, |
| --- | --- |

b)

a motorrendszer gyártója egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a motorcsalád alap-motorrendszere megfelel e melléklet összes rendelkezésének,

| c) | a motorrendszer gyártója egy fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozás kritériumainak. |
| --- | --- |

c)

a motorrendszer gyártója egy fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozás kritériumainak.

| 4.1.2. | Érvényes tanúsítvány kiterjesztése/módosítása |
| --- | --- |

4.1.2.

Érvényes tanúsítvány kiterjesztése/módosítása

| 4.1.2.1. | Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba
  A gyártó kérésére és a szakhatóság jóváhagyásával egy új motorrendszer felvehető egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba, ha az így kibővített motorcsaládon belül az összes motorrendszer továbbra is ugyanazon módszereket használja a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására.
  Ha a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer összes diagnosztikai tervezési eleme reprezentatív az új motorrendszer elemeire is, akkor a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer változatlan marad és a gyártó az e melléklet 8. szakasza szerint módosítja a dokumentációcsomagot.
  Ha az új motorrendszerben olyan tervezésű elemek vannak, amelyekre a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer nem reprezentatív, de az új motorrendszer önmagában reprezentatív az egész családra, akkor az új motorrendszer lesz az új alap-motorrendszer. Ebben az esetben az új diagnosztikai tervezési elemekről igazolni kell, hogy megfelelnek e melléklet rendelkezéseinek, és a dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

A gyártó kérésére és a szakhatóság jóváhagyásával egy új motorrendszer felvehető egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba, ha az így kibővített motorcsaládon belül az összes motorrendszer továbbra is ugyanazon módszereket használja a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására.

Ha a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer összes diagnosztikai tervezési eleme reprezentatív az új motorrendszer elemeire is, akkor a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer változatlan marad és a gyártó az e melléklet 8. szakasza szerint módosítja a dokumentációcsomagot.

Ha az új motorrendszerben olyan tervezésű elemek vannak, amelyekre a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer nem reprezentatív, de az új motorrendszer önmagában reprezentatív az egész családra, akkor az új motorrendszer lesz az új alap-motorrendszer. Ebben az esetben az új diagnosztikai tervezési elemekről igazolni kell, hogy megfelelnek e melléklet rendelkezéseinek, és a dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.

| 4.1.2.2. | Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt
  A gyártó kérésére és a szakhatóság jóváhagyásával egy érvényes tanúsítvány kiterjeszthető a fedélzeti diagnosztikai rendszer tervezésének módosítása esetén, ha a gyártó igazolja, hogy a tervezésmódosítás megfelel e melléklet rendelkezéseinek.
  A dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.
  Ha az érvényes tanúsítvány kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozik, akkor a gyártónak igazolnia kell a szakhatóság felé, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzési/diagnosztizálási módszerei továbbra is ugyanazok a motorcsaládon belül, és hogy az alap-motorrendszer továbbra is reprezentatív a motorcsaládra nézve. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

A gyártó kérésére és a szakhatóság jóváhagyásával egy érvényes tanúsítvány kiterjeszthető a fedélzeti diagnosztikai rendszer tervezésének módosítása esetén, ha a gyártó igazolja, hogy a tervezésmódosítás megfelel e melléklet rendelkezéseinek.

A dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.

Ha az érvényes tanúsítvány kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozik, akkor a gyártónak igazolnia kell a szakhatóság felé, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzési/diagnosztizálási módszerei továbbra is ugyanazok a motorcsaládon belül, és hogy az alap-motorrendszer továbbra is reprezentatív a motorcsaládra nézve.

| 4.1.2.3. | Tanúsítvány módosítása működési hiba átsorolása miatt
  Ez a szakasz akkor alkalmazandó, ha a gyártó a jóváhagyást kiadó hatóság kérésére vagy saját kezdeményezéséből kéri egy érvényes tanúsítvány módosítását azzal a céllal, hogy egy vagy több működési hiba besorolását megváltoztassa.
  Az új besorolás megfelelőségét ezután e melléklet rendelkezései szerint igazolni kell és a dokumentációcsomagot módosítani kell e melléklet 8. szakasza szerint. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Tanúsítvány módosítása működési hiba átsorolása miatt

Ez a szakasz akkor alkalmazandó, ha a gyártó a jóváhagyást kiadó hatóság kérésére vagy saját kezdeményezéséből kéri egy érvényes tanúsítvány módosítását azzal a céllal, hogy egy vagy több működési hiba besorolását megváltoztassa.

Az új besorolás megfelelőségét ezután e melléklet rendelkezései szerint igazolni kell és a dokumentációcsomagot módosítani kell e melléklet 8. szakasza szerint.

4.2.   Az ellenőrzésre vonatkozó előírások

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a motorrendszerben lévő összes kibocsátással kapcsolatos komponenst és rendszert a 3. függelékben előírt követelmények szerint. Nem szükséges azonban, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer külön egyedi ellenőrző rutint használjon a 3. függelékben felsorolt egyes működési hibák észlelésére.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek saját komponenseit is ellenőriznie kell.

A 3. függelékben tételesen fel vannak sorolva azok a rendszerek és alkatrészek, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell, és a függelék leírja, hogy milyen elvárások szerint kell ezeket a komponenseket vagy rendszereket ellenőrizni (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működésellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy komponensellenőrzés).

A gyártó dönthet úgy, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer további rendszereket és komponenseket is ellenőrizzen.

| 4.2.1. | Az ellenőrzési módszerek kiválasztása
  A jóváhagyó hatóságok jóváhagyhatják, hogy a gyártó a 3. függelékben említettől eltérő típusú ellenőrző módszereket használjon. Az ellenőrzés választott típusáról a gyártónak bizonyítania kell, hogy az megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki alátámasztással, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).
  Ha egy rendszer, illetve alkatrész nem szerepel a 3. függelékben, akkor a gyártónak az ellenőrzési elv tekintetében jóváhagyást kell kérnie a szakhatóságtól. A szakhatóság akkor fogadhatja el az ellenőrzés és az ellenőrzési módszerek választott típusát (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működésellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy komponensellenőrzés), ha a gyártó bebizonyította a 3. függelékben található részletes adatokra hivatkozva, hogy az megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki alátámasztással, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.). |
| --- | --- |

4.2.1.

Az ellenőrzési módszerek kiválasztása

A jóváhagyó hatóságok jóváhagyhatják, hogy a gyártó a 3. függelékben említettől eltérő típusú ellenőrző módszereket használjon. Az ellenőrzés választott típusáról a gyártónak bizonyítania kell, hogy az megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki alátámasztással, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).

Ha egy rendszer, illetve alkatrész nem szerepel a 3. függelékben, akkor a gyártónak az ellenőrzési elv tekintetében jóváhagyást kell kérnie a szakhatóságtól. A szakhatóság akkor fogadhatja el az ellenőrzés és az ellenőrzési módszerek választott típusát (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működésellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy komponensellenőrzés), ha a gyártó bebizonyította a 3. függelékben található részletes adatokra hivatkozva, hogy az megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki alátámasztással, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).

| 4.2.1.1. | Korreláció a tényleges kibocsátásokkal
  A kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés esetén korrelációnak kell fennállnia a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátásokkal. Ezt a korrelációt jellemzően mérőlaboratóriumban kell igazolni egy vizsgált motoron.
  A többi ellenőrzési módban (azaz működésellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy komponensellenőrzés) nincs szükség korrelációra a tényleges kibocsátásokkal. A szakhatóság azonban kérhet a működési hibák hatásainak az e melléklet 6.2. szakasza szerinti besorolását alátámasztó mérési adatokat.
  Példák:
  Villamos működési hiba esetében el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az egy igen/nem típusú működési hiba. A részecskeszűrő (dízel) működési hibájának a nyomáskülönbség alapján történő ellenőrzése esetén el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az eleve működési hibát tételez fel.
  Ha a gyártó az e melléklet igazolásra vonatkozó előírásai szerint igazolja, hogy a kibocsátások egy komponens vagy rendszer teljes kiesésekor vagy eltávolításakor sem haladnák meg a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor elfogadható a komponens vagy a rendszer működésellenőrzése.
  Ha egy adott káros anyag kibocsátásának ellenőrzésére a kipufogócsőbe szerelt érzékelőt használnak, akkor az összes többi ellenőrző rutinnál el lehet tekinteni az adott káros anyag kibocsátásával való további korrelációtól. Mindazonáltal ez nem zárja ki azt, hogy ezekre az ellenőrző rutinokra szükség van, más mérési módszerek használata mellet, a fedélzeti diagnosztikai rendszerben, mivel ezek az ellenőrző rutinok továbbra is szükségesek a működési hibák behatárolásához.
  Egy működési hibát a 4.5. szakasz szerint mindig be kell sorolni a kibocsátásokra gyakorolt hatása alapján, függetlenül a működési hiba észlelésére használt ellenőrzés típusától. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Korreláció a tényleges kibocsátásokkal

A kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés esetén korrelációnak kell fennállnia a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátásokkal. Ezt a korrelációt jellemzően mérőlaboratóriumban kell igazolni egy vizsgált motoron.

A többi ellenőrzési módban (azaz működésellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy komponensellenőrzés) nincs szükség korrelációra a tényleges kibocsátásokkal. A szakhatóság azonban kérhet a működési hibák hatásainak az e melléklet 6.2. szakasza szerinti besorolását alátámasztó mérési adatokat.

Példák:

Villamos működési hiba esetében el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az egy igen/nem típusú működési hiba. A részecskeszűrő (dízel) működési hibájának a nyomáskülönbség alapján történő ellenőrzése esetén el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az eleve működési hibát tételez fel.

Ha a gyártó az e melléklet igazolásra vonatkozó előírásai szerint igazolja, hogy a kibocsátások egy komponens vagy rendszer teljes kiesésekor vagy eltávolításakor sem haladnák meg a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor elfogadható a komponens vagy a rendszer működésellenőrzése.

Ha egy adott káros anyag kibocsátásának ellenőrzésére a kipufogócsőbe szerelt érzékelőt használnak, akkor az összes többi ellenőrző rutinnál el lehet tekinteni az adott káros anyag kibocsátásával való további korrelációtól. Mindazonáltal ez nem zárja ki azt, hogy ezekre az ellenőrző rutinokra szükség van, más mérési módszerek használata mellet, a fedélzeti diagnosztikai rendszerben, mivel ezek az ellenőrző rutinok továbbra is szükségesek a működési hibák behatárolásához.

Egy működési hibát a 4.5. szakasz szerint mindig be kell sorolni a kibocsátásokra gyakorolt hatása alapján, függetlenül a működési hiba észlelésére használt ellenőrzés típusától.

| 4.2.2. | Komponensellenőrzés (bemeneti/kimeneti komponensek/rendszerek)
  A motorrendszerhez tartozó bemeneti komponensek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább észlelnie kell a villamos áramköri hibákat, és ha gyakorlatilag megvalósítható, a racionalitási hibákat.
  A racionalitási hibák diagnosztikája ezután ellenőrzi, hogy az érzékelő kimenete se nem elfogadhatatlanul nagy, se nem elfogadhatatlanul kicsi-e (azaz „kétoldalú” diagnosztika szükséges).
  Amennyire lehetséges, és a szakhatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a racionalitási hibákat (például elfogadhatatlanul nagy vagy elfogadhatatlanul kicsi jel) és a villamos áramköri hibákat (például tartomány felett vagy tartomány alatt). Ezenkívül a rendszernek el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatt, tartomány felett, és racionalitási hibák).
  A motorrendszerhez tartozó kimeneti komponensek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább észlelnie kell a villamos áramköri hibákat, és ha gyakorlatilag megvalósítható, azt, ha számítógépes vezérlőjelekre nem jelenik meg a helyes funkcionális reagálás.
  Amennyire lehetséges, és a szakhatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a funkcióhibákat, a villamos áramköri hibákat (például tartomány felett vagy tartomány alatt) és a rendszernek el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatt, tartomány felett, funkcióhiba).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek továbbá ellenőriznie kell az olyan komponensektől jövő, illetve az olyan komponensekhez menő adatok racionalitását is, amelyek nem a motorrendszerhez tartoznak, ha ezek az adatok hátrányosan érinthetik a kibocsátáscsökkentő rendszer, illetve a motorrendszer működését. |
| --- | --- |

4.2.2.

Komponensellenőrzés (bemeneti/kimeneti komponensek/rendszerek)

A motorrendszerhez tartozó bemeneti komponensek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább észlelnie kell a villamos áramköri hibákat, és ha gyakorlatilag megvalósítható, a racionalitási hibákat.

A racionalitási hibák diagnosztikája ezután ellenőrzi, hogy az érzékelő kimenete se nem elfogadhatatlanul nagy, se nem elfogadhatatlanul kicsi-e (azaz „kétoldalú” diagnosztika szükséges).

Amennyire lehetséges, és a szakhatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a racionalitási hibákat (például elfogadhatatlanul nagy vagy elfogadhatatlanul kicsi jel) és a villamos áramköri hibákat (például tartomány felett vagy tartomány alatt). Ezenkívül a rendszernek el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatt, tartomány felett, és racionalitási hibák).

A motorrendszerhez tartozó kimeneti komponensek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább észlelnie kell a villamos áramköri hibákat, és ha gyakorlatilag megvalósítható, azt, ha számítógépes vezérlőjelekre nem jelenik meg a helyes funkcionális reagálás.

Amennyire lehetséges, és a szakhatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a funkcióhibákat, a villamos áramköri hibákat (például tartomány felett vagy tartomány alatt) és a rendszernek el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatt, tartomány felett, funkcióhiba).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek továbbá ellenőriznie kell az olyan komponensektől jövő, illetve az olyan komponensekhez menő adatok racionalitását is, amelyek nem a motorrendszerhez tartoznak, ha ezek az adatok hátrányosan érinthetik a kibocsátáscsökkentő rendszer, illetve a motorrendszer működését.

| 4.2.2.1. | Kivétel a komponensellenőrzés alól
  El lehet tekinteni a villamos áramköri hibák, és amennyire gyakorlatilag lehetséges, a motorrendszer funkcióhibáinak és racionalitási hibáinak ellenőrzésétől, ha az összes alábbi feltétel teljesül:






  a) | a hiba eredményeként a káros anyag kibocsátása legfeljebb az előírt kibocsátási határérték 50 %-ával nő, és |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Kivétel a komponensellenőrzés alól

El lehet tekinteni a villamos áramköri hibák, és amennyire gyakorlatilag lehetséges, a motorrendszer funkcióhibáinak és racionalitási hibáinak ellenőrzésétől, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

a)

a hiba eredményeként a káros anyag kibocsátása legfeljebb az előírt kibocsátási határérték 50 %-ával nő, és

| b) | a hiba nem okozza azt, hogy a kibocsátás meghaladja az előírt határértéket (3), és |
| --- | --- |

b)

a hiba nem okozza azt, hogy a kibocsátás meghaladja az előírt határértéket (3), és

| c) | a hiba nem érinti a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését lehetővé tévő komponenseket vagy rendszereket. |
| --- | --- |

c)

a hiba nem érinti a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését lehetővé tévő komponenseket vagy rendszereket.

A kibocsátásra gyakorolt hatást motorfékpados mérőállásban kell meghatározni stabilizált motorrendszeren, az e mellékletben leírt igazolási eljárások szerint.

| 4.2.3. | Az ellenőrzés gyakorisága
  Az ellenőrző rutinoknak mindenkor folyamatosan kell működniük, amikor az ellenőrzés feltételei fennállnak, vagy működési ciklusonként egyszer (például olyan ellenőrző rutinoknál, amelyek futása növeli a kibocsátást).
  Ha egy ellenőrző rutin nem folyamatosan működik, akkor a gyártónak ezt egyértelműen közölnie kell a szakhatósággal és le kell írnia azokat a feltételeket, melyek fennállásakor a rutin fut.
  A vonatkozó diagnosztikai tesztciklusban az ellenőrző rutinoknak a 7.2.2. szakaszban leírtak szerint kell működniük.
  Az ellenőrző rutin akkor tekinthető folyamatosan működőnek, ha a lefutási gyakorisága legalább 1/s. Ha a számítógép bementi vagy kimeneti komponensénél a motorvezérlésre szolgáló lekérdezés gyakorisága kisebb mint 1/s, akkor az ellenőrző rutin továbbra is folyamatosan működőnek tekinthető, ha a komponens jelének kiértékelése minden egyes lekérdezéskor megtörténik.
  A folyamatosan ellenőrzött komponenseknél vagy rendszereknél el lehet tekinteni egy kimeneti komponens/rendszer kizárólag abból a célból történő bekapcsolásától, hogy az adott kimeneti komponens/rendszer ellenőrzése megtörténjen. |
| --- | --- |

4.2.3.

Az ellenőrzés gyakorisága

Az ellenőrző rutinoknak mindenkor folyamatosan kell működniük, amikor az ellenőrzés feltételei fennállnak, vagy működési ciklusonként egyszer (például olyan ellenőrző rutinoknál, amelyek futása növeli a kibocsátást).

Ha egy ellenőrző rutin nem folyamatosan működik, akkor a gyártónak ezt egyértelműen közölnie kell a szakhatósággal és le kell írnia azokat a feltételeket, melyek fennállásakor a rutin fut.

A vonatkozó diagnosztikai tesztciklusban az ellenőrző rutinoknak a 7.2.2. szakaszban leírtak szerint kell működniük.

Az ellenőrző rutin akkor tekinthető folyamatosan működőnek, ha a lefutási gyakorisága legalább 1/s. Ha a számítógép bementi vagy kimeneti komponensénél a motorvezérlésre szolgáló lekérdezés gyakorisága kisebb mint 1/s, akkor az ellenőrző rutin továbbra is folyamatosan működőnek tekinthető, ha a komponens jelének kiértékelése minden egyes lekérdezéskor megtörténik.

A folyamatosan ellenőrzött komponenseknél vagy rendszereknél el lehet tekinteni egy kimeneti komponens/rendszer kizárólag abból a célból történő bekapcsolásától, hogy az adott kimeneti komponens/rendszer ellenőrzése megtörténjen.

4.3.   A fedélzeti diagnosztikai adatok rögzítésére vonatkozó követelmények

Ha a rendszer működési hibát észlel, de az még nincs megerősítve, akkor a lehetséges működési hibát ilyenként („lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja”) kell tekinteni, és ennek megfelelően „függő diagnosztikai hibakód”-ot kell rögzíteni. A „lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja” nem okozhatja a riasztórendszer 4.6. szakasz szerinti működésbe hozását.

Egy működési hiba már az első működési ciklus alatt közvetlenül tekinthető „megerősített és aktív” hibának, anélkül, hogy előzőleg lehetséges működési hibának lett volna tekintve. Ilyen esetben a hiba „függő diagnosztikai hibakód”-ot és „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”-ot kap.

Ha ismét megjelenik a „korábban aktív” működési hiba, akkor az a gyártó választása szerint közvetlenül a „függő diagnosztikai hibakód”-ot és a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”-ot kaphatja, anélkül, hogy előzőleg „lehetséges hiba diagnosztikai hibakód”-ot kapott volna. Ha a működési hiba a „lehetséges” kódot kapta, akkor meg kell tartania a „korábban aktív” kódot is addig, amíg a működési hiba megerősítése meg nem történik vagy amíg aktív nem lesz.

Az ellenőrző rendszernek még az első észlelést követő működési ciklus vége előtt el kell döntenie, hogy van-e működési hiba. Ekkor a rendszernek el kell mentenie egy „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”-ot és a riasztórendszernek a 4.6. szakasz szerint működésbe kell lépnie.

Visszaálló hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia esetén (azaz amikor a következő „motor jár” jelnél a működés automatikusan visszatér a szokásos módba és a stratégia leáll), csak akkor kell „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”-ot elmenteni, ha a hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia a következő működési ciklus vége előtt újból bekapcsolódik. Nem visszaálló hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia esetén a rendszernek el kell mentenie egy „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”-ot, amint a stratégia életbe lép.

Néhány speciális esetben, amikor az ellenőrző rutinnak több mint két működési ciklusra van szüksége ahhoz, hogy pontosan észleljen és megerősítsen egy működési hibát (például statisztikai modelleket használó rutinok vagy a jármű fogyasztását figyelembe vevő rutinok), a szakhatóság engedélyezheti kettőnél több működési ciklus használatát, feltéve, hogy a gyártó megindokolja a hosszabb idő szükségességét (például műszaki indoklás, kísérleti eredmények, saját tapasztalatok stb.).

Ha a rendszer egy befejezett működési ciklus alatt már nem észlelte a „megerősített és aktív” működési hibát, akkor a következő működési ciklus indulásakor a „korábban aktív” kódot kapja és azt mindaddig meg is tartja, amíg ezt a működési hibát a 4.4. szakasz szerint nem törli egy kiolvasó vagy nem törlődik a számítógép memóriájából.

| Megjegyzés | : | Az e szakaszban szereplő előírásokat a 2. függelék illusztrálja. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Az e szakaszban szereplő előírásokat a 2. függelék illusztrálja.

4.4.   A fedélzeti diagnosztikai adatok törlésére vonatkozó előírások

A diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is) maga a fedélzeti diagnosztikai rendszer csak azután törölheti a számítógép memóriájából, ha a „korábban aktív” állapot legalább 40 bemelegedési cikluson vagy 200 üzemórán (amelyik rövidebb) keresztül fennállt. Kiolvasóval vagy karbantartó műszerrel adott utasításra a fedélzeti diagnosztikai rendszernek törölnie kell az összes diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is).

4.5.   A működési hibák besorolására vonatkozó előírások

A működési hibák besorolása megadja azt az kategóriát, amelybe egy működési hibát az e melléklet 4.2. szakasza szerint be kell besorolni a működési hiba észlelésekor.

A működési hibának a jármű tényleges élettartama alatt mindvégig ugyanabba a kategóriába kell tartozni, kivéve, ha a tanúsítványt kibocsátó hatóság vagy a gyártó úgy véli, hogy a működési hibát át kell sorolni.

Ha egy működési hiba az ezen előírás hatálya alá eső különböző kibocsátásokra vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatásra alapján különböző besorolásokat eredményezne, akkor a működési hibát abba a kategóriába kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez.

Ha egy működési hiba észlelésének eredményeként bekapcsol egy hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia, akkor ezt a működési hibát vagy a bekapcsolt hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégiának a kibocsátásra gyakorolt hatása alapján, vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatása alapján kell besorolni. A működési hibát ezután abba a kategóriába kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez

| 4.5.1. | A. kategóriájú működési hiba
  Egy működési hibát az A. kategóriába kell besorolni, ha a kibocsátás feltehetően meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértékeket.
  Elfogadott, hogy a kibocsátások nem lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek felett, amikor az ilyen kategóriájú működési hiba előfordul. |
| --- | --- |

4.5.1.

A. kategóriájú működési hiba

Egy működési hibát az A. kategóriába kell besorolni, ha a kibocsátás feltehetően meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértékeket.

Elfogadott, hogy a kibocsátások nem lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek felett, amikor az ilyen kategóriájú működési hiba előfordul.

| 4.5.2. | B1. kategóriájú működési hiba
  Egy működési hibát a B1. kategóriába kell sorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek képesek lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek feletti kibocsátásokat okozni, de amelyeknél a kibocsátásra gyakorolt pontos befolyás nem becsülhető meg és így a körülményektől függően a tényleges kibocsátások lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek fölött vagy alatt.
  A B1. kategóriájú működési hibára példák lehetnek az olyan ellenőrző rutinok által észlelt működési hibák, amelyek az érzékelők által mért értékek vagy a korlátozott ellenőrzőképesség alapján következtetnek a kibocsátási szintekre.
  A B1. kategóriájú működési hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze az A. és B1. kategóriájú működési hibákat. |
| --- | --- |

4.5.2.

B1. kategóriájú működési hiba

Egy működési hibát a B1. kategóriába kell sorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek képesek lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek feletti kibocsátásokat okozni, de amelyeknél a kibocsátásra gyakorolt pontos befolyás nem becsülhető meg és így a körülményektől függően a tényleges kibocsátások lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek fölött vagy alatt.

A B1. kategóriájú működési hibára példák lehetnek az olyan ellenőrző rutinok által észlelt működési hibák, amelyek az érzékelők által mért értékek vagy a korlátozott ellenőrzőképesség alapján következtetnek a kibocsátási szintekre.

A B1. kategóriájú működési hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze az A. és B1. kategóriájú működési hibákat.

| 4.5.3. | B2. kategóriájú működési hiba
  Egy működési hibát a B2. kategóriába kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fenn, amelyek feltételezhetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket.
  B1. vagy B2. kategóriába kell besorolni az olyan működési hibákat, amelyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a B2. kategóriájú működési hibákat. |
| --- | --- |

4.5.3.

B2. kategóriájú működési hiba

Egy működési hibát a B2. kategóriába kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fenn, amelyek feltételezhetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket.

B1. vagy B2. kategóriába kell besorolni az olyan működési hibákat, amelyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a B2. kategóriájú működési hibákat.

| 4.5.4. | C. kategóriájú működési hiba
  Egy működési hibát C. kategóriába kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek, ha az ellenőrzés kiterjed rájuk, feltehetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják az előírt határértékeket.
  B1. vagy B2. kategóriába kell besorolni az olyan működési hibákat, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a C. kategóriájú működési hibákat. |
| --- | --- |

4.5.4.

C. kategóriájú működési hiba

Egy működési hibát C. kategóriába kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek, ha az ellenőrzés kiterjed rájuk, feltehetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják az előírt határértékeket.

B1. vagy B2. kategóriába kell besorolni az olyan működési hibákat, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a C. kategóriájú működési hibákat.

4.6.   Riasztórendszer

A riasztórendszer komponensének meghibásodása nem okozhatja a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének leállását.

| 4.6.1. | A hibajelző leírása
  A hibajelzőnek a lehetséges fényviszonyok mellett a járművezető számára mindenkor láthatónak kell lennie a vezetőülésből. A hibajelzőnek az ISO 2575:2004 szabvány szerinti F01 jelű sárga (az ENSZ-EGB 7. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő meghatározás szerint) vagy borostyánszínű (az ENSZ-EGB 6. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő meghatározás szerint) jelzőlámpának kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.1.

A hibajelző leírása

A hibajelzőnek a lehetséges fényviszonyok mellett a járművezető számára mindenkor láthatónak kell lennie a vezetőülésből. A hibajelzőnek az ISO 2575:2004 szabvány szerinti F01 jelű sárga (az ENSZ-EGB 7. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő meghatározás szerint) vagy borostyánszínű (az ENSZ-EGB 6. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő meghatározás szerint) jelzőlámpának kell lennie.

| 4.6.2. | A hibajelző működési módja
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által észlelet működési hibától (hibáktól) függően a hibajelzőnek a következő táblázatban leírt bekapcsolási módok egyike szerint kell világítania. | 1. bekapcsolási mód | 2. bekapcsolási mód | 3. bekapcsolási mód | 4. bekapcsolási mód |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A bekapcsolás feltételei | Nincs működési hiba | C. kategóriájú működési hiba | B. kategóriájú működési hiba és B1. számláló < 200 h | B. kategóriájú működési hiba és B1. számláló > 200 h |
| Gyújtás bekapcsolva, motor jár | Nincs megjelenítés | Diszkriminatív megjelenítési stratégia | Diszkriminatív megjelenítési stratégia | Diszkriminatív megjelenítési stratégia |
| Gyújtás bekapcsolva, motor nem jár | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia |

4.6.2.

A hibajelző működési módja

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által észlelet működési hibától (hibáktól) függően a hibajelzőnek a következő táblázatban leírt bekapcsolási módok egyike szerint kell világítania.

1. bekapcsolási mód

2. bekapcsolási mód

3. bekapcsolási mód

4. bekapcsolási mód

A bekapcsolás feltételei

Nincs működési hiba

C. kategóriájú működési hiba

B. kategóriájú működési hiba és B1. számláló < 200 h

B. kategóriájú működési hiba és B1. számláló > 200 h

Gyújtás bekapcsolva, motor jár

Nincs megjelenítés

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Gyújtás bekapcsolva, motor nem jár

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

A megjelenítési stratégia a szerint a kategória szerint kapcsolja be a hibajelzőt, amelybe a működési hiba be lett sorolva. Ezt a stratégiát a számítógépes programban le kell zárni, és nem szabad, hogy a kiolvasóval rutinszerűen hozzá lehessen férni.

A hibajelző „gyújtás bekapcsolva, motor nem jár” feltételek közötti bekapcsolási stratégiáját a 4.6.4. szakasz írja le.

A B1. és B2. ábra a „gyújtás bekapcsolva, motor jár vagy motor nem jár” feltételekre előírt bekapcsolási stratégiát illusztrálja

B1. ábra

Lámpapróba és üzemkészség kijelzése

Image

B2. ábra:

Működési hiba megjelenítési stratégiája: csak a diszkriminatív stratégia alkalmazandó

Image

| 4.6.3. | Hibajelző bekapcsolása, ha a „motor jár”
  Amikor a gyújtás be van kapcsolva és a motor beindul („motor jár”), a hibajelző kikapcsolási parancsot kap, kivéve, ha a 4.6.3.1. szakaszban, illetve a 4.6.3.2. szakaszban leírt körülmények fennállnak. |
| --- | --- |

4.6.3.

Hibajelző bekapcsolása, ha a „motor jár”

Amikor a gyújtás be van kapcsolva és a motor beindul („motor jár”), a hibajelző kikapcsolási parancsot kap, kivéve, ha a 4.6.3.1. szakaszban, illetve a 4.6.3.2. szakaszban leírt körülmények fennállnak.

| 4.6.3.1. | Hibajelzés-megjelenítési stratégia
  A hibajelző bekapcsolásakor a folytonos hibajelzésnek elsőbbsége van a rövid hibajelzéssel és a kért hibajelzéssel szemben. A hibajelző bekapcsolásakor a rövid hibajelzésnek elsőbbsége van a kért hibajelzéssel szemben. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Hibajelzés-megjelenítési stratégia

A hibajelző bekapcsolásakor a folytonos hibajelzésnek elsőbbsége van a rövid hibajelzéssel és a kért hibajelzéssel szemben. A hibajelző bekapcsolásakor a rövid hibajelzésnek elsőbbsége van a kért hibajelzéssel szemben.

| 4.6.3.1.1. | A. kategóriájú működési hiba
  A. kategóriájú működési hibához kapcsolódó megerősített diagnosztikai hibakód elmentésekor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell utasítást adnia. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

A. kategóriájú működési hiba

A. kategóriájú működési hibához kapcsolódó megerősített diagnosztikai hibakód elmentésekor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell utasítást adnia.

| 4.6.3.1.2. | B. kategóriájú működési hiba
  B. kategóriájú működési hibához kapcsolódó megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek rövid hibajelzésre kell utasítást adnia a gyújtás következő bekapcsolásakor.
  Ha a B1. számláló eléri a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell utasítást adnia. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

B. kategóriájú működési hiba

B. kategóriájú működési hibához kapcsolódó megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek rövid hibajelzésre kell utasítást adnia a gyújtás következő bekapcsolásakor.

Ha a B1. számláló eléri a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell utasítást adnia.

| 4.6.3.1.3. | C. kategóriájú működési hiba
  A gyártó a C. kategóriájú működési hibáról információt adhat egy „kért hibajelzés”-sel, aminek fenn kell állnia, amíg a motor be nem indul. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

C. kategóriájú működési hiba

A gyártó a C. kategóriájú működési hibáról információt adhat egy „kért hibajelzés”-sel, aminek fenn kell állnia, amíg a motor be nem indul.

| 4.6.3.1.4. | A hibajelző kikapcsolási módja
  A „folytonos hibajelzés”-nek „rövid hibajelzés”-re kell átkapcsolnia, ha egyetlen ellenőrzési esemény történik és a folytonos hibajelzést eredetileg előidéző működési hibát a rendszer az aktuális működési ciklusban már nem észleli és a folytonos hibajelzést nem kapcsolja be egy másik működési hiba sem.
  A „rövid hibajelzés”-nek ki kell kapcsolnia, ha a működési hibát a rendszer 3 egymást követő működési ciklus alatt nem észleli, és a hibajelzést nem kapcsolja be másik, A. vagy B. kategóriájú működési hiba sem. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

A hibajelző kikapcsolási módja

A „folytonos hibajelzés”-nek „rövid hibajelzés”-re kell átkapcsolnia, ha egyetlen ellenőrzési esemény történik és a folytonos hibajelzést eredetileg előidéző működési hibát a rendszer az aktuális működési ciklusban már nem észleli és a folytonos hibajelzést nem kapcsolja be egy másik működési hiba sem.

A „rövid hibajelzés”-nek ki kell kapcsolnia, ha a működési hibát a rendszer 3 egymást követő működési ciklus alatt nem észleli, és a hibajelzést nem kapcsolja be másik, A. vagy B. kategóriájú működési hiba sem.

| 4.6.4. | A hibajelző bekapcsolása „gyújtás bekapcsolva”/„motor nem jár” feltételek mellett
  Ha a gyújtás be van kapcsolva és a motor nem jár, akkor a hibajelző bekapcsolásának két ciklusból kell állnia, amelyeket 5 s-es „hibajelzés kikapcsolva” állapot választ el egymástól:






  a) | az első ciklus célja, hogy jelzést adjon a hibajelző működőképességéről és az ellenőrzött komponensek üzemkészségéről, |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

A hibajelző bekapcsolása „gyújtás bekapcsolva”/„motor nem jár” feltételek mellett

Ha a gyújtás be van kapcsolva és a motor nem jár, akkor a hibajelző bekapcsolásának két ciklusból kell állnia, amelyeket 5 s-es „hibajelzés kikapcsolva” állapot választ el egymástól:

a)

az első ciklus célja, hogy jelzést adjon a hibajelző működőképességéről és az ellenőrzött komponensek üzemkészségéről,

| b) | a második ciklus célja, hogy jelzést adjon arról, van-e működési hiba, |
| --- | --- |

b)

a második ciklus célja, hogy jelzést adjon arról, van-e működési hiba,

A második ciklus addig ismétlődik, amíg a motor be nem indul (motor jár) vagy a gyújtást ki nem kapcsolják.

| 4.6.4.1. | A hibajelző működőképessége/üzemkészsége
  A hibajelzőnek 5 s-en keresztül folyamatosan jeleznie kell, hogy működőképes.
  A hibajelzőnek kikapcsolt állapotban kell maradnia 10 s-ig.
  A hibajelzőnek ezután bekapcsolt állapotban kell maradnia 5 s-ig, hogy jelezze az összes ellenőrzött komponens üzemkészségét.
  A hibajelzőnek 5 s-ig 1/s-es gyakorisággal villognia kell, hogy jelezze, hogy az ellenőrzött komponensek közül egy vagy több még nem üzemkész.
  A hibajelzőnek ezután kikapcsolva kell maradnia 5 s-ig. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

A hibajelző működőképessége/üzemkészsége

A hibajelzőnek 5 s-en keresztül folyamatosan jeleznie kell, hogy működőképes.

A hibajelzőnek kikapcsolt állapotban kell maradnia 10 s-ig.

A hibajelzőnek ezután bekapcsolt állapotban kell maradnia 5 s-ig, hogy jelezze az összes ellenőrzött komponens üzemkészségét.

A hibajelzőnek 5 s-ig 1/s-es gyakorisággal villognia kell, hogy jelezze, hogy az ellenőrzött komponensek közül egy vagy több még nem üzemkész.

A hibajelzőnek ezután kikapcsolva kell maradnia 5 s-ig.

| 4.6.4.2. | Van/nincs működési hiba
  A 4.6.4.1. szakaszban leírt ciklust követően a hibajelző felvillanásokkal vagy folyamatosan világítva jelzi működési hiba fennállását, a vonatkozó bekapcsolási módtól függően, a következő szakaszokban leírtak szerint, vagy pedig egyes felvillanásokkal azt, hogy nincs működési hiba. Adott esetben az egyes felvillanások egy 1 s-es „hibajelzés bekapcsolva” állapotból, majd az azt követő „hibajelzés kikapcsolva” állapotból állnak, és a felvillanások sorozatát egy 5 s-es „hibajelzés kikapcsolva” szakasz követi.
  Négy bekapcsolási módról van szó, ahol a 4. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1., 2. és 3. bekapcsolási móddal szemben, a 3. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. és 2. bekapcsolási móddal szemben, és a 2. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. bekapcsolási móddal szemben |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Van/nincs működési hiba

A 4.6.4.1. szakaszban leírt ciklust követően a hibajelző felvillanásokkal vagy folyamatosan világítva jelzi működési hiba fennállását, a vonatkozó bekapcsolási módtól függően, a következő szakaszokban leírtak szerint, vagy pedig egyes felvillanásokkal azt, hogy nincs működési hiba. Adott esetben az egyes felvillanások egy 1 s-es „hibajelzés bekapcsolva” állapotból, majd az azt követő „hibajelzés kikapcsolva” állapotból állnak, és a felvillanások sorozatát egy 5 s-es „hibajelzés kikapcsolva” szakasz követi.

Négy bekapcsolási módról van szó, ahol a 4. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1., 2. és 3. bekapcsolási móddal szemben, a 3. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. és 2. bekapcsolási móddal szemben, és a 2. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. bekapcsolási móddal szemben

| 4.6.4.2.1. | 1. bekapcsolási mód – nincs működési hiba
  A hibajelző egyszer felvillan |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

1. bekapcsolási mód – nincs működési hiba

A hibajelző egyszer felvillan

| 4.6.4.2.2. | 2. bekapcsolási mód – Kért hibajelzés
  A hibajelző kétszer felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „kért hibajelzés” utasítást ad. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

2. bekapcsolási mód – Kért hibajelzés

A hibajelző kétszer felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „kért hibajelzés” utasítást ad.

| 4.6.4.2.3. | 3. bekapcsolási mód – rövid hibajelzés
  A hibajelző háromszor felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „rövid hibajelzés” utasítást ad. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

3. bekapcsolási mód – rövid hibajelzés

A hibajelző háromszor felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „rövid hibajelzés” utasítást ad.

| 4.6.4.2.4. | 4. bekapcsolási mód – folytonos hibajelzés
  A hibajelzőnek folyamatosan világítania kell („folytonos hibajelzés”), ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „folytonos hibajelzés” utasítást ad. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

4. bekapcsolási mód – folytonos hibajelzés

A hibajelzőnek folyamatosan világítania kell („folytonos hibajelzés”), ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „folytonos hibajelzés” utasítást ad.

| 4.6.5. | A működési hibák számlálói |
| --- | --- |

4.6.5.

A működési hibák számlálói

| 4.6.5.1. | Hibajelzés-számlálók |
| --- | --- |

4.6.5.1.

Hibajelzés-számlálók

| 4.6.5.1.1. | A folytonos hibajelzés számlálója
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy számlálót a folytonos hibajelzések számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.
  A folytonos hibajelzések számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartania, kivéve, ha teljesülnek a számláló nullázásának feltételei.
  A folytonos hibajelzések számlálójának a következőképpen kell működnie:






  a) | ha nulláról indul, a számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

A folytonos hibajelzés számlálója

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy számlálót a folytonos hibajelzések számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.

A folytonos hibajelzések számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartania, kivéve, ha teljesülnek a számláló nullázásának feltételei.

A folytonos hibajelzések számlálójának a következőképpen kell működnie:

a)

ha nulláról indul, a számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik,

| b) | a számlálónak meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol, |
| --- | --- |

b)

a számlálónak meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol,

| c) | ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési cikluson belül, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelynél korábban megállt, |
| --- | --- |

c)

ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési cikluson belül, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelynél korábban megállt,

| d) | a számlálónak ismét nullától kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési ciklussal azután, hogy a számláló legutóbb megállt, |
| --- | --- |

d)

a számlálónak ismét nullától kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési ciklussal azután, hogy a számláló legutóbb megállt,

| e) | a számlálónak vissza kell állnia nullára, ha:






  i) | a rendszer nem észlelt folytonos hibajelzést okozó működési hibát 40 bemelegedési cikluson, illetve 200 üzemórán (amelyik rövidebb) keresztül attól számítva, hogy a számláló legutóbb megállt, |
| --- | --- | --- |

e)

a számlálónak vissza kell állnia nullára, ha:

i)

a rendszer nem észlelt folytonos hibajelzést okozó működési hibát 40 bemelegedési cikluson, illetve 200 üzemórán (amelyik rövidebb) keresztül attól számítva, hogy a számláló legutóbb megállt,

| ii. | a kiolvasó parancsot ad a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a diagnosztikai adatok törlésére. |
| --- | --- |

ii.

a kiolvasó parancsot ad a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a diagnosztikai adatok törlésére.

C1. ábra

A hibajelzés-számlálók működési elvének ábrázolása

Image

C2. ábra

A B1. számláló működési elvének ábrázolása

Image

| 4.6.5.1.2. | A folytonos hibajelzés összesítő számlálója
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy összesítő számlálót a folytonos hibajelzések összesített számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor teljes élettartama során úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.
  A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és az értéket meg kell tartania.
  A folytonos hibajelzés összesítő számlálóját a motorrendszer, a kiolvasó vagy az akkumulátorról való lekapcsolás nem állíthatja vissza nullára.
  A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának a következőképpen kell működnie:






  a) | a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának el kell kezdenie számlálni, amikor egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

A folytonos hibajelzés összesítő számlálója

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy összesítő számlálót a folytonos hibajelzések összesített számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor teljes élettartama során úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.

A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és az értéket meg kell tartania.

A folytonos hibajelzés összesítő számlálóját a motorrendszer, a kiolvasó vagy az akkumulátorról való lekapcsolás nem állíthatja vissza nullára.

A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának a következőképpen kell működnie:

a)

a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának el kell kezdenie számlálni, amikor egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik,

| b) | a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol, |
| --- | --- |

b)

a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol,

| c) | amikor egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának folytatnia kell a számlálást attól a ponttól kezdve, ahol korábban megállt, |
| --- | --- |

c)

amikor egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának folytatnia kell a számlálást attól a ponttól kezdve, ahol korábban megállt,

A C. ábrán látható a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának működési elve és a 2. függelékben példák találhatók a működési logikára.

| 4.6.5.2. | A B1. kategóriájú működési hibák számlálói |
| --- | --- |

4.6.5.2.

A B1. kategóriájú működési hibák számlálói

| 4.6.5.2.1. | Egyszeres B1. számláló
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy B1. számlálót, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor úgy működött, hogy egy B1. kategóriájú működési hiba állt fenn.
  A B1. számlálónak a következőképpen kell működnie:






  a) | a B1. számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint a rendszer B1. kategóriájú működési hibát észlel és elment egy megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Egyszeres B1. számláló

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy B1. számlálót, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor úgy működött, hogy egy B1. kategóriájú működési hiba állt fenn.

A B1. számlálónak a következőképpen kell működnie:

a)

a B1. számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint a rendszer B1. kategóriájú működési hibát észlel és elment egy megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot.

| b) | a B1. számláló megáll és megtartja aktuális értékét, ha nincs megerősített és aktív B1. kategóriájú működési hiba, vagy ha kiolvasóval törölték az összes B1. kategóriájú működési hibát, |
| --- | --- |

b)

a B1. számláló megáll és megtartja aktuális értékét, ha nincs megerősített és aktív B1. kategóriájú működési hiba, vagy ha kiolvasóval törölték az összes B1. kategóriájú működési hibát,

| c) | a B1. számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelynél előzőleg megállt, ha a rendszer ezt követően három működési cikluson belül B1. kategóriájú működési hibát észlel. |
| --- | --- |

c)

a B1. számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelynél előzőleg megállt, ha a rendszer ezt követően három működési cikluson belül B1. kategóriájú működési hibát észlel.

Ha a B1. számláló túllépi a 200 üzemórát, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek azt 190 üzemórára kell állítania, amennyiben a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy már nincs megerősített és aktív B1. kategóriájú működési hiba, vagy ha kiolvasóval törölték az összes B1. kategóriájú működési hibát. A B1. számlálónak 190 üzemórától kell kezdenie a számlálást, ha ezt követően három működési cikluson belül B1. kategóriájú működési hiba áll fenn.

A B1. számlálónak vissza kell állnia nullára, ha a rendszer egymást követő három működési ciklussor alatt nem észlel B1. kategóriájú működési hibát.

| Megjegyzés | : | A B1. számláló nem mutatja a motor üzemóráinak számát, ha csak egy B1. kategóriájú működési hiba áll fenn.
  A B1. számláló összegezheti több különböző B1. kategóriájú működési hiba üzemóráit, feltéve, hogy azok még nem érték el e a számláló által mutatott időt.
  A B1. számláló feladata csak annak meghatározása, hogy mikor kapcsolódjon be a folytonos hibajelzés.
  A C2. ábrán látható a B1. számláló működési elve és a 2. függelékben példák találhatók a működési logikára. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

A B1. számláló nem mutatja a motor üzemóráinak számát, ha csak egy B1. kategóriájú működési hiba áll fenn.

A B1. számláló összegezheti több különböző B1. kategóriájú működési hiba üzemóráit, feltéve, hogy azok még nem érték el e a számláló által mutatott időt.

A B1. számláló feladata csak annak meghatározása, hogy mikor kapcsolódjon be a folytonos hibajelzés.

A C2. ábrán látható a B1. számláló működési elve és a 2. függelékben példák találhatók a működési logikára.

| 4.6.5.2.2. | Többszörös B1. számlálók
  A gyártó használhat többszörös B1. számlálókat: Ebben az esetben a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy egy adott B1. számlálót rendeljen hozzá mindegyik B1. kategóriájú működési hibához.
  Az adott B1. számlálók működésének ugyanazokat a szabályokat kell követniük, mint az egyszeres B1. számlálónál, azaz az adott B1. számlálónak akkor kell elkezdenie számlálni, amikor a rendszer észleli a hozzárendelt B1. kategóriájú működési hibát. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Többszörös B1. számlálók

A gyártó használhat többszörös B1. számlálókat: Ebben az esetben a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy egy adott B1. számlálót rendeljen hozzá mindegyik B1. kategóriájú működési hibához.

Az adott B1. számlálók működésének ugyanazokat a szabályokat kell követniük, mint az egyszeres B1. számlálónál, azaz az adott B1. számlálónak akkor kell elkezdenie számlálni, amikor a rendszer észleli a hozzárendelt B1. kategóriájú működési hibát.

4.7.   Fedélzeti diagnosztikai adatok

| 4.7.1. | Tárolt adatok
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által tárolt adatoknak külső kérésre elérhetőeknek kell lenniük a következő csoportosításban:






  a) | a motor állapotára vonatkozó adatok, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Tárolt adatok

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által tárolt adatoknak külső kérésre elérhetőeknek kell lenniük a következő csoportosításban:

a)

a motor állapotára vonatkozó adatok,

| b) | adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról, |
| --- | --- |

b)

adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról,

| c) | javítási célú információk. |
| --- | --- |

c)

javítási célú információk.

| 4.7.1.1. | A motor állapotára vonatkozó adatok
  A jogalkalmazó hatóság (4) ezen adatok révén kap információkat a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (például a folytonos hibajelzések számlálója, üzemkészség).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), ami szükséges ahhoz, hogy a közúti külső ellenőrzéseknél használt mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá a következő információkat a jogalkalmazó hatóság számára:






  a) | diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

A motor állapotára vonatkozó adatok

A jogalkalmazó hatóság (4) ezen adatok révén kap információkat a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (például a folytonos hibajelzések számlálója, üzemkészség).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), ami szükséges ahhoz, hogy a közúti külső ellenőrzéseknél használt mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá a következő információkat a jogalkalmazó hatóság számára:

a)

diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia,

| b) | járműazonosító szám (VIN), |
| --- | --- |

b)

járműazonosító szám (VIN),

| c) | folytonos hibajelzés fennállása, |
| --- | --- |

c)

folytonos hibajelzés fennállása,

| d) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége, |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége,

| e) | az olyan üzemórák száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója). |
| --- | --- |

e)

az olyan üzemórák száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója).

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

| 4.7.1.2. | Adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról
  A műszaki ellenőrző állomások (5) ezen adatok révén kapnak információkat a motorral kapcsolatos diagnosztikai adatok egy csoportjáról, mint például a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (hibajelzés-számlálók), az A. és B. kategóriájú aktív/megerősített hibajelzésekről és a kapcsolódó adatokról (például B1. számláló).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), ami szükséges ahhoz, hogy a külső műszaki ellenőrzéseknél használt mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá a következő információkat a műszaki ellenőr számára:






  a) | a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, aminek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról

A műszaki ellenőrző állomások (5) ezen adatok révén kapnak információkat a motorral kapcsolatos diagnosztikai adatok egy csoportjáról, mint például a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (hibajelzés-számlálók), az A. és B. kategóriájú aktív/megerősített hibajelzésekről és a kapcsolódó adatokról (például B1. számláló).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), ami szükséges ahhoz, hogy a külső műszaki ellenőrzéseknél használt mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá a következő információkat a műszaki ellenőr számára:

a)

a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, aminek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben,

| b) | diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia, |
| --- | --- |

b)

diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia,

| c) | járműazonosító szám (VIN), |
| --- | --- |

c)

járműazonosító szám (VIN),

| d) | a hibajelző állapota, |
| --- | --- |

d)

a hibajelző állapota,

| e) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége, |
| --- | --- |

e)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége,

| f) | a bemelegítési ciklusok száma és az üzemórák száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték, |
| --- | --- |

f)

a bemelegítési ciklusok száma és az üzemórák száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték,

| g) | az olyan üzemórák száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója). |
| --- | --- |

g)

az olyan üzemórák száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója).

| h) | az olyan üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója), |
| --- | --- |

h)

az olyan üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója),

| i) | a legtöbb üzemórát tartalmazó B1. számláló értéke, |
| --- | --- |

i)

a legtöbb üzemórát tartalmazó B1. számláló értéke,

| j) | a megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok az A. kategóriájú működési hibákra, |
| --- | --- |

j)

a megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok az A. kategóriájú működési hibákra,

| k) | a megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok a B. kategóriájú (B1. és B2.) működési hibákra, |
| --- | --- |

k)

a megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok a B. kategóriájú (B1. és B2.) működési hibákra,

| l) | a megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok a B1. kategóriájú működési hibákra, |
| --- | --- |

l)

a megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok a B1. kategóriájú működési hibákra,

| m) | szoftver/kalibrálás azonosítója/azonosítói, |
| --- | --- |

m)

szoftver/kalibrálás azonosítója/azonosítói,

| n) | kalibrálásellenőrző szám(ok). |
| --- | --- |

n)

kalibrálásellenőrző szám(ok).

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

| 4.7.1.3. | Javítási célú információk
  A járműszerelők ezen adatok révén kapnak információkat az e mellékletben leírt összes fedélzeti diagnosztikai adatról (például a pillanatfelvétel adatai).
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), ami szükséges ahhoz, hogy a külső javításhoz használt mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá a következő információkat a járműszerelők számára:






  a) | a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, aminek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Javítási célú információk

A járműszerelők ezen adatok révén kapnak információkat az e mellékletben leírt összes fedélzeti diagnosztikai adatról (például a pillanatfelvétel adatai).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), ami szükséges ahhoz, hogy a külső javításhoz használt mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá a következő információkat a járműszerelők számára:

a)

a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, aminek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben,

| b) | járműazonosító szám (VIN), |
| --- | --- |

b)

járműazonosító szám (VIN),

| c) | a hibajelző állapota, |
| --- | --- |

c)

a hibajelző állapota,

| d) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége, |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége,

| e) | a bemelegítési ciklusok száma és az üzemórák száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték, |
| --- | --- |

e)

a bemelegítési ciklusok száma és az üzemórák száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték,

| f) | az ellenőrző rutinok állapota (azaz letiltva ennek a menetciklusnak a további részére, befejeződött ebben a menetciklusban, vagy nem fejeződött be ebben a menetciklusban) a motor legutóbbi leállása óta, az üzemkész állapothoz használt mindegyik ellenőrző rutinra, |
| --- | --- |

f)

az ellenőrző rutinok állapota (azaz letiltva ennek a menetciklusnak a további részére, befejeződött ebben a menetciklusban, vagy nem fejeződött be ebben a menetciklusban) a motor legutóbbi leállása óta, az üzemkész állapothoz használt mindegyik ellenőrző rutinra,

| g) | az üzemórák száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója), |
| --- | --- |

g)

az üzemórák száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója),

| h) | megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok A. kategóriájú működési hibákra, |
| --- | --- |

h)

megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok A. kategóriájú működési hibákra,

| i) | megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok B. kategóriájú (B1 és B2) működési hibákra, |
| --- | --- |

i)

megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok B. kategóriájú (B1 és B2) működési hibákra,

| j) | olyan üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója), |
| --- | --- |

j)

olyan üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója),

| k) | a legtöbb üzemórát tartalmazó B1. számláló értéke, |
| --- | --- |

k)

a legtöbb üzemórát tartalmazó B1. számláló értéke,

| l) | megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok B1. kategóriájú működési hibákra és az üzemórák száma a B1. számláló(k)ból, |
| --- | --- |

l)

megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok B1. kategóriájú működési hibákra és az üzemórák száma a B1. számláló(k)ból,

| m) | megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok C. kategóriájú működési hibákra, |
| --- | --- |

m)

megerősített és aktív diagnosztikai hibakódok C. kategóriájú működési hibákra,

| n) | függő diagnosztikai hibakódok és az érintett kategóriák, |
| --- | --- |

n)

függő diagnosztikai hibakódok és az érintett kategóriák,

| o) | korábban aktív diagnosztikai hibakódok és az érintett kategóriák, |
| --- | --- |

o)

korábban aktív diagnosztikai hibakódok és az érintett kategóriák,

| p) | valós idejű információk az eredeti gyártó által kiválasztott és támogatott érzékelők jeleiről, a belső és a kimeneti jelekről (lásd 4.7.2. szakasz és 5. függelék), |
| --- | --- |

p)

valós idejű információk az eredeti gyártó által kiválasztott és támogatott érzékelők jeleiről, a belső és a kimeneti jelekről (lásd 4.7.2. szakasz és 5. függelék),

| q) | az e melléklet által előírt, a pillanatfelvételben szereplő adatok (lásd 4.7.1.4. szakasz és 5. függelék), |
| --- | --- |

q)

az e melléklet által előírt, a pillanatfelvételben szereplő adatok (lásd 4.7.1.4. szakasz és 5. függelék),

| r) | szoftver/kalibrálás száma(i): |
| --- | --- |

r)

szoftver/kalibrálás száma(i):

| (s) | kalibrálásellenőrző szám(ok). |
| --- | --- |

(s)

kalibrálásellenőrző szám(ok).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az e melléklet rendelkezései szerint törölnie kell a motorrendszer összes tárolt működési hibáját és a kapcsolódó adatokat (üzemidő, pillanatfelvétel stb.), ha ennek kérése a 6. függelékben említett szabványok szerint, a külső javításokhoz használt mérőkészülékektől érkezik.

| 4.7.1.4. | A pillanatfelvételben szereplő adatok
  Az információkról legalább egy pillanatfelvételt el kell menteni akár a „lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja”, akár a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód” elmentésével egyidőben, a gyártó döntése alapján. A gyártó választhatja azt, hogy a pillanatfelvételben lévő adatok aktualizálódjanak valahányszor a függő diagnosztikai hibakód újból előfordul.
  A pillanatfelvételnek információt kell adnia arról, hogy a jármű milyen üzemállapotban volt a működési hiba észlelésekor és tartalmaznia kell a tárolt adatokkal kapcsolatos diagnosztikai hibakódot. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 1. táblázatában felsorolt adatokat. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 2. és 3. táblázatában szereplő összes olyan információt is, amelyek a diagnosztikai hibakódot elmentő konkrét vezérlőegységben ellenőrzési vagy vezérlési célokat szolgálnak.
  Az A. kategóriájú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentése elsőbbséget élvez a B1. kategóriájú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben, ami viszont elsőbbséget élvez a B2., és hasonlóképpen a C. kategóriájú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben. Az elsőként észlelt működési hiba elsőbbséget élvez a későbbi működési hibával szemben, kivéve, ha a későbbi működési hiba magasabb kategóriába tartozik.
  Ha egy egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz és nem vonatkozik rá az 5. függelék, akkor a pillanatfelvételben szereplő információknak az 5. függelékben leírtakhoz hasonló módon tartalmazniuk kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

A pillanatfelvételben szereplő adatok

Az információkról legalább egy pillanatfelvételt el kell menteni akár a „lehetséges hiba diagnosztikai hibakódja”, akár a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód” elmentésével egyidőben, a gyártó döntése alapján. A gyártó választhatja azt, hogy a pillanatfelvételben lévő adatok aktualizálódjanak valahányszor a függő diagnosztikai hibakód újból előfordul.

A pillanatfelvételnek információt kell adnia arról, hogy a jármű milyen üzemállapotban volt a működési hiba észlelésekor és tartalmaznia kell a tárolt adatokkal kapcsolatos diagnosztikai hibakódot. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 1. táblázatában felsorolt adatokat. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 2. és 3. táblázatában szereplő összes olyan információt is, amelyek a diagnosztikai hibakódot elmentő konkrét vezérlőegységben ellenőrzési vagy vezérlési célokat szolgálnak.

Az A. kategóriájú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentése elsőbbséget élvez a B1. kategóriájú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben, ami viszont elsőbbséget élvez a B2., és hasonlóképpen a C. kategóriájú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben. Az elsőként észlelt működési hiba elsőbbséget élvez a későbbi működési hibával szemben, kivéve, ha a későbbi működési hiba magasabb kategóriába tartozik.

Ha egy egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz és nem vonatkozik rá az 5. függelék, akkor a pillanatfelvételben szereplő információknak az 5. függelékben leírtakhoz hasonló módon tartalmazniuk kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről.

| 4.7.1.5. | Üzemkészség
  Az üzemkészségnek „kész” állapotra kell állnia, amikor az adott állapotra vonatkozó ellenőrző rutin vagy azok csoportja külső, a kiolvasóról indított legutóbbi törlés óta már lefutott. Az üzemkészségnek „nem kész” állapotra kell állnia, amikor egy ellenőrző rutinnak vagy azok csoportjának a hibakód-memóriáját külső kiolvasóról indított kérés törli.
  A motor szokásos leállítása nem okozhatja az üzemkészség megváltozását.
  A gyártó kérheti, a szakhatósággal egyeztetve, hogy egy ellenőrző rutinra az üzemkészség akkor is „kész” állapotú legyen, amikor a rutin még nem fejeződött be, ha az ellenőrző rutin tartósan szélsőséges működési körülmények (például hideg időjárás, nagy tengerszint feletti magasság) miatt több működési ciklus lefutása alatt le van tiltva. Az ilyen kérésnek részletesen le kell írnia az ellenőrző rendszer letiltásának feltételeit és azt, hogy hány működési ciklus fut le úgy, hogy az ellenőrző rutin nem fejeződik be, mielőtt az üzemkészség „kész” állapotra váltana. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Üzemkészség

Az üzemkészségnek „kész” állapotra kell állnia, amikor az adott állapotra vonatkozó ellenőrző rutin vagy azok csoportja külső, a kiolvasóról indított legutóbbi törlés óta már lefutott. Az üzemkészségnek „nem kész” állapotra kell állnia, amikor egy ellenőrző rutinnak vagy azok csoportjának a hibakód-memóriáját külső kiolvasóról indított kérés törli.

A motor szokásos leállítása nem okozhatja az üzemkészség megváltozását.

A gyártó kérheti, a szakhatósággal egyeztetve, hogy egy ellenőrző rutinra az üzemkészség akkor is „kész” állapotú legyen, amikor a rutin még nem fejeződött be, ha az ellenőrző rutin tartósan szélsőséges működési körülmények (például hideg időjárás, nagy tengerszint feletti magasság) miatt több működési ciklus lefutása alatt le van tiltva. Az ilyen kérésnek részletesen le kell írnia az ellenőrző rendszer letiltásának feltételeit és azt, hogy hány működési ciklus fut le úgy, hogy az ellenőrző rutin nem fejeződik be, mielőtt az üzemkészség „kész” állapotra váltana.

| 4.7.2 | Adatforgalom tartalma
  A fedélzeti diagnosztikai rendszernek kérésre a kiolvasó számára valós időben rendelkezésre kell bocsátania az e melléklet 5. függelékének 1–4. táblázatában szereplő információkat (helyettesítő értékek helyett célszerű inkább a tényleges jelértékeket használni).
  A számított terhelés- és nyomatékparaméterek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek az érintett elektronikus vezérlőegységben (például a motorvezérlő számítógép) kiszámított legpontosabb értékeket kell kiadnia.
  Az 5. függelék 1. táblázata felsorolja a motorterhelésre és -fordulatszámra vonatkozó kötelező diagnosztikai adatokat.
  Az 5. függelék 2. táblázata olyan további fedélzeti diagnosztikai adatokat tartalmaz, amelyeket akkor kell az adatforgalomnak tartalmaznia, ha azokat a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az ellenőrző rutinok engedélyezéséhez vagy letiltásához használja.
  Az 5. függelék 3. táblázatában azok az információk találhatók, melyeket az adatforgalomnak akkor kell tartalmaznia, ha a motor adott módon van felszerelve, és az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik (6). A gyártó döntésétől függően további információk is szerepelhetnek a pillanatfelvételben vagy az adatforgalomban.
  Ha egy egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz és az nem szerepel az 5. függelékben (például szelektív redukciós katalizátor), akkor az adatforgalomnak az 5. függelékben leírtakhoz hasonló módon tartalmaznia kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ezt a szakhatósággal jóvá kell hagyatni a jóváhagyáskor. |
| --- | --- |

4.7.2

Adatforgalom tartalma

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek kérésre a kiolvasó számára valós időben rendelkezésre kell bocsátania az e melléklet 5. függelékének 1–4. táblázatában szereplő információkat (helyettesítő értékek helyett célszerű inkább a tényleges jelértékeket használni).

A számított terhelés- és nyomatékparaméterek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek az érintett elektronikus vezérlőegységben (például a motorvezérlő számítógép) kiszámított legpontosabb értékeket kell kiadnia.

Az 5. függelék 1. táblázata felsorolja a motorterhelésre és -fordulatszámra vonatkozó kötelező diagnosztikai adatokat.

Az 5. függelék 2. táblázata olyan további fedélzeti diagnosztikai adatokat tartalmaz, amelyeket akkor kell az adatforgalomnak tartalmaznia, ha azokat a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az ellenőrző rutinok engedélyezéséhez vagy letiltásához használja.

Az 5. függelék 3. táblázatában azok az információk találhatók, melyeket az adatforgalomnak akkor kell tartalmaznia, ha a motor adott módon van felszerelve, és az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik (6). A gyártó döntésétől függően további információk is szerepelhetnek a pillanatfelvételben vagy az adatforgalomban.

Ha egy egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz és az nem szerepel az 5. függelékben (például szelektív redukciós katalizátor), akkor az adatforgalomnak az 5. függelékben leírtakhoz hasonló módon tartalmaznia kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ezt a szakhatósággal jóvá kell hagyatni a jóváhagyáskor.

| 4.7.3. | Hozzáférés a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz hozzáférést csak az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő szakaszok szerint szabad biztosítani (7).
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, vagy hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítójától szerezhető be. A fedélzeti diagnosztikai adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való egyetlen hozzáférési módszernek (például egyszeres hozzáférési pont/csomópont) elégnek kell lennie az összes információ kinyeréséhez. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes fedélzeti diagnosztikai adat elérését. A módszernek szintén lehetővé kell tennie az e mellékletben meghatározott konkrét kisebb adatcsomagok (például a közúti közlekedésre való alkalmasságra vonatkozó adatcsomagok kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika esetében) elérését is.
  A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz a hozzáférést legalább a 6. függelékében felsorolt következő szabványsorozatok egyike alapján kell biztosítani.






  a) | ISO/PAS 27145 (CAN-alapú) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Hozzáférés a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz hozzáférést csak az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő szakaszok szerint szabad biztosítani (7).

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, vagy hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítójától szerezhető be. A fedélzeti diagnosztikai adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való egyetlen hozzáférési módszernek (például egyszeres hozzáférési pont/csomópont) elégnek kell lennie az összes információ kinyeréséhez. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes fedélzeti diagnosztikai adat elérését. A módszernek szintén lehetővé kell tennie az e mellékletben meghatározott konkrét kisebb adatcsomagok (például a közúti közlekedésre való alkalmasságra vonatkozó adatcsomagok kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika esetében) elérését is.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz a hozzáférést legalább a 6. függelékében felsorolt következő szabványsorozatok egyike alapján kell biztosítani.

a)

ISO/PAS 27145 (CAN-alapú)

| b) | ISO 27145 (TCP/IP-alapú) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 (TCP/IP-alapú)

| c) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-71

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférésnek lehetségesnek kell lennie vezetékes kapcsolaton keresztül.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a 6. függelékben felsorolt vonatkozó szabványoknak megfelelő kiolvasótól kapott kérésre ki kell adnia a fedélzeti diagnosztikai adatokat

| 4.7.3.1. | CAN-alapú vezetékes kommunikáció
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer vezetékes adatkapcsolatán keresztül történő kommunikáció sebességének vagy 250 kb/s-nak vagy 500 kb/s-nek kell lennie.
  A gyártó feladata a jelátviteli sebesség (baud rate) kiválasztása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megtervezése a 6. függelékben felsorolt szabványokban leírt és az e mellékletben ismertetett követelmények szerint. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a külső mérőműszer e két jelátviteli sebesség közötti tartományban automatikus észlelést végezhessen.
  A jármű és a külső diagnosztikai mérőműszer (például kiolvasó) közötti interfésznek szabványosnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3, A. típus (12 V egyenáramú tápfeszültség), B. típus (24 V egyenáramú tápfeszültség) vagy az SAE J1939-13 (12 V vagy 24 V egyenáramú tápfeszültség) valamennyi követelményének. |
| --- | --- |

4.7.3.1.

CAN-alapú vezetékes kommunikáció

A fedélzeti diagnosztikai rendszer vezetékes adatkapcsolatán keresztül történő kommunikáció sebességének vagy 250 kb/s-nak vagy 500 kb/s-nek kell lennie.

A gyártó feladata a jelátviteli sebesség (baud rate) kiválasztása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megtervezése a 6. függelékben felsorolt szabványokban leírt és az e mellékletben ismertetett követelmények szerint. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a külső mérőműszer e két jelátviteli sebesség közötti tartományban automatikus észlelést végezhessen.

A jármű és a külső diagnosztikai mérőműszer (például kiolvasó) közötti interfésznek szabványosnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3, A. típus (12 V egyenáramú tápfeszültség), B. típus (24 V egyenáramú tápfeszültség) vagy az SAE J1939-13 (12 V vagy 24 V egyenáramú tápfeszültség) valamennyi követelményének.

| 4.7.3.2. | (fenntartva a TCP/IP-alapú (ethernet) vezetékes kommunikáció számára) |
| --- | --- |

4.7.3.2.

(fenntartva a TCP/IP-alapú (ethernet) vezetékes kommunikáció számára)

| 4.7.3.3. | A csatlakozó elhelyezése
  A csatlakozót a járműben a vezetői oldalon lévő lábtérben kell elhelyezni, azon a területen, amelyet a jármű vezető felőli oldala és a középső konzol vezető felőli széle (vagy a jármű középvonala, ha nincs középső konzol) határol, és olyan helyen, ami a kormánykerék aljától – annak legalacsonyabb állásában – alacsonyabban van. A csatlakozó nem lehet a középső konzolon vagy a konzolban (azaz sem a padlóra szerelt sebességváltó, kézifék-kar, vagy pohártartó közelében lévő vízszintes felületeken, sem a hifi, a légkondicionáló vagy a GPS kezelőelemei közelében lévő függőleges felületeken). A csatlakozó helyének olyannak kell lenni, hogy könnyen meg lehessen találni és hozzá lehessen férni (például külső készülék csatlakoztatása céljából). Vezetőoldali ajtóval rendelkező járművek esetében a csatlakozónak olyan helyen kell lennie, hogy azt a nyitott ajtajú jármű mellett a vezetőfelőli oldalon álló (vagy leguggoló) személy könnyen megtalálhassa és hozzáférhessen.
  A gyártó kérésére a szakhatóság elfogadhat másmilyen elhelyezést is, feltéve, hogy a csatlakozó könnyen elérhető helyen van és védve van a véletlen sérüléstől a jármű szokásos használati feltételei között; például az ISO 15031 szabványsorozatban leírt helyeken.
  Ha a csatlakozónak van fedele, vagy külön műszerdobozban van, akkor a fedélnek vagy a rekeszajtónak kézzel, segédeszköz nélkül, nyithatónak kell lennie, és jól láthatóan „fedélzeti diagnosztika” címkével kell ellátni a csatlakozó helyének feltüntetése céljából.
  A gyártó saját céljaira felszerelheti a járművet további diagnosztikai csatlakozókkal és adatátvivő kapcsolatokkal is, ha ezek különböznek az előírt fedélzeti diagnosztikai funkcióktól. Ha a kiegészítő csatlakozó megfelel a 6. függelék által megengedett szabványos diagnosztikai csatlakozók valamelyikének, akkor csak az e melléklet által előírt csatlakozón kell elhelyezni a „fedélzeti diagnosztika” címkét (jól láthatóan), hogy meg lehessen különböztetni más hasonló csatlakozóktól. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

A csatlakozó elhelyezése

A csatlakozót a járműben a vezetői oldalon lévő lábtérben kell elhelyezni, azon a területen, amelyet a jármű vezető felőli oldala és a középső konzol vezető felőli széle (vagy a jármű középvonala, ha nincs középső konzol) határol, és olyan helyen, ami a kormánykerék aljától – annak legalacsonyabb állásában – alacsonyabban van. A csatlakozó nem lehet a középső konzolon vagy a konzolban (azaz sem a padlóra szerelt sebességváltó, kézifék-kar, vagy pohártartó közelében lévő vízszintes felületeken, sem a hifi, a légkondicionáló vagy a GPS kezelőelemei közelében lévő függőleges felületeken). A csatlakozó helyének olyannak kell lenni, hogy könnyen meg lehessen találni és hozzá lehessen férni (például külső készülék csatlakoztatása céljából). Vezetőoldali ajtóval rendelkező járművek esetében a csatlakozónak olyan helyen kell lennie, hogy azt a nyitott ajtajú jármű mellett a vezetőfelőli oldalon álló (vagy leguggoló) személy könnyen megtalálhassa és hozzáférhessen.

A gyártó kérésére a szakhatóság elfogadhat másmilyen elhelyezést is, feltéve, hogy a csatlakozó könnyen elérhető helyen van és védve van a véletlen sérüléstől a jármű szokásos használati feltételei között; például az ISO 15031 szabványsorozatban leírt helyeken.

Ha a csatlakozónak van fedele, vagy külön műszerdobozban van, akkor a fedélnek vagy a rekeszajtónak kézzel, segédeszköz nélkül, nyithatónak kell lennie, és jól láthatóan „fedélzeti diagnosztika” címkével kell ellátni a csatlakozó helyének feltüntetése céljából.

A gyártó saját céljaira felszerelheti a járművet további diagnosztikai csatlakozókkal és adatátvivő kapcsolatokkal is, ha ezek különböznek az előírt fedélzeti diagnosztikai funkcióktól. Ha a kiegészítő csatlakozó megfelel a 6. függelék által megengedett szabványos diagnosztikai csatlakozók valamelyikének, akkor csak az e melléklet által előírt csatlakozón kell elhelyezni a „fedélzeti diagnosztika” címkét (jól láthatóan), hogy meg lehessen különböztetni más hasonló csatlakozóktól.

| 4.7.4. | A fedélzeti diagnosztikai adatok törlése/visszaállítása kiolvasóval
  A kiolvasótól jövő kérésre a számítógép memóriájából a következő adatoknak törlődniük kell, illetve vissza kell állniuk az e mellékletben előírt értékre.







  Fedélzeti diagnosztikai adatok | Törlendő | Visszaállítandó (8). |
| --- | --- | --- | --- |
| a hibajelző állapota | | X |
| a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége | | X |
| az üzemórák száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója) | X | |
| az összes diagnosztikai hibakód | X | |
| a legtöbb üzemórát tartalmazó B1. számláló értéke | | X |
| üzemórák száma a B1. számláló(k)ból | | X |
| az e mellékletben előírt pillanatfelvételben szereplő adatok | X | |

4.7.4.

A fedélzeti diagnosztikai adatok törlése/visszaállítása kiolvasóval

A kiolvasótól jövő kérésre a számítógép memóriájából a következő adatoknak törlődniük kell, illetve vissza kell állniuk az e mellékletben előírt értékre.

Fedélzeti diagnosztikai adatok

Törlendő

Visszaállítandó (8).

a hibajelző állapota

X

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége

X

az üzemórák száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója)

X

az összes diagnosztikai hibakód

X

a legtöbb üzemórát tartalmazó B1. számláló értéke

X

üzemórák száma a B1. számláló(k)ból

X

az e mellékletben előírt pillanatfelvételben szereplő adatok

X

A fedélzeti diagnosztikai adatoknak nem szabad törlődniük a jármű akkumulátorának/akkumulátorainak lekötésekor.

4.8.   Elektronikus biztonság

Kibocsátáscsökkentő egységgel felszerelt járműnek rendelkeznie kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártó akkor engedélyezhet módosításokat, ha azok a jármű diagnosztikájához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek.

Az átprogramozható számítógépes programoknak és működési paramétereknek védetteknek kell lenniük manipulálással szemben, és legalább az ISO 15031-7 (SAE J2186) vagy J1939-73 szabvány rendelkezéseinek megfelelő fokú védelmet kell biztosítani, feltéve, hogy a biztonsági információk cseréje az e mellékletben leírt protokollokkal és diagnosztikai csatlakozóval történik. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak speciális eszközökkel és különleges eljárásokkal lehessen kicserélni.

Gondoskodni kell arról, hogy a motor számítógépes programozású működési paramétereit különleges eszköz vagy eljárás nélkül ne lehessen megváltoztatni (például forrasztott vagy tokozott számítógép-komponensek vagy leplombált (vagy leforrasztott) számítógépház).

A gyártóknak megfelelő lépéseket kell tenniük a használatban lévő jármű legnagyobb üzemanyag-szállítási beállításának manipulálása elleni védelemre.

A gyártó kérheti a szakhatóságot, hogy mentesítse e követelmények egyike alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. A mentesítési kérelem elbírálásakor a szakhatóság által figyelembe veendő kritériumok közé tartozik többek között a teljesítménychipek mindenkori beszerezhetősége, a jármű teljesítőképessége, és a jármű tervezett eladási mennyisége.

A programozható számítástechnikai eszközöket (például elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória: EEPROM) alkalmazó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyekhez csak a gyártó által kezelt külső számítógépen, elektronikusan lehet hozzáférni. A szakhatóság engedélyezhet a manipulálás elleni védelem hasonló szintjét nyújtó alternatív módszereket is.

4.9.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartóssága

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell kialakítani és legyártani, hogy alkalmas legyen a jármű- vagy motorrendszer teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartósságára vonatkozó további rendelkezéseket e melléklet tartalmazza.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert nem szabad úgy programozni, vagy más módon úgy kialakítani, hogy a jármú kora vagy a megtett kilométerek alapján részlegesen vagy teljesen kikapcsoljon a jármű tényleges élettartama alatt, és a rendszer nem tartalmazhat olyan algoritmust vagy stratégiát, amelynek célja a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljesítőképességének az idő előrehaladtával való csökkentése.

5.   KONKRÉT ELŐÍRÁSOK

5.1.   Küszöbértékek

A 3. függelékben meghatározott vonatkozó ellenőrzési kritériumokhoz a diagnosztikai küszöbértékek ezen előírás főszövegében vannak meghatározva.

5.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltása

A jóváhagyó hatóságok a következő szakaszokban leírt feltételek esetén jóváhagyhatják a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltását.

A jóváhagyáskor vagy típusjóváhagyáskor a gyártónak részletes leírást kell adnia a szakhatóság számára a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltásának minden egyes stratégiájáról, és meg kell adnia azokat az adatokat, illetve műszaki értékeléseket, melyek igazolják, hogy a vonatkozó feltételek között az ellenőrzés nem lenne megbízható, vagy gyakorlati szempontból célszerűtlen lenne.

Az ellenőrzésnek minden esetben folytatódnia kell, amint az ideiglenes letiltást indokoló feltételek megszűnnek.

| 5.2.1. | A motor/jármű üzembiztonsága
  A gyártók kérhetik az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltását arra az esetre, amikor üzembiztonsági stratégiák lépnek életbe.
  A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie a komponenseket, ha az ilyen értékelés kockáztatná a jármű biztonságos használatát. |
| --- | --- |

5.2.1.

A motor/jármű üzembiztonsága

A gyártók kérhetik az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltását arra az esetre, amikor üzembiztonsági stratégiák lépnek életbe.

A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie a komponenseket, ha az ilyen értékelés kockáztatná a jármű biztonságos használatát.

| 5.2.2. | Környezeti hőmérséklet és tengerszint feletti magasság
  A gyártó kérheti a fedélzeti diagnosztikai rutinok letiltásának jóváhagyását, ha a motor indításakor a környezeti hőmérséklet kisebb, mint 266 K (-7 fok Celsius vagy 20 Fahrenheit fok), vagy nagyobb, mint 308 K (35 fok Celsius vagy 95 Fahrenheit fok), illetve ha a tengerszint feletti magasság nagyobb mint 2 500 m (8 202 láb).
  A gyártó kérheti továbbá a fedélzeti diagnosztikai rutinok letiltásának jóváhagyását a fentiektől eltérő környezeti hőmérsékletekre is, ha a gyártó adatokkal, illetve műszaki értékeléssel igazolta, hogy hibás diagnosztika fordulna elő az adott környezeti hőmérsékleten, a hőmérsékletnek a komponensre gyakorolt hatása miatt (például a komponens elfagy).








  Megjegyzés | : | A környezeti viszonyok közvetett módszerekkel is megállapíthatók. A környezeti hőmérséklet például megállapítható a beszívott levegő hőmérséklete alapján. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Környezeti hőmérséklet és tengerszint feletti magasság

A gyártó kérheti a fedélzeti diagnosztikai rutinok letiltásának jóváhagyását, ha a motor indításakor a környezeti hőmérséklet kisebb, mint 266 K (-7 fok Celsius vagy 20 Fahrenheit fok), vagy nagyobb, mint 308 K (35 fok Celsius vagy 95 Fahrenheit fok), illetve ha a tengerszint feletti magasság nagyobb mint 2 500 m (8 202 láb).

A gyártó kérheti továbbá a fedélzeti diagnosztikai rutinok letiltásának jóváhagyását a fentiektől eltérő környezeti hőmérsékletekre is, ha a gyártó adatokkal, illetve műszaki értékeléssel igazolta, hogy hibás diagnosztika fordulna elő az adott környezeti hőmérsékleten, a hőmérsékletnek a komponensre gyakorolt hatása miatt (például a komponens elfagy).

Megjegyzés

:

A környezeti viszonyok közvetett módszerekkel is megállapíthatók. A környezeti hőmérséklet például megállapítható a beszívott levegő hőmérséklete alapján.

| 5.2.3. | Alacsony üzemanyagszint
  A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, melyekre hatással van az alacsony üzemanyagszint vagy az, ha kifogy az üzemanyag (például az üzemanyagrendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése). Az ilyen letiltáshoz a figyelembe vett alacsony üzemanyagszint nem lehet több, mint 100 liter vagy az üzemanyagtartály névleges befogadóképességének 20 %-a. |
| --- | --- |

5.2.3.

Alacsony üzemanyagszint

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, melyekre hatással van az alacsony üzemanyagszint vagy az, ha kifogy az üzemanyag (például az üzemanyagrendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése). Az ilyen letiltáshoz a figyelembe vett alacsony üzemanyagszint nem lehet több, mint 100 liter vagy az üzemanyagtartály névleges befogadóképességének 20 %-a.

| 5.2.4. | A jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje
  A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyeket érint a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje. |
| --- | --- |

5.2.4.

A jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyeket érint a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje.

| 5.2.4.1. | Túl kicsi feszültség
  Az olyan ellenőrző rendszereknél, amelyeket befolyásol a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültsége, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, ha az akkumulátor vagy a villamos rendszer feszültsége a névleges feszültség 90 %-a (azaz 11,0 V 12 V-os akkumulátor esetén, és 22,0 V 24 V-os akkumulátor esetén) alá esik. A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a rendszerellenőrzés letiltásához ennél az értéknél nagyobb feszültség-küszöbértéket használjanak.
  A gyártónak igazolnia kell, hogy ezek mellett a feszültségek mellett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a járműnek a letiltási kritérium alatti feszültség melletti hosszabb működése valószínűtlen, vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültségét és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Túl kicsi feszültség

Az olyan ellenőrző rendszereknél, amelyeket befolyásol a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültsége, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, ha az akkumulátor vagy a villamos rendszer feszültsége a névleges feszültség 90 %-a (azaz 11,0 V 12 V-os akkumulátor esetén, és 22,0 V 24 V-os akkumulátor esetén) alá esik. A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a rendszerellenőrzés letiltásához ennél az értéknél nagyobb feszültség-küszöbértéket használjanak.

A gyártónak igazolnia kell, hogy ezek mellett a feszültségek mellett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a járműnek a letiltási kritérium alatti feszültség melletti hosszabb működése valószínűtlen, vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültségét és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen.

| 5.2.4.2. | Túl nagy feszültség
  A jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl nagy feszültsége által érintett kibocsátással kapcsolatos ellenőrző rendszerek esetében a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amikor az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültsége túllép egy, a gyártó által meghatározott feszültséget.
  A gyártónak igazolnia kell, hogy a gyártó által meghatározott feszültség felett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a villamos töltőrendszer/generátor figyelmeztető lámpája világítana (vagy a voltmérő a vörös zónában lenne), vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültségét és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Túl nagy feszültség

A jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl nagy feszültsége által érintett kibocsátással kapcsolatos ellenőrző rendszerek esetében a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amikor az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültsége túllép egy, a gyártó által meghatározott feszültséget.

A gyártónak igazolnia kell, hogy a gyártó által meghatározott feszültség felett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a villamos töltőrendszer/generátor figyelmeztető lámpája világítana (vagy a voltmérő a vörös zónában lenne), vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültségét és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen.

| 5.2.5. | Bekapcsolt mellékhajtások
  A gyártó kérheti az érintett ellenőrző rendszerek ideiglenes letiltásának jóváhagyását a mellékhajtással felszerelt járműveknél arra az esetre, ha a mellékhajtás ideiglenesen működik. |
| --- | --- |

5.2.5.

Bekapcsolt mellékhajtások

A gyártó kérheti az érintett ellenőrző rendszerek ideiglenes letiltásának jóváhagyását a mellékhajtással felszerelt járműveknél arra az esetre, ha a mellékhajtás ideiglenesen működik.

| 5.2.6. | Kényszerregenerálás
  A gyártó kérheti az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amíg a motor után elhelyezkedő kibocsátáscsökkentő rendszer (például részecskeszűrő) kényszerregenerálása tart. |
| --- | --- |

5.2.6.

Kényszerregenerálás

A gyártó kérheti az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amíg a motor után elhelyezkedő kibocsátáscsökkentő rendszer (például részecskeszűrő) kényszerregenerálása tart.

| 5.2.7. | Kibocsátás-csökkentési segédstratégia
  A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a fedélzeti diagnosztikai rutinok egy kibocsátás-csökkentési segédstratégia (ideértve a hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégiát is) működése alatt le legyenek tiltva, az 5.2. szakaszban nem szereplő körülmények között, ha a rutin ellenőrzőképességét a kibocsátás-csökkentési segédstratégia működése befolyásolja. |
| --- | --- |

5.2.7.

Kibocsátás-csökkentési segédstratégia

A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a fedélzeti diagnosztikai rutinok egy kibocsátás-csökkentési segédstratégia (ideértve a hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégiát is) működése alatt le legyenek tiltva, az 5.2. szakaszban nem szereplő körülmények között, ha a rutin ellenőrzőképességét a kibocsátás-csökkentési segédstratégia működése befolyásolja.

6.   AZ IGAZOLÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Egy fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet előírásainak való megfelelése igazolásának alapelemei a következők:

| a) | eljárás a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer kiválasztására. A fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszert a szakhatósággal egyeztetve a gyártó választja ki, |
| --- | --- |

a)

eljárás a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer kiválasztására. A fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszert a szakhatósággal egyeztetve a gyártó választja ki,

| b) | eljárás egy működési hiba besorolásának igazolására. A gyártó benyújtja a szakhatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti adott alap-motorrendszerre az egyes működési hibák besorolását és a besorolásokat alátámasztó adatokat, |
| --- | --- |

b)

eljárás egy működési hiba besorolásának igazolására. A gyártó benyújtja a szakhatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti adott alap-motorrendszerre az egyes működési hibák besorolását és a besorolásokat alátámasztó adatokat,

| c) | eljárás a lerontott komponensek minősítésére. A szakhatóság kérésére a gyártó lerontott komponenseket biztosít a fedélzeti diagnosztika teszteléséhez. Ezeknek a komponenseknek a minősítése a gyártó által szolgáltatott alátámasztó adatok alapján történik. |
| --- | --- |

c)

eljárás a lerontott komponensek minősítésére. A szakhatóság kérésére a gyártó lerontott komponenseket biztosít a fedélzeti diagnosztika teszteléséhez. Ezeknek a komponenseknek a minősítése a gyártó által szolgáltatott alátámasztó adatok alapján történik.

6.1.   Kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád

A gyártó feladata a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád összetételének a meghatározása. A motorrendszerek egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba történő besorolásának műszakilag indokoltnak kell lennie és jóvá kell hagyatni a szakhatósággal.

Olyan motorok, amelyek nem egy motorcsaládba tartoznak, még tartozhatnak ugyanabba a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba.

| 6.1.1. | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek
  A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.
  Ahhoz, hogy a motorrendszerek a fedélzeti diagnosztika szerint egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő tervezési alapparamétereknek kell hasonlóaknak lenniük:






  a) | kibocsátáscsökkentő rendszerek, |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.

Ahhoz, hogy a motorrendszerek a fedélzeti diagnosztika szerint egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő tervezési alapparamétereknek kell hasonlóaknak lenniük:

a)

kibocsátáscsökkentő rendszerek,

| b) | a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei, |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei,

| c) | a működésellenőrzés és a komponensellenőrzés kritériumai, |
| --- | --- |

c)

a működésellenőrzés és a komponensellenőrzés kritériumai,

| d) | ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság). |
| --- | --- |

d)

ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság).

Ezeket a hasonlóságokat a gyártónak megfelelő műszaki igazoló eljárással vagy más megfelelő eljárással igazolnia kell, és jóvá kell hagyatnia a szakhatósággal.

A gyártó kérheti a motor kibocsátáscsökkentő rendszerének az ellenőrzésére/diagnosztizálására használt módszerekben a motorrendszer különböző felszereltségei miatt fennálló kisebb eltéréseknek a jóváhagyását, ha ezeket a módszereket a gyártó hasonlónak tekinti, és:

| a) | csak annyira különböznek, amennyire ezt az érintett komponensek sajátosságai (például méret, kipufogógáz-áram stb.) szükségessé teszik, |
| --- | --- |

a)

csak annyira különböznek, amennyire ezt az érintett komponensek sajátosságai (például méret, kipufogógáz-áram stb.) szükségessé teszik,

| b) | a hasonlóságaik műszakilag megalapozottak. |
| --- | --- |

b)

a hasonlóságaik műszakilag megalapozottak.

| 6.1.2. | Fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer
  Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak az e melléklet követelményeinek való megfelelősége úgy érhető el, hogy igazolják e fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-motorrendszerének megfelelőségét.
  Az alap-motorrendszert a gyártó választja ki és jóváhagyatja a szakhatósággal.
  A teszt előtt a szakhatóság kérheti a gyártót, hogy válasszon ki egy további motort is az igazolási eljáráshoz.
  A gyártó is javasolhatja a szakhatóságnak további motorok vizsgálatát, hogy lefedjék a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti teljes motorcsaládot. |
| --- | --- |

6.1.2.

Fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer

Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak az e melléklet követelményeinek való megfelelősége úgy érhető el, hogy igazolják e fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-motorrendszerének megfelelőségét.

Az alap-motorrendszert a gyártó választja ki és jóváhagyatja a szakhatósággal.

A teszt előtt a szakhatóság kérheti a gyártót, hogy válasszon ki egy további motort is az igazolási eljáráshoz.

A gyártó is javasolhatja a szakhatóságnak további motorok vizsgálatát, hogy lefedjék a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti teljes motorcsaládot.

6.2.   Eljárás a működési hibák besorolásának igazolására.

A gyártó szolgáltatja azokat a dokumentumokat, amelyek a szakhatóság számára alátámasztják az egyes működési hibák helyes besorolását. A dokumentációnak tartalmaznia kell egy meghibásodási elemzést (például egy „meghibásodási mód és hatások” elemzés elemeit), és tartalmazhatja a következőket is:

| a) | szimulációs eredmények, |
| --- | --- |

a)

szimulációs eredmények,

| b) | mérési eredmények, |
| --- | --- |

b)

mérési eredmények,

| c) | hivatkozás korábban jóváhagyott besorolásokra. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás korábban jóváhagyott besorolásokra.

A következő szakaszok felsorolják a helyes besorolás igazolására vonatkozó előírásokat, ideértve a mérésekre vonatkozó előírásokat is. Legalább négy, és legfeljebb a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszeresével egyenlő számú tesztet kell végezni. A szakhatóság dönthet úgy, hogy leállítja a vizsgálatot, még mielőtt elérnék e maximális számot.

Speciális esetekben, ha a besorolási vizsgálat nem lehetséges (például ha egy hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia működésbe lépett és a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.), a működési hiba besorolható műszaki indoklás alapján is. Az ilyen kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a szakhatósággal.

| 6.2.1. | Az A. kategóriába való besorolás igazolása
  Ha a gyártó egy működési hibát az A. kategóriába sorolt be, akkor nem kell igazoló vizsgálatot végezni.
  Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát az A. kategóriába sorolta be, akkor előírhatja a működési hibának a megfelelő, B1., B2., illetve C. kategóriába való besorolását.
  Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a szakhatóság kérése szerint történt. |
| --- | --- |

6.2.1.

Az A. kategóriába való besorolás igazolása

Ha a gyártó egy működési hibát az A. kategóriába sorolt be, akkor nem kell igazoló vizsgálatot végezni.

Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát az A. kategóriába sorolta be, akkor előírhatja a működési hibának a megfelelő, B1., B2., illetve C. kategóriába való besorolását.

Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a szakhatóság kérése szerint történt.

| 6.2.2. | A B1. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel az A. és B1. között)
  Egy működési hiba B1. kategóriába való besorolásának igazolásához a dokumentációnak egyértelműen ki kell mutatnia, hogy adott körülmények (9) között a működési hiba a diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez
  Ha a szakhatóság kibocsátásmérést ír elő egy működési hiba B1. kategóriába való besorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy a kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.






  a) | a mérési feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a szakhatósággal, |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

A B1. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel az A. és B1. között)

Egy működési hiba B1. kategóriába való besorolásának igazolásához a dokumentációnak egyértelműen ki kell mutatnia, hogy adott körülmények (9) között a működési hiba a diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez

Ha a szakhatóság kibocsátásmérést ír elő egy működési hiba B1. kategóriába való besorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy a kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.

a)

a mérési feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a szakhatósággal,

| b) | a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más feltételek között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél. |
| --- | --- |

b)

a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más feltételek között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél.

Ha a gyártó nem tudja igazolni a B1. kategóriába történt besorolás megalapozottságát, akkor a működési hibát az A. kategóriába kell besorolni.

| 6.2.3. | A B1. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel a B2. és B1. között)
  Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B1. kategóriába sorolta be, mivel úgy véli, hogy a diagnosztikai küszöbértékek túllépése nem történik meg, akkor a szakhatóság előírhatja a működési hiba átsorolását a megfelelő, B2., illetve C. kategóriába. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a szakhatóság kérése szerint történt. |
| --- | --- |

6.2.3.

A B1. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel a B2. és B1. között)

Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B1. kategóriába sorolta be, mivel úgy véli, hogy a diagnosztikai küszöbértékek túllépése nem történik meg, akkor a szakhatóság előírhatja a működési hiba átsorolását a megfelelő, B2., illetve C. kategóriába. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a szakhatóság kérése szerint történt.

| 6.2.4. | A B2. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel a B2. és B1. között)
  Egy működési hiba B2. kategóriába való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.
  Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2. kategóriába sorolta be, mivel úgy véli, hogy a kibocsátások meghaladták a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor előírhatja a gyártónak, hogy mérésekkel igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások kisebbek mint a diagnosztikai küszöbértékek. Ha a mérés ezt nem bizonyítja, akkor a szakhatóság előírja, hogy a működési hibát az A. vagy B1. kategóriába kell átsorolni, és a gyártónak ezt követően igazolnia kell a besorolás megfelelőségét és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

6.2.4.

A B2. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel a B2. és B1. között)

Egy működési hiba B2. kategóriába való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.

Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2. kategóriába sorolta be, mivel úgy véli, hogy a kibocsátások meghaladták a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor előírhatja a gyártónak, hogy mérésekkel igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások kisebbek mint a diagnosztikai küszöbértékek. Ha a mérés ezt nem bizonyítja, akkor a szakhatóság előírja, hogy a működési hibát az A. vagy B1. kategóriába kell átsorolni, és a gyártónak ezt követően igazolnia kell a besorolás megfelelőségét és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell.

| 6.2.5. | A B2. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel a B2. és C. között)
  Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2. kategóriába sorolta be, mivel úgy véli, hogy az előírás szerinti kibocsátási határértékek túllépése nem történik meg, akkor a szakhatóság előírhatja a működési hiba átsorolását a C. kategóriába. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a szakhatóság kérése szerint történt. |
| --- | --- |

6.2.5.

A B2. kategóriába való besorolás igazolása (különbségtétel a B2. és C. között)

Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2. kategóriába sorolta be, mivel úgy véli, hogy az előírás szerinti kibocsátási határértékek túllépése nem történik meg, akkor a szakhatóság előírhatja a működési hiba átsorolását a C. kategóriába. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a szakhatóság kérése szerint történt.

| 6.2.6. | A C. kategóriába való besorolás igazolása
  Egy működési hiba C. kategóriába való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások kisebbek az előírás szerinti kibocsátási határértékeknél.
  Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a C. kategóriába sorolta be, akkor előírhatja a gyártónak, hogy mérésekkel igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások kisebbek mint az előírás szerinti kibocsátási határértékek.
  Ha a mérés ezt nem bizonyítja, akkor a szakhatóság kéri, hogy a működési hibát sorolják át, és a gyártónak ezt követően igazolnia kell az átsorolás megfelelőségét és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

6.2.6.

A C. kategóriába való besorolás igazolása

Egy működési hiba C. kategóriába való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások kisebbek az előírás szerinti kibocsátási határértékeknél.

Ha a szakhatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a C. kategóriába sorolta be, akkor előírhatja a gyártónak, hogy mérésekkel igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások kisebbek mint az előírás szerinti kibocsátási határértékek.

Ha a mérés ezt nem bizonyítja, akkor a szakhatóság kéri, hogy a működési hibát sorolják át, és a gyártónak ezt követően igazolnia kell az átsorolás megfelelőségét és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell.

6.3.   Eljárás a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására

A gyártó benyújt a szakhatóságnak egy teljes dokumentációcsomagot, amely alátámasztja a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségét az ellenőrzőképessége tekintetében, és amely csomag a következőket tartalmazza:

| a) | algoritmusok és logikai diagramok, |
| --- | --- |

a)

algoritmusok és logikai diagramok,

| b) | mérési, illetve szimulációs eredmények, |
| --- | --- |

b)

mérési, illetve szimulációs eredmények,

| c) | hivatkozás korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb.

A következő szakaszok felsorolják a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására vonatkozó követelményeket, ideértve a tesztelésre vonatkozó követelményeket is. Legalább négy, és legfeljebb a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszeresével egyenlő számú tesztet kell végezni. A szakhatóság dönthet úgy, hogy leállítja a vizsgálatot, még mielőtt elérnék e maximális számot.

| 6.3.1. | Eljárások a fedélzeti diagnosztika működésének teszteléssel történő igazolására
  A 6.3. szakaszban említett alátámasztó adatokon túl a gyártónak igazolnia kell az adott kibocsátáscsökkentő rendszerek vagy komponensek megfelelő ellenőrzését úgy, hogy ezeket az e melléklet 7.2. szakaszában részletesen ismertetett teszteljárásokkal motorfékpadon vizsgálja.
  Ebben az esetben a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania olyan minősített lerontott komponenseket vagy villamos egységeket, amelyekkel a működési hibák szimulálhatók.
  Azt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelően észleli a működési hibát és megfelelően reagál rá, a 7.2. szakasz szerint kell igazolni. |
| --- | --- |

6.3.1.

Eljárások a fedélzeti diagnosztika működésének teszteléssel történő igazolására

A 6.3. szakaszban említett alátámasztó adatokon túl a gyártónak igazolnia kell az adott kibocsátáscsökkentő rendszerek vagy komponensek megfelelő ellenőrzését úgy, hogy ezeket az e melléklet 7.2. szakaszában részletesen ismertetett teszteljárásokkal motorfékpadon vizsgálja.

Ebben az esetben a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania olyan minősített lerontott komponenseket vagy villamos egységeket, amelyekkel a működési hibák szimulálhatók.

Azt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelően észleli a működési hibát és megfelelően reagál rá, a 7.2. szakasz szerint kell igazolni.

| 6.3.2. | Eljárások a lerontott komponensek (vagy rendszerek) minősítésére
  Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló teszteléséhez kiválasztott működési hibát a kipufogócsőben mérhető kibocsátások (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd 4.2. szakasz) alapján ellenőrzik (10) kibocsátásméréssel, az adott lerontott komponens minősítése céljából.
  Nagyon speciális esetekben a lerontott komponensek vagy rendszerek méréssel történő minősítése nem lehetséges (ha például egy hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia működésbe lépett és a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.). Ilyen esetekben a lerontott komponenst mérés nélkül kell minősíteni. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a szakhatósággal. |
| --- | --- |

6.3.2.

Eljárások a lerontott komponensek (vagy rendszerek) minősítésére

Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló teszteléséhez kiválasztott működési hibát a kipufogócsőben mérhető kibocsátások (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd 4.2. szakasz) alapján ellenőrzik (10) kibocsátásméréssel, az adott lerontott komponens minősítése céljából.

Nagyon speciális esetekben a lerontott komponensek vagy rendszerek méréssel történő minősítése nem lehetséges (ha például egy hibakezelő kibocsátás-csökkentési stratégia működésbe lépett és a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.). Ilyen esetekben a lerontott komponenst mérés nélkül kell minősíteni. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a szakhatósággal.

| 6.3.2.1. | Eljárás A. vagy B1. kategóriájú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott komponens minősítésére
  Ha a szakhatóság által kiválasztott működési hiba olyan kibocsátásokat eredményez a kipufogócsőben, amelyek meghaladják a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket, akkor a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásméréssel igazolnia kell, hogy a lerontott komponens vagy egység nem eredményezi azt, hogy az adott kibocsátás 20 %-nál nagyobb mértékben meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Eljárás A. vagy B1. kategóriájú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott komponens minősítésére

Ha a szakhatóság által kiválasztott működési hiba olyan kibocsátásokat eredményez a kipufogócsőben, amelyek meghaladják a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket, akkor a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásméréssel igazolnia kell, hogy a lerontott komponens vagy egység nem eredményezi azt, hogy az adott kibocsátás 20 %-nál nagyobb mértékben meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket.

| 6.3.2.2. | B2. kategóriájú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott komponensek minősítése
  B2. kategóriájú működési hibák esetében és a szakhatóság kérésére a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásméréssel igazolnia kell, hogy a lerontott komponens vagy egység nem eredményezi azt, hogy az adott kibocsátás 20 %-nál nagyobb mértékben meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

B2. kategóriájú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott komponensek minősítése

B2. kategóriájú működési hibák esetében és a szakhatóság kérésére a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásméréssel igazolnia kell, hogy a lerontott komponens vagy egység nem eredményezi azt, hogy az adott kibocsátás 20 %-nál nagyobb mértékben meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket.

| 6.3.2.3. | C. kategóriájú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott komponensek minősítése
  C. kategóriájú működési hibák esetében és a szakhatóság kérésére a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásméréssel igazolnia kell, hogy a lerontott komponens vagy egység nem eredményezi azt, hogy az adott kibocsátás meghaladja a vonatkozó előírt kibocsátási határértéket. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

C. kategóriájú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott komponensek minősítése

C. kategóriájú működési hibák esetében és a szakhatóság kérésére a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásméréssel igazolnia kell, hogy a lerontott komponens vagy egység nem eredményezi azt, hogy az adott kibocsátás meghaladja a vonatkozó előírt kibocsátási határértéket.

| 6.3.3. | Jegyzőkönyv
  A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább a 4. függelékben előírt információkat. |
| --- | --- |

6.3.3.

Jegyzőkönyv

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább a 4. függelékben előírt információkat.

6.4.   Hiányos fedélzeti diagnosztikai rendszerek jóváhagyása

| 6.4.1. | A jóváhagyó hatóságok a gyártó kérésére jóváhagyhatják a fedélzeti diagnosztikai rendszert akkor is, ha annak van egy vagy több hiányossága.
  A kérés elbírálásakor a szakhatóság meghatározza, hogy az e melléklet előírásainak való megfelelés megvalósítható-e, vagy pedig ésszerűtlen lenne.
  A szakhatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni e melléklet előírásainak, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e e melléklet előírásainak betartására.
  A szakhatóság nem fogad el olyan hiányosságra vonatkozó kérelmet, amely egy előírt diagnosztikai ellenőrző rutin teljes hiányát jelenti (azaz a 3. függelékben előírt ellenőrzési rutinok teljes hiánya). |
| --- | --- |

6.4.1.

A jóváhagyó hatóságok a gyártó kérésére jóváhagyhatják a fedélzeti diagnosztikai rendszert akkor is, ha annak van egy vagy több hiányossága.

A kérés elbírálásakor a szakhatóság meghatározza, hogy az e melléklet előírásainak való megfelelés megvalósítható-e, vagy pedig ésszerűtlen lenne.

A szakhatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni e melléklet előírásainak, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e e melléklet előírásainak betartására.

A szakhatóság nem fogad el olyan hiányosságra vonatkozó kérelmet, amely egy előírt diagnosztikai ellenőrző rutin teljes hiányát jelenti (azaz a 3. függelékben előírt ellenőrzési rutinok teljes hiánya).

| 6.4.2. | A hiányosság fennállásának időtartama
  A hiányosság elfogadása a motorrendszer jóváhagyásától számított egy évig érvényes.
  Ha a gyártó a szakhatóság számára megfelelő módon igazolja, hogy a hiányosság megszüntetéséhez a motor jelentős módosítása és további átfutási idő lenne szükséges, akkor ez a hiányosság további egy évre elfogadható, feltéve, hogy a hiányosság fennállásának időtartama összesítve nem haladja meg a három évet (azaz a hiányosság legfeljebb háromszor egy évre engedhető meg).
  A gyártó nem kérheti a hiányosság időtartamának megújítását. |
| --- | --- |

6.4.2.

A hiányosság fennállásának időtartama

A hiányosság elfogadása a motorrendszer jóváhagyásától számított egy évig érvényes.

Ha a gyártó a szakhatóság számára megfelelő módon igazolja, hogy a hiányosság megszüntetéséhez a motor jelentős módosítása és további átfutási idő lenne szükséges, akkor ez a hiányosság további egy évre elfogadható, feltéve, hogy a hiányosság fennállásának időtartama összesítve nem haladja meg a három évet (azaz a hiányosság legfeljebb háromszor egy évre engedhető meg).

A gyártó nem kérheti a hiányosság időtartamának megújítását.

7.   MÉRÉSI MENETEK

7.1.   Mérési eljárás

A működési hibák helyes besorolásának mérésekkel történő igazolása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrzőképességének teszteléssel történő igazolása olyan kérdések, melyeket külön kell kezelni a vizsgálat folyamán. Az A. kategóriájú működési hibánál például nincs szükség a besorolás vizsgálatára, de ugyanakkor szükség lehet a fedélzeti diagnosztika működésének tesztelésére.

Adott esetben ugyanaz a mérés használható egy működési hiba helyes besorolásának igazolására, a gyártó által szolgáltatott lerontott komponens minősítésére és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrzőképességének igazolására.

A motorrendszernek, amelyen a fedélzeti diagnosztikai rendszer mérése történik, meg kell felelnie az ezen előírás kibocsátásra vonatkozó előírásainak.

| 7.1.1. | Mérési eljárás működési hiba besorolásának igazolására
  Ha a 6.2. szakasz szerint a szakhatóság kéri a gyártótól, hogy mérésekkel támassza alá egy adott működési hiba besorolását, akkor a megfelelőség igazolása egy sor kibocsátásmérésből áll.
  A 6.2.2. szakasznak megfelelően, ha a szakhatóság méréseket ír elő egy működési hibának az A. kategóriából a B1. kategóriába való átsorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.






  a) | a mérési feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a szakhatósággal, |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Mérési eljárás működési hiba besorolásának igazolására

Ha a 6.2. szakasz szerint a szakhatóság kéri a gyártótól, hogy mérésekkel támassza alá egy adott működési hiba besorolását, akkor a megfelelőség igazolása egy sor kibocsátásmérésből áll.

A 6.2.2. szakasznak megfelelően, ha a szakhatóság méréseket ír elő egy működési hibának az A. kategóriából a B1. kategóriába való átsorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.

a)

a mérési feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a szakhatósággal,

| b) | a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más feltételek között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél. |
| --- | --- |

b)

a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más feltételek között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél.

A kibocsátásméréseket a gyártó kérésére legfeljebb háromszor meg lehet ismételni.

Ha e mérések bármelyike a szóban forgó diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez, akkor a működési hiba B1. kategóriába sorolását jóvá kell hagyni.

Ha a szakhatóság méréseket ír elő egy működési hibának a B1. kategóriából a B2. kategóriába való átsorolásának, illetve a B2. kategóriából a C. kategóriába való átsorolásának igazolására, akkor a kibocsátásmérést nem kell megismételni. Ha a mért kibocsátások a diagnosztikai küszöbértékek, illetve a kibocsátási határérték felett vannak, akkor a működési hibát át kell sorolni.

| Megjegyzés | : | A 6.2.1. szakasznak megfelelően, ez a szakasz nem vonatkozik az A. kategóriába sorolt működési hibákra. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

A 6.2.1. szakasznak megfelelően, ez a szakasz nem vonatkozik az A. kategóriába sorolt működési hibákra.

| 7.1.2. | Teszteljárás a fedélzeti diagnosztika megfelelő működésének igazolására.
  Ha a szakhatóság a 6.3. szakasz szerint kéri a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének tesztelését, akkor a megfelelőség igazolása a következő szakaszokból áll:






  a) | a szakhatóság kiválaszt egy működési hibát és a gyártó ennek megfelelően rendelkezésre bocsátja a lerontott komponenst vagy rendszert, |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Teszteljárás a fedélzeti diagnosztika megfelelő működésének igazolására.

Ha a szakhatóság a 6.3. szakasz szerint kéri a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének tesztelését, akkor a megfelelőség igazolása a következő szakaszokból áll:

a)

a szakhatóság kiválaszt egy működési hibát és a gyártó ennek megfelelően rendelkezésre bocsátja a lerontott komponenst vagy rendszert,

| b) | ha vonatkozik és ha a szakhatóság kéri, a gyártó kibocsátásméréssel igazolja, hogy a lerontott komponens alkalmas az ellenőrzőképesség igazolására (minősítés), |
| --- | --- |

b)

ha vonatkozik és ha a szakhatóság kéri, a gyártó kibocsátásméréssel igazolja, hogy a lerontott komponens alkalmas az ellenőrzőképesség igazolására (minősítés),

| c) | a gyártó igazolja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet rendelkezéseinek megfelelő módon (azaz megtörténik a hibajelzés, a diagnosztikai hibakódok elmentése stb.) és legkésőbb egy diagnosztikai ciklussorozat végéig reagál. |
| --- | --- |

c)

a gyártó igazolja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet rendelkezéseinek megfelelő módon (azaz megtörténik a hibajelzés, a diagnosztikai hibakódok elmentése stb.) és legkésőbb egy diagnosztikai ciklussorozat végéig reagál.

| 7.1.2.1. | A lerontott komponens minősítése
  Ha a szakhatóság kéri a gyártótól egy lerontott komponensnek a 6.3.2. szakasz szerinti, mérésekkel történő minősítését, akkor ezt az igazolást kibocsátásméréssel kell elvégezni.
  Ha megállapítható, hogy a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert a vonatkozó mérési ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen komponens vagy egység hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a szakhatósággal, minősítettnek tekinthető.
  Abban az esetben, ha a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el, akkor a lerontott komponens vagy egység a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a szakhatósággal, minősítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

A lerontott komponens minősítése

Ha a szakhatóság kéri a gyártótól egy lerontott komponensnek a 6.3.2. szakasz szerinti, mérésekkel történő minősítését, akkor ezt az igazolást kibocsátásméréssel kell elvégezni.

Ha megállapítható, hogy a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert a vonatkozó mérési ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen komponens vagy egység hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a szakhatósággal, minősítettnek tekinthető.

Abban az esetben, ha a lerontott komponens vagy egység motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el, akkor a lerontott komponens vagy egység a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján, egyeztetve a szakhatósággal, minősítettnek tekinthető.

| 7.1.2.2. | Működési hiba észlelése
  A szakhatóság által a próbapadon történő tesztelésre kiválasztott minden egyes ellenőrző rutinnak oly módon kell reagálnia a minősített lerontott komponenssel előállított hibára, hogy az az e melléklet 7.2.2. szakasza szerinti két egymást követő diagnosztikai tesztciklusban megfeleljen e melléklet előírásainak.
  Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a szakhatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több működési ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor a diagnosztikai tesztciklusok száma a gyártó kérésének megfelelően megnövelhető.
  Az igazoló vizsgálat során az egyes diagnosztikai tesztciklusok között mindig le kell állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál.
  A teszt akkor tekinthető befejezettnek, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer az e melléklet előírásainak megfelelő módon reagált. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Működési hiba észlelése

A szakhatóság által a próbapadon történő tesztelésre kiválasztott minden egyes ellenőrző rutinnak oly módon kell reagálnia a minősített lerontott komponenssel előállított hibára, hogy az az e melléklet 7.2.2. szakasza szerinti két egymást követő diagnosztikai tesztciklusban megfeleljen e melléklet előírásainak.

Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a szakhatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több működési ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor a diagnosztikai tesztciklusok száma a gyártó kérésének megfelelően megnövelhető.

Az igazoló vizsgálat során az egyes diagnosztikai tesztciklusok között mindig le kell állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál.

A teszt akkor tekinthető befejezettnek, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer az e melléklet előírásainak megfelelő módon reagált.

7.2.   A vonatkozó mérések

A kibocsátásmérés az előírás hatálya alá eső kibocsátások mérésére szolgáló mérési ciklus.

A diagnosztikai tesztciklus a fedélzeti diagnosztika ellenőrzőképességének értékelésére használt tesztciklus. Sok esetben ezek a ciklusok ugyanazok.

| 7.2.1. | Kibocsátásmérési ciklus
  Az e mellékletben a kibocsátások mérésére figyelembe vett mérési ciklus a 10. mellékletben leírt WHTC mérési ciklus. |
| --- | --- |

7.2.1.

Kibocsátásmérési ciklus

Az e mellékletben a kibocsátások mérésére figyelembe vett mérési ciklus a 10. mellékletben leírt WHTC mérési ciklus.

| 7.2.2. | Diagnosztikai tesztciklus
  Az e mellékletben a világszinten harmonizált diagnosztikai (WWH-OBD) tesztciklus a 10. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC mérési ciklus.
  A gyártó kérésére és a szakhatóság jóváhagyásával a hidegindítással történő WHTC mérési ciklus használható alternatív diagnosztikai tesztciklusként. A kérelemnek tartalmaznia kell olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, mérési eredmények stb.), amelyek igazolják a következőket:






  a) | a kért tesztciklus olyan ellenőrzést eredményez, amely működni fog valós menetviszonyok között is, és |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Diagnosztikai tesztciklus

Az e mellékletben a világszinten harmonizált diagnosztikai (WWH-OBD) tesztciklus a 10. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC mérési ciklus.

A gyártó kérésére és a szakhatóság jóváhagyásával a hidegindítással történő WHTC mérési ciklus használható alternatív diagnosztikai tesztciklusként. A kérelemnek tartalmaznia kell olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, mérési eredmények stb.), amelyek igazolják a következőket:

a)

a kért tesztciklus olyan ellenőrzést eredményez, amely működni fog valós menetviszonyok között is, és

| b) | kimutatható, hogy a világszinten harmonizált vagy regionálisan elfogadott diagnosztikai tesztciklus kevéssé megfelelő a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése). |
| --- | --- |

b)

kimutatható, hogy a világszinten harmonizált vagy regionálisan elfogadott diagnosztikai tesztciklus kevéssé megfelelő a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése).

| 7.2.3. | A teszt működési feltételei
  A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban említett tesztek elvégzéséhez a feltételeknek (azaz hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, üzemanyag minősége stb.) ugyanazoknak kell lenniük, mint a WHTC mérési ciklusra a 10. mellékletben leírt feltételek.
  Ha a kibocsátásmérés célja, hogy a 6.2.2. szakasz szerint alátámassza egy adott működési hibának a B1. kategóriába való besorolását, akkor a működési feltételek a gyártó döntése alapján eltérhetnek a fenti szakaszokban megadottaktól. |
| --- | --- |

7.2.3.

A teszt működési feltételei

A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban említett tesztek elvégzéséhez a feltételeknek (azaz hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, üzemanyag minősége stb.) ugyanazoknak kell lenniük, mint a WHTC mérési ciklusra a 10. mellékletben leírt feltételek.

Ha a kibocsátásmérés célja, hogy a 6.2.2. szakasz szerint alátámassza egy adott működési hibának a B1. kategóriába való besorolását, akkor a működési feltételek a gyártó döntése alapján eltérhetnek a fenti szakaszokban megadottaktól.

7.3.   Jegyzőkönyvek

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább a 4. függelékben előírt információkat.

8.   A DOKUMENTÁLÁSRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

8.1.   A jóváhagyáshoz szükséges dokumentáció

A gyártónak biztosítania kell egy dokumentációcsomagot, amely tartalmazza a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljes körű leírását. A dokumentációs csomagnaknak az alábbi két részből kell állnia:

| a) | első rész, amely lehet rövid összefoglaló, feltéve, hogy kimerítő információkat nyújt az ellenőrző rutinok, érzékelők/működtetők és a működési feltételek közötti összefüggésekről (azaz leírja a rutinok összes engedélyezési feltételét és az összes olyan letiltási feltételt, amelynek hatására a rutin nem fut le). A dokumentációnak le kell írnia a fedélzeti diagnosztika funkcionális működését, ideértve a működési hibák rangsorolását a besorolási hierarchián belül. Ezt az anyagot a szakhatóságnak meg kell őriznie. Ezeket az információkat az érdekelt feleknek kérésre ki lehet adni, |
| --- | --- |

a)

első rész, amely lehet rövid összefoglaló, feltéve, hogy kimerítő információkat nyújt az ellenőrző rutinok, érzékelők/működtetők és a működési feltételek közötti összefüggésekről (azaz leírja a rutinok összes engedélyezési feltételét és az összes olyan letiltási feltételt, amelynek hatására a rutin nem fut le). A dokumentációnak le kell írnia a fedélzeti diagnosztika funkcionális működését, ideértve a működési hibák rangsorolását a besorolási hierarchián belül. Ezt az anyagot a szakhatóságnak meg kell őriznie. Ezeket az információkat az érdekelt feleknek kérésre ki lehet adni,

| b) | második rész, amely az adatokat tartalmazza, köztük a fent említett logikai folyamat alátámasztására használt minősített lerontott komponenseket vagy rendszereket, illetve mérési eredményeket, valamint a motorrendszer összes olyan bemeneti és kimeneti jelének felsorolását, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. Ennek a második résznek ismertetnie kell az egyes ellenőrzési stratégiákat és a logikai folyamatokat is. |
| --- | --- |

b)

második rész, amely az adatokat tartalmazza, köztük a fent említett logikai folyamat alátámasztására használt minősített lerontott komponenseket vagy rendszereket, illetve mérési eredményeket, valamint a motorrendszer összes olyan bemeneti és kimeneti jelének felsorolását, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. Ennek a második résznek ismertetnie kell az egyes ellenőrzési stratégiákat és a logikai folyamatokat is.

Ez a második rész szigorúan bizalmas. Őrizheti a szakhatóság vagy a szakhatóság döntése alapján a gyártó, de a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a szakhatóság által végzett ellenőrzés során betekintésre kell bocsátani.

| 8.1.1. | Az egyes ellenőrzött komponensekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció
  A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább az egyes ellenőrzött komponensekre vagy rendszerekre vonatkozó következő információkat:






  a) | a működési hibák és a kapcsolódó diagnosztikai hibakód(ok), |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Az egyes ellenőrzött komponensekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció

A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább az egyes ellenőrzött komponensekre vagy rendszerekre vonatkozó következő információkat:

a)

a működési hibák és a kapcsolódó diagnosztikai hibakód(ok),

| b) | a működési hiba észlelésére használt ellenőrzési módszer, |
| --- | --- |

b)

a működési hiba észlelésére használt ellenőrzési módszer,

| c) | a működési hiba észleléséhez használt paraméterek és a szükséges feltételek, és adott esetben a hiba kritériumai (működésellenőrzés és komponensellenőrzés), |
| --- | --- |

c)

a működési hiba észleléséhez használt paraméterek és a szükséges feltételek, és adott esetben a hiba kritériumai (működésellenőrzés és komponensellenőrzés),

| d) | diagnosztikai hibakód elmentésének kritériumai, |
| --- | --- |

d)

diagnosztikai hibakód elmentésének kritériumai,

| e) | az ellenőrzés „időtartama” (azaz az ellenőrzés befejezéséhez szükséges működési idő/eljárás) és az ellenőrzés „gyakorisága” (például folyamatos, lefutásonként egyszer stb.). |
| --- | --- |

e)

az ellenőrzés „időtartama” (azaz az ellenőrzés befejezéséhez szükséges működési idő/eljárás) és az ellenőrzés „gyakorisága” (például folyamatos, lefutásonként egyszer stb.).

| 8.1.2. | A működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció
  A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a működési hibák besorolására vonatkozó következő információkat:
  Minden diagnosztikai hibakódra dokumentálni kell a működési hiba besorolását. Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül a besorolások eltérő típusú motorokra (például a motor névleges értékei különböznek) különbözők lehetnek.
  A dokumentációnak tartalmaznia kell az e melléklet 4.2. szakaszában az A., a B1. vagy a B2. kategóriákba való besorolásra előírt műszaki indoklást. |
| --- | --- |

8.1.2.

A működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció

A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a működési hibák besorolására vonatkozó következő információkat:

Minden diagnosztikai hibakódra dokumentálni kell a működési hiba besorolását. Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül a besorolások eltérő típusú motorokra (például a motor névleges értékei különböznek) különbözők lehetnek.

A dokumentációnak tartalmaznia kell az e melléklet 4.2. szakaszában az A., a B1. vagy a B2. kategóriákba való besorolásra előírt műszaki indoklást.

| 8.1.3. | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció
  A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó következő információkat:
  Meg kell adni a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád leírását. A leírásnak tartalmaznia kell a motorcsaládon belüli motortípusok felsorolását és leírását, az alap-motorrendszer leírását, és a motorcsaládot az e melléklet 6.1.1. szakasza szerint jellemző összes elemet.
  Ha a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban különböző motorcsaládokba tartozó motorok vannak, meg kell adni e motorcsaládok összefoglaló leírását is.
  Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, és meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat. |
| --- | --- |

8.1.3.

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció

A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó következő információkat:

Meg kell adni a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád leírását. A leírásnak tartalmaznia kell a motorcsaládon belüli motortípusok felsorolását és leírását, az alap-motorrendszer leírását, és a motorcsaládot az e melléklet 6.1.1. szakasza szerint jellemző összes elemet.

Ha a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban különböző motorcsaládokba tartozó motorok vannak, meg kell adni e motorcsaládok összefoglaló leírását is.

Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, és meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat.

8.2.   Fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációja

A motorgyártónak szerepeltetnie kell a motorrendszer beépítési dokumentációjában azokat a megfelelő követelményeket, melyek biztosítják, hogy a jármű megfeleljen e melléklet előírásainak közúti vagy adott esetben másmilyen használatkor. Ennek a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket, |
| --- | --- |

a)

részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket,

| b) | az elvégzendő ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

b)

az elvégzendő ellenőrzési eljárás.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata keretében.

| Megjegyzés | : | Ha egy járműgyártó a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a járműbe való beépítésére kér közvetlenül jóváhagyást, akkor ez a dokumentum nem szükséges. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés

:

Ha egy járműgyártó a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a járműbe való beépítésére kér közvetlenül jóváhagyást, akkor ez a dokumentum nem szükséges.

8.3.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatos információkra vonatkozó dokumentáció

Teljesülniük kell a 7. függelék előírásainak.

9.   FÜGGELÉKEK

| 1. függelék | : | Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása |
| --- | --- | --- |
| 2. függelék | : | Működési hibák – A diagnosztikai hibakódok illusztrációja – A hibajelzés és a számlálók működésének illusztrációja |
| 3. függelék | : | Ellenőrzési követelmények |
| 4. függelék | : | Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv |
| 5. függelék | : | A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma |
| 6. függelék | : | Hivatkozott szabványok |
| 7. függelék | : | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatos információkra vonatkozó dokumentáció |

1. függelék

:

Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása

2. függelék

:

Működési hibák – A diagnosztikai hibakódok illusztrációja – A hibajelzés és a számlálók működésének illusztrációja

3. függelék

:

Ellenőrzési követelmények

4. függelék

:

Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv

5. függelék

:

A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma

6. függelék

:

Hivatkozott szabványok

7. függelék

:

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatos információkra vonatkozó dokumentáció

---

(1)  E melléklet számozása a WWH-OBD-ről szóló gtr-tervezet számozását követi. A WWH-OBD gtr néhány szakasza azonban nem szükséges, hogy megjelenjen e mellékletben.

(2)  Ez a meghatározás nem jelenti azt, hogy hőmérsékletérzékelő szükséges a hűtőközeg hőmérsékletének méréséhez.

(3)  A mért érték értelmezésekor figyelembe kell venni a mérőállás mérőrendszerének pontosságát és a mérési eredményeknek a működési hiba miatti nagyobb változékonyságát.

(4)  Ennek az adatcsomagnak az egyik jellemző felhasználása lehet annak megállapítása, hogy a motorrendszer kibocsátás szempontjából alkalmas-e közúti közlekedésre.

(5)  Ennek az adatcsomagnak az egyik jellemző felhasználása lehet annak alapos megismerése, hogy a motorrendszer kibocsátás szempontjából alkalmas-e közúti közlekedésre.

(6)  Ezekkel nem szükséges a motort felszerelni csupán abból a célból, hogy szolgáltassák az 5. függelék 2. és 3. táblázatában felsorolt adatokat.

(7)  A gyártó a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés céljából használhat további diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközre e melléklet előírásai nem vonatkoznak.

(8)  Az e melléklet vonatkozó szakaszában előírt értékre.

(9)  Ilyen körülmények, amelyek befolyásolhatják, hogy a kibocsátások meghaladják-e és ha igen, mikor a diagnosztikai küszöbértékeket, lehetnek például a motorrendszer kora, vagy az, hogy a vizsgálatot új vagy használt komponenssel végzik-e.

(10)  Ez a szakasz később ki fog bővülni olyan más ellenőrző rutinokkal, amelyek nem a kibocsátási küszöbértékeket használják.

1. függelék

Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása

Ez a függelék azt az esetet tárgyalja, amikor a járműgyártó egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli olyan fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére kér jóváhagyást, amelyet e melléklet előírásai szerint már tanúsítottak.

Ebben az esetben, az e melléklet általános előírásain túl, igazolni kell a beépítés megfelelőségét is. Ennek az igazolásnak megfelelő tervezési elemeken, ellenőrző vizsgálatok eredményein stb. kell alapulnia és ki kell térnie arra, hogy a következő elemek megfelelnek-e e melléklet előírásainak:

| a) | a járműbe való beépítés, a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitása tekintetében, |
| --- | --- |

a)

a járműbe való beépítés, a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitása tekintetében,

| b) | a hibajelzés (piktogram, működési módok stb.), |
| --- | --- |

b)

a hibajelzés (piktogram, működési módok stb.),

| c) | a vezetékes kommunikációs interfész. |
| --- | --- |

c)

a vezetékes kommunikációs interfész.

Ellenőrizni kell, hogy a hibajelző megfelelően világít-e, továbbá az információk tárolását és a fedélzeti diagnosztika belső/külső kommunikációját. Az ellenőrzés azonban nem járhat a motorrendszer szétszerelésével (például villamos szétkapcsolás választható).

2. függelék

Működési hibák

A diagnosztikai hibakódok illusztrációja

A hibajelzés és a számlálók működésének illusztrációja

A függelék célja az e melléklet 4.3. és 4.6.6. szakaszában előírt követelmények illusztrálása.

A függelékben a következő ábrák találhatók:

| 1. ábra | : | A diagnosztikai hibakód állapota B1. kategóriájú működési hiba esetén |
| --- | --- | --- |
| 2. ábra | : | A diagnosztikai hibakód állapota két egymást követő különböző B1. kategóriájú működési hiba esetén |
| 3. ábra | : | A diagnosztikai hibakód állapota B1. kategóriájú működési hiba újbóli előfordulása esetén |
| 4. ábra | : | A. kategóriájú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása |
| 5. ábra | : | B1. kategóriájú működési hiba – a B1. számláló bekapcsolása öt használat esetén |

1. ábra

:

A diagnosztikai hibakód állapota B1. kategóriájú működési hiba esetén

2. ábra

:

A diagnosztikai hibakód állapota két egymást követő különböző B1. kategóriájú működési hiba esetén

3. ábra

:

A diagnosztikai hibakód állapota B1. kategóriájú működési hiba újbóli előfordulása esetén

4. ábra

:

A. kategóriájú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása

5. ábra

:

B1. kategóriájú működési hiba – a B1. számláló bekapcsolása öt használat esetén

1. ábra

A diagnosztikai hibakód állapota B1. kategóriájú működési hiba esetén

Image

Megjegyzések:

| | — | azt a pontot jelenti, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | A melléklet előírja azoknak a „fontos” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt esemény történik és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ennek az előírásnak az illusztrálására a „fontos” működési ciklusokat N, illetve M jelöli.
  Például: az M egy lehetséges működési hibát követő első működési ciklust jelent, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva. |

Image

—

azt a pontot jelenti, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

N, M

—

A melléklet előírja azoknak a „fontos” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt esemény történik és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ennek az előírásnak az illusztrálására a „fontos” működési ciklusokat N, illetve M jelöli.

Például: az M egy lehetséges működési hibát követő első működési ciklust jelent, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

2. ábra

A diagnosztikai hibakód állapota két egymást követő különböző B1. kategóriájú működési hiba esetén

Image

Megjegyzések:

| | — | azt a pontot jelenti, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | A melléklet előírja azoknak a „fontos” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt esemény történik és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ennek az előírásnak az illusztrálására a „fontos” működési ciklusokat N, illetve M jelöli az első működési hibánál, illetve N' és M' a másodiknál.
  Például: az M egy lehetséges működési hibát követő első működési ciklust jelent, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva. |
| N + 40 | — | A 40. működési ciklus a hibajelzés első kikapcsolása után vagy 200 üzemóra (amelyik hamarabb bekövetkezik). |

Image

—

azt a pontot jelenti, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

N, M, N', M'

—

A melléklet előírja azoknak a „fontos” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt esemény történik és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ennek az előírásnak az illusztrálására a „fontos” működési ciklusokat N, illetve M jelöli az első működési hibánál, illetve N' és M' a másodiknál.

Például: az M egy lehetséges működési hibát követő első működési ciklust jelent, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

N + 40

—

A 40. működési ciklus a hibajelzés első kikapcsolása után vagy 200 üzemóra (amelyik hamarabb bekövetkezik).

3. ábra

A diagnosztikai hibakód állapota B1. kategóriájú működési hiba újbóli előfordulása esetén

Image

Megjegyzések:

| | — | azt a pontot jelenti, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | A melléklet előírja azoknak a „fontos” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt esemény történik és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ennek az előírásnak az illusztrálására a „fontos” működési ciklusokat N, illetve M jelöli a működési hiba első előfordulásánál, illetve N' és M' a másodiknál.
  Például: az M egy lehetséges működési hibát követő első működési ciklust jelent, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva. |

Image

—

azt a pontot jelenti, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

N, M, N', M'

—

A melléklet előírja azoknak a „fontos” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt esemény történik és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ennek az előírásnak az illusztrálására a „fontos” működési ciklusokat N, illetve M jelöli a működési hiba első előfordulásánál, illetve N' és M' a másodiknál.

Például: az M egy lehetséges működési hibát követő első működési ciklust jelent, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

4. ábra

A. kategóriájú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása

Image

5. ábra

B1. kategóriájú működési hiba – a B1. számláló bekapcsolása öt használat esetén

Image

Megjegyzés:

Ebben a példában egyszeres B1. számláló szerepel.

3. függelék

A diagnosztikai ellenőrzésre vonatkozó előírások

Az e függelékben szereplő tételek azokat a rendszereket és komponenseket sorolják fel, amelyeket a 4.2. szakasz szerint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell.

1. TÉTEL

VILLAMOS/ELEKTRONIKUS KOMPONENSEK ELLENŐRZÉSE

A kibocsátáscsökkentő rendszerek vezérléséhez vagy ellenőrzéséhez használt, e függelékben leírt villamos/elektronikus komponenseknél az e melléklet 4.1. szakaszában leírt rendelkezések szerinti komponensellenőrzést kell végezni. Ide tartoznak többek között a nyomásérzékelők, hőmérsékletérzékelők, kipufogógáz-érzékelők, kipufogócsőbe üzemanyagot vagy redukálószert juttató injektor(ok), a kipufogócsőben elhelyezett égetők vagy fűtőelemek, izzító gyertyák, a beszívott levegőt melegítő fűtőelemek.

Ha van visszacsatolásos szabályozókör, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a visszacsatolásos szabályozás terv szerinti működését (például belépés a visszacsatolásos szabályozásba a gyártó által meghatározott időközönként, a rendszer nem tartja fenn a visszacsatolásos szabályozást, a visszacsatolásos szabályozás kimerítette a gyártó által megengedett összes állítási lehetőséget) – komponensellenőrzés.

2. TÉTEL

RÉSZECSKESZŰRŐ VAGY RÉSZECSKECSAPDA (DÍZEL)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a részecskeszűrő rendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése, |
| --- | --- |

a)

a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése,

| b) | a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés, |
| --- | --- |

b)

a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés,

| c) | a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamatok (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működésellenőrzés (például a részecskeszűrő mérhető tulajdonságainak, mint például az ellennyomásnak vagy nyomáskülönbségnek az értékelése, ami lehet, hogy nem észleli az összes olyan meghibásodási módot, amely csökkenti a befogási hatásfokot). |
| --- | --- |

c)

a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamatok (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működésellenőrzés (például a részecskeszűrő mérhető tulajdonságainak, mint például az ellennyomásnak vagy nyomáskülönbségnek az értékelése, ami lehet, hogy nem észleli az összes olyan meghibásodási módot, amely csökkenti a befogási hatásfokot).

3. TÉTEL

A SZELEKTÍV REDUKCIÓS KATALIZÁTOR ELLENŐRZÉSE

Ebben a tételben a szelektív redukciós katalizátor szelektív redukciós katalizátort vagy az NOx-et csökkentő más katalizátoros egységet jelent. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a szelektív redukciós katalizátor következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | aktív/adagolt redukálószer injektáló rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a redukálószer-adagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő injektálásról van szó – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

aktív/adagolt redukálószer injektáló rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a redukálószer-adagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő injektálásról van szó – működésellenőrzés,

| b) | aktív/adagolt redukálószer: a redukálószer rendelkezésre állása a járműben, a redukálószer megfelelő fogyása, ha a redukálószer nem az üzemanyag (például karbamid) – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

aktív/adagolt redukálószer: a redukálószer rendelkezésre állása a járműben, a redukálószer megfelelő fogyása, ha a redukálószer nem az üzemanyag (például karbamid) – működésellenőrzés,

| c) | aktív/adagolt redukálószer: a lehetőségekhez képest a redukálószer minőségének ellenőrzése, ha a redukálószer nem az üzemanyag (például karbamid) – működésellenőrzés. |
| --- | --- |

c)

aktív/adagolt redukálószer: a lehetőségekhez képest a redukálószer minőségének ellenőrzése, ha a redukálószer nem az üzemanyag (például karbamid) – működésellenőrzés.

4. TÉTEL

CSAPDA NOx BEFOGÁSÁHOZ (NOx-CSAPDA VAGY NOx-ABSZORBER)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az NOx-csapda következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | az NOx-csapda teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-et – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

az NOx-csapda teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-et – működésellenőrzés,

| b) | az NOx-csapda aktív/adagolt redukálószer injektáló rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a redukálószer-adagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő injektálásról van szó – működésellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az NOx-csapda aktív/adagolt redukálószer injektáló rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a redukálószer-adagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő injektálásról van szó – működésellenőrzés.

5. TÉTEL

AZ OXIDÁCIÓS KATALIZÁTOR (DÍZEL) ELLENŐRZÉSE

Ez a tétel a más utókezelő rendszerektől elkülönült oxidációs katalizátorokra vonatkozik. Az utókezelő rendszer burkolatán belül lévő katalizátorokra a függelék megfelelő tétele vonatkozik.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az oxidációs katalizátor következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek előtti szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése, |
| --- | --- |

a)

szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek előtti szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése,

| b) | szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek utáni szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek utáni szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése.

6. TÉTEL

A KIPUFOGÓGÁZ-VISSZAVEZETŐ RENDSZER ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a kipufogógáz-visszavezető rendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | a kipufogógáz-visszavezetés túl kicsi/túl nagy árama: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl kis áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

a kipufogógáz-visszavezetés túl kicsi/túl nagy árama: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl kis áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés,

| b) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e az EGR rendszer a beállító utasítás kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e az EGR rendszer a beállító utasítás kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működésellenőrzés,

| c) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

c)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működésellenőrzés,

7. TÉTEL

AZ ÜZEMANYAGRENDSZER ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az üzemanyagrendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | az üzemanyagrendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

az üzemanyagrendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel – működésellenőrzés,

| b) | az üzemanyagrendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

az üzemanyagrendszer nyomásszabályozása: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított üzemanyagnyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működésellenőrzés,

| c) | az üzemanyag-injektálás vezérlése: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított adagolásvezérlést legalább az injektálási események egyikére, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működésellenőrzés. |
| --- | --- |

c)

az üzemanyag-injektálás vezérlése: képes-e az üzemanyagrendszer elérni a beállított adagolásvezérlést legalább az injektálási események egyikére, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működésellenőrzés.

8. TÉTEL

A LEVEGŐSZÁLLÍTÁS ÉS A TURBÓFELTÖLTŐ/FELTÖLTŐ NYOMÁS SZABÁLYOZÓRENDSZERE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a levegőszállítás és a turbófeltöltő/feltöltő nyomás szabályozórendszerének a következő elemeinél a megfelelő működést:

| a) | turbófeltöltés túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

turbófeltöltés túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés,

| b) | állítható geometriájú turbina (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbina a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

állítható geometriájú turbina (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbina a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működésellenőrzés,

| c) | feltöltő levegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés. |
| --- | --- |

c)

feltöltő levegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés.

9. TÉTEL

ÁLLÍTHATÓ SZELEPVEZÉRLÉS

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az állítható szelepvezérlés következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlés megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működésellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlés megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működésellenőrzés,

| b) | az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlés a beállítási utasítás után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működésellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlés a beállítási utasítás után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működésellenőrzés.

10. TÉTEL

A GYÚJTÁSHIBA ELLENŐRZÉSE

Nincs előírás

11. TÉTEL

A FORGATTYÚHÁZ SZELLŐZTETŐ RENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE

Nincs előírás

12. TÉTEL

A MOTOR HŰTŐRENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a hűtőrendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell biztosítania a termosztát ellenőrzését, ha ez a hiba nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés. |
| --- | --- |

a)

motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell biztosítania a termosztát ellenőrzését, ha ez a hiba nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés.

A gyártónak nem kell biztosítania a hűtőközeg hőmérsékletének vagy a hűtőközeg hőmérsékletérzékelőjének ellenőrzését, ha a motor hűtőközegének hőmérséklete vagy a motor hűtőközegének hőmérsékletérzékelője nincs arra felhasználva, hogy engedélyezze kibocsátáscsökkentő rendszerek zárt körű/visszacsatolásos szabályozását, illetve hogy letiltson más ellenőrző rutinokat.

A gyártó felfüggesztheti vagy késleltetheti az ellenőrzést arra az időre, amíg a hűtőközeg eléri a zárt körű engedélyezési hőmérséklet, ha a motor olyan viszonyok között működik, amelyek hamis diagnózist okoznának (például a jármű a bemelegedési idő 50–70 %-át meghaladó ideig üresjáraton működik).

13. TÉTEL

A KIPUFOGÓGÁZ ÉRZÉKELŐJÉNEK ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek e függelék 1. tétele szerint ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a kipufogógáz-érzékelők villamos elemeinek megfelelő működését.

14. TÉTEL

AZ ÜRESJÁRATI FORDULATSZÁM SZABÁLYOZÓ RENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek e függelék 1. tétele szerint ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az üresjárati fordulatszámot szabályozó rendszer villamos elemeinek megfelelő működését.

4. függelék

Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv

Ezt a jegyzőkönyvet a 6.3.3. és a 7.3. szakasz szerint a szakhatóság bocsátja ki a fedélzeti diagnosztikai rendszer vagy a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád vizsgálata után, ha az adott rendszer vagy motorcsalád megfelel e függelék előírásainak.

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pontos hivatkozást erre a függelékre (beleértve a változatszámát is).

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pontos hivatkozást erre az előírásra (beleértve a változatszámát is).

A jegyzőkönyvnek van egy fedőlapja, amelyen fel kell tüntetni a fedélzeti diagnosztikai rendszer vagy a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád végső megfelelőségét, valamint a következő öt tételt:

| 1. tétel | A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZERRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |
| 2. tétel | A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER MEGFELELŐSÉGÉRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK |
| 3. tétel | HIÁNYOSSÁGOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK |
| 4. tétel | A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER IGAZOLÓ VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK |
| 5. tétel | VIZSGÁLATI ELJÁRÁS |

1. tétel

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZERRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

2. tétel

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER MEGFELELŐSÉGÉRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

3. tétel

HIÁNYOSSÁGOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

4. tétel

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER IGAZOLÓ VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

5. tétel

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

A jegyzőkönyvnek és tételeinek tartalmaznia kell legalább az alábbi példákban megadott elemeket

A jegyzőkönyvben szerepelni kell annak, hogy a jegyzőkönyv másolása vagy kivonatos közlése csak az aláíró szakhatóság írásos beleegyezésével megengedett.

MŰSZAKI MEGFELELŐSÉGI JEGYZŐKÖNYV

A dokumentációcsomag és az itt leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer / kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelel ezen előírás követelményeinek:

Előírás: ... / változat: ... / hatálybalépés: ...

Globális műszaki előírás: ... / A+ B / változat: ... / kelt: ...

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv ... oldalból áll.

Kelt: ...

Kiállította (név és aláírás):

Szakhatóság (név, pecsét)

1. tétel a műszaki megfelelőségi jegyzőkönyvhöz (példa)

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZERRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

1.   A kért jóváhagyás típusa

| A kért jóváhagyás | |
| --- | --- |
| — | Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása |

A kért jóváhagyás

—

Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása

IGEN/NEM

| — | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása |
| --- | --- |

—

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása

IGEN/NEM

| — | Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított, a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként |
| --- | --- |

—

Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított, a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként

IGEN/NEM

| — | Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba |
| --- | --- |

—

Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

IGEN/NEM

| — | Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt |
| --- | --- |

—

Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

IGEN/NEM

| — | Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt |
| --- | --- |

—

Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt

IGEN/NEM

2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

| Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása | |
| --- | --- |
| — | motorrendszer-család (adott esetben, lásd e melléklet 6.1. szakasza) típusai (1), vagy egyedi motorrendszer(ek) típusai (1) |

Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása

—

motorrendszer-család (adott esetben, lásd e melléklet 6.1. szakasza) típusai (1), vagy egyedi motorrendszer(ek) típusai (1)

...

| — | A fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés: |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés:

...

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa (1)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása

...

| — | A fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés: |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés:

...

Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer típusa (1)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása

...

| — | az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer-család megnevezése (adott esetben) |
| --- | --- |

—

az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer-család megnevezése (adott esetben)

...

| — | az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer típusa (1) |
| --- | --- |

—

az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer típusa (1)

...

| — | A fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés: |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés:

...

Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád által érintett motorcsaládok felsorolása (szükség szerint bővítve) (adott esetben, lásd 6.1. szakasz) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád által érintett motorcsaládok felsorolása (szükség szerint bővítve) (adott esetben, lásd 6.1. szakasz)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása (szükség szerint bővítve) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása (szükség szerint bővítve)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszerek aktualizált (új vagy változatlan) típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszerek aktualizált (új vagy változatlan) típusa (1)

...

| — | A fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés: |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés:

...

Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

| — | a tervmódosítás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben) |
| --- | --- |

—

a tervmódosítás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben)

...

| — | a tervmódosítás által érintett motortípusok felsorolása |
| --- | --- |

—

a tervmódosítás által érintett motortípusok felsorolása

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer aktualizált (adott esetben, új vagy változatlan) típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alap-motorrendszer aktualizált (adott esetben, új vagy változatlan) típusa (1)

...

| — | A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés: |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés:

...

Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt

| — | az átsorolás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben) |
| --- | --- |

—

az átsorolás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben)

...

| — | az átsorolás által érintett motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

az átsorolás által érintett motortípusok (1) felsorolása

...

| — | A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés: |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés:

...

2. tétel a műszaki megfelelőségi jegyzőkönyvhöz (példa)

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER MEGFELELŐSÉGÉRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

1.   Dokumentációcsomag

| A gyártó által a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád dokumentációcsomagjában megadott elemek teljesek és a következők tekintetében megfelelnek e melléklet 8. szakasza előírásainak: | |
| --- | --- |
| — | az egyes ellenőrzött komponensekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció |

A gyártó által a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád dokumentációcsomagjában megadott elemek teljesek és a következők tekintetében megfelelnek e melléklet 8. szakasza előírásainak:

—

az egyes ellenőrzött komponensekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | az egyes diagnosztikai hibakódokkal kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

az egyes diagnosztikai hibakódokkal kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | a működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

a működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

Az e melléklet 8.2. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére vonatkozó dokumentációt a gyártó benyújtotta a dokumentációcsomagban, és az teljes és megfelel e melléklet előírásainak:

IGEN/NEM

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt motorrendszer beépítése megfelel e melléklet 1. függelékének:

IGEN/NEM

2.   A dokumentáció tartalma

| Ellenőrzés | |
| --- | --- |
| — | Az ellenőrző rutinok megfelelnek az e melléklet 4.2. szakaszában foglalt előírásoknak |

Ellenőrzés

—

Az ellenőrző rutinok megfelelnek az e melléklet 4.2. szakaszában foglalt előírásoknak

IGEN/NEM

Besorolás

| — | A működési hibák besorolása megfelel az e melléklet 4.5. szakaszában foglalt előírásoknak: |
| --- | --- |

—

A működési hibák besorolása megfelel az e melléklet 4.5. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A hibajelző működési módja

| — | E melléklet 4.6.3 szakasza szerint a hibajelző működési módja: |
| --- | --- |

—

E melléklet 4.6.3 szakasza szerint a hibajelző működési módja:

Diszkriminatív /Nem diszkriminatív

A hibajelző bekapcsolása és kikapcsolása megfelel az e melléklet 4.6. szakaszában foglalt követelményeknek:

IGEN/NEM

Diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése

| — | A diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése megfelel az e melléklet 4.3. és 4.4. szakaszában foglalt előírásoknak: |
| --- | --- |

—

A diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése megfelel az e melléklet 4.3. és 4.4. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A fedélzeti diagnosztikai rendszer letiltása

| — | A dokumentációcsomagban a fedélzeti diagnosztikai rendszer pillanatnyi leválasztására vagy letiltására leírt stratégiák megfelelnek e melléklet 5.2. szakaszában foglalt előírásoknak: |
| --- | --- |

—

A dokumentációcsomagban a fedélzeti diagnosztikai rendszer pillanatnyi leválasztására vagy letiltására leírt stratégiák megfelelnek e melléklet 5.2. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

Elektronikus rendszerek biztonsága

| — | A gyártó által az elektronikus rendszer biztonságára leírt megoldások megfelelnek az e melléklet 4.8. szakaszában foglalt előírásoknak: |
| --- | --- |

—

A gyártó által az elektronikus rendszer biztonságára leírt megoldások megfelelnek az e melléklet 4.8. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

3. tétel a műszaki megfelelőségi jegyzőkönyvhöz (példa)

HIÁNYOSSÁGOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer hiányosságainak száma | (például: 4 hiányosság) |
| --- | --- |
| A hiányosságok megfelelnek az e melléklet 6.4. szakaszában foglalt előírásoknak | IGEN/NEM |
| 1. sz. hiányosság | |
| — | a hiányosság leírása |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer hiányosságainak száma

(például: 4 hiányosság)

A hiányosságok megfelelnek az e melléklet 6.4. szakaszában foglalt előírásoknak

IGEN/NEM

1. sz. hiányosság

—

a hiányosság leírása

például annak mérése, hogy a karbamid koncentrációja (katalizátor) a megadott tűrésen belül van-e

| — | a hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

—

a hiányosság fennállásának időtartama

például a jóváhagyástól számított egy év / hat hónap

(A 2.–n-1. sz. hiányosság leírása)

n. sz. hiányosság

| — | a hiányosság leírása |
| --- | --- |

—

a hiányosság leírása

például az NH3 koncentrációjának mérése a katalizátor után

| — | a hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

—

a hiányosság fennállásának időtartama

például a jóváhagyástól számított egy év / hat hónap

4. tétel a műszaki megfelelőségi jegyzőkönyvhöz (példa)

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER IGAZOLÓ VIZSGÁLATA

1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer tesztelésének eredménye

| A tesztelés eredményei | |
| --- | --- |
| Az e melléklet 6. szakasza szerint sikeresen megtörtént a fenti megfelelőségi dokumentációcsomagban leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer tesztelése az 5. tételben felsorolt ellenőrző rutinok és működéshiba-besorolások megfelelősége tekintetében. | IGEN/NEM |

A tesztelés eredményei

Az e melléklet 6. szakasza szerint sikeresen megtörtént a fenti megfelelőségi dokumentációcsomagban leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer tesztelése az 5. tételben felsorolt ellenőrző rutinok és működéshiba-besorolások megfelelősége tekintetében.

IGEN/NEM

A lefolytatott igazoló vizsgálat részletes leírását az 5. tétel tartalmazza.

1.1.   Próbapadon vizsgált fedélzeti diagnosztikai rendszer

| Motor | |
| --- | --- |
| — | motor megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név): |

Motor

—

motor megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név):

...

| — | motor típusa (ahogy a jóváhagyási dokumentumban szerepel): |
| --- | --- |

—

motor típusa (ahogy a jóváhagyási dokumentumban szerepel):

...

| — | motor száma (gyári szám): |
| --- | --- |

—

motor száma (gyári szám):

...

Az e melléklet által érintett vezérlő egységek (ideértve az elektronikus motorvezérlő egységeket is)

| — | főbb funkciók |
| --- | --- |

—

főbb funkciók

...

| — | azonosítószám (szoftver és kalibráció): |
| --- | --- |

—

azonosítószám (szoftver és kalibráció):

...

Diagnosztikai eszköz (a vizsgálathoz használt kiolvasó)

| — | gyártó: |
| --- | --- |

—

gyártó:

...

| — | típus: |
| --- | --- |

—

típus:

...

| — | szoftver/változat |
| --- | --- |

—

szoftver/változat

...

Mérési információk

| — | környezeti viszonyok (hőmérséklet, páratartalom, nyomás): |
| --- | --- |

—

környezeti viszonyok (hőmérséklet, páratartalom, nyomás):

...

| — | a mérés helye (meg kell adni a tengerszint feletti magasságot is) |
| --- | --- |

—

a mérés helye (meg kell adni a tengerszint feletti magasságot is)

...

| — | a méréshez használt üzemanyag: |
| --- | --- |

—

a méréshez használt üzemanyag:

...

| — | motorolaj: |
| --- | --- |

—

motorolaj:

...

| — | a mérés időpontja: |
| --- | --- |

—

a mérés időpontja:

...

2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének igazoló vizsgálata

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer/a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád igazoló vizsgálata mellett a fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön is megtörtént a hivatkozott melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint: | IGEN/NEM |
| --- | --- |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer/a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád igazoló vizsgálata mellett a fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön is megtörtént a hivatkozott melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint:

IGEN/NEM

2.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését ellenőrző vizsgálat eredménye

| A vizsgálat eredményei | |
| --- | --- |
| Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését járművön vizsgálták: a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését a vizsgálat megfelelőnek találta, a hivatkozott melléklet 1. függeléke szerint | IGEN/NEM |

A vizsgálat eredményei

Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését járművön vizsgálták: a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését a vizsgálat megfelelőnek találta, a hivatkozott melléklet 1. függeléke szerint

IGEN/NEM

2.2.   A vizsgált beépítés

Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön történt:

| A vizsgált jármű | |
| --- | --- |
| — | a jármű megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név) |

A vizsgált jármű

—

a jármű megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név)

...

| — | a jármű típusa: |
| --- | --- |

—

a jármű típusa:

...

| — | járműazonosító szám (VIN): |
| --- | --- |

—

járműazonosító szám (VIN):

...

Diagnosztikai eszköz (a vizsgálathoz használt kiolvasó)

| — | gyártó: |
| --- | --- |

—

gyártó:

. . .

| — | típus: |
| --- | --- |

—

típus:

...

| — | szoftver/változat: |
| --- | --- |

—

szoftver/változat:

...

Mérési információk

| — | helye és ideje: |
| --- | --- |

—

helye és ideje:

...

5. tétel a műszaki megfelelőségi jegyzőkönyvhöz (példa)

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

A fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálata

| Általános előírások | A működési hiba besorolásának igazolása | A fedélzeti diagnosztika működésének igazolása |
| --- | --- | --- |
| | Mérés | Kibocsátási értékek | Besorolás | A lerontott komponens minősítése | hibajelzés bekapcsolódása |
| Meghibásodási mód | Hiba-kód | A mérésre vonatkozó szakasz | Mérési ciklus | Diagnosztikai küszöbértékek felett | Diagnosztikai küszöbértékek alatt | EL + X alatt | Gyártó által javasolt besorolás | Végleges besorolás | A mérésre vonatkozó szakasz | Mérési ciklus | Minősített | A mérésre vonatkozó szakasz | Mérési ciklus | Folytonos hibajelzés a(z) ... ciklus után | Rövid hibajelzés a(z) ... ciklus után | Kért hibajelzés a(z) ... ciklus után |
| Szelektív redukciós katalizátor adagolószelepe | P2... | nincs vizsgálva | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, villamos | P1... | nincs vizsgálva | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, mechanikai | P1... | nincs vizsgálva | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, mechanikai | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | nincs vizsgálva | | igen | | | | | |
| Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, mechanikai | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Levegő hőmérsékletérzékelője, villamos | P1... | nincs vizsgálva | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Olaj hőmérsékletérzékelője, villamos | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | nincs vizsgálva | | igen | | | | | |
| Megjegyzések: 1) A tanúsító hatóság kérésére a működési hiba átsorolható a gyártó által javasolt kategóriától különböző kategóriába.
  Ezen a lapon csak azokat a működési hibákat kell feltüntetni, amelyeket akár besorolás, akár működés szempontjából vizsgáltak, illetve azokat, amelyeket a tanúsító hatóság kérésére átsoroltak.
  Egy működési hiba vizsgálható akár a besorolás, akár a működés, vagy mindkettő szempontjából.
  A kipufogógáz-visszavezetés szelepének mechanika meghibásodására a táblázatban a fenti három eset mindegyikére szerepel példa. |

Általános előírások

A működési hiba besorolásának igazolása

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolása

Mérés

Kibocsátási értékek

Besorolás

A lerontott komponens minősítése

hibajelzés bekapcsolódása

Meghibásodási mód

Hiba-kód

A mérésre vonatkozó szakasz

Mérési ciklus

Diagnosztikai küszöbértékek felett

Diagnosztikai küszöbértékek alatt

EL + X alatt

Gyártó által javasolt besorolás

Végleges besorolás

A mérésre vonatkozó szakasz

Mérési ciklus

Minősített

A mérésre vonatkozó szakasz

Mérési ciklus

Folytonos hibajelzés a(z) ... ciklus után

Rövid hibajelzés a(z) ... ciklus után

Kért hibajelzés a(z) ... ciklus után

Szelektív redukciós katalizátor adagolószelepe

P2...

nincs vizsgálva

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, villamos

P1...

nincs vizsgálva

A

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

1.

Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, mechanikai

P1...

nincs vizsgálva

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, mechanikai

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

nincs vizsgálva

igen

Kipufogógáz-visszavezetés, szelep, mechanikai

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Levegő hőmérsékletérzékelője, villamos

P1...

nincs vizsgálva

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

1.

Olaj hőmérsékletérzékelője, villamos

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

nincs vizsgálva

igen

Megjegyzések: 1) A tanúsító hatóság kérésére a működési hiba átsorolható a gyártó által javasolt kategóriától különböző kategóriába.

Ezen a lapon csak azokat a működési hibákat kell feltüntetni, amelyeket akár besorolás, akár működés szempontjából vizsgáltak, illetve azokat, amelyeket a tanúsító hatóság kérésére átsoroltak.

Egy működési hiba vizsgálható akár a besorolás, akár a működés, vagy mindkettő szempontjából.

A kipufogógáz-visszavezetés szelepének mechanika meghibásodására a táblázatban a fenti három eset mindegyikére szerepel példa.

---

(1)  Ahogy a jóváhagyási dokumentumban szerepel.

5. függelék

A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma

Az alábbi táblázatok felsorolják az e melléklet 4.7.1.4. és 4.7.2. szakaszaiban tárgyalt információkat.

1. táblázat

Kötelező előírások

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Számított terhelés (a motor nyomatéka az aktuális motorfordulatszámon leadott legnagyobb nyomaték százalékában) | x | x |
| Fordulatszám | x | x |
| Motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy hasonló) | x | x |
| Légköri nyomás (közvetlenül mérve, vagy becsülve) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Számított terhelés (a motor nyomatéka az aktuális motorfordulatszámon leadott legnagyobb nyomaték százalékában)

x

x

Fordulatszám

x

x

Motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy hasonló)

x

x

Légköri nyomás (közvetlenül mérve, vagy becsülve)

x

x

2. táblázat

Választható információk a motor fordulatszámáról és terheléséről

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A járművezető által igényelt motornyomaték (a motor legnagyobb nyomatékának százalékában) | x | x |
| Tényleges motornyomaték (a legnagyobb motornyomaték százalékaként számítva, például az üzemanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva) | x | x |
| Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték | | x |
| Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték a fordulatszám függvényeként | | x |
| A motor indulása óta eltelt idő | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A járművezető által igényelt motornyomaték (a motor legnagyobb nyomatékának százalékában)

x

x

Tényleges motornyomaték (a legnagyobb motornyomaték százalékaként számítva, például az üzemanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva)

x

x

Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték

x

Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték a fordulatszám függvényeként

x

A motor indulása óta eltelt idő

x

x

3. táblázat

Választható információk, ha ezeket a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer használja a fedélzeti diagnosztikai adatok engedélyezésére vagy letiltására

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Az üzemanyag szintje | x | x |
| A motorolaj hőmérséklete | x | x |
| A jármű sebessége | x | x |
| A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Az üzemanyag szintje

x

x

A motorolaj hőmérséklete

x

x

A jármű sebessége

x

x

A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége)

x

x

4. táblázat

Választható információk, ha a motor adott módon van felszerelve, és az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A fojtószelep abszolút állása / a belépő levegő fojtószelepének állása (a beszívott levegő szabályozására szolgáló szelep állása) | x | x |
| Üzemanyag-szabályozó rendszer állapota zárt szabályozókör esetében (például az üzemanyag nyomásán alapuló zárt szabályozókör esetében) | x | x |
| Az üzemanyag-vezeték nyomása | x | x |
| Az injektálást szabályozó nyomás (azaz az üzemanyag injektálását szabályozó közeg nyomása) | x | x |
| Az üzemanyag-injektálás reprezentatív vezérlése (az első fő injektálás kezdete) | x | x |
| Az üzemanyag-vezeték beállított nyomása | x | x |
| Az injektálást szabályozó nyomás beállított értéke (azaz az üzemanyag injektálását szabályozó közeg nyomása) | x | x |
| A beszívott levegő hőmérséklete | x | x |
| A környezeti levegő hőmérséklete | x | x |
| Levegőhőmérséklet a turbófeltöltő bemeneténél/kimeneténél (kompresszor és turbina) | x | x |
| A turbófeltöltő bemeneti/kimeneti nyomása (kompresszor és turbina) | x | x |
| A feltöltőlevegő hőmérséklete (adott esetben a közbenső hűtő után) | x | x |
| Tényleges feltöltő nyomás | x | x |
| Levegőáram a levegő tömegáramát mérő érzékelőtől | x | x |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszerben a szelep működési ciklusának/állásának beállított értéke (feltéve, hogy a kipufogógáz-visszavezetés szabályozása így történik) | x | x |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének tényleges működési ciklusa/állása | x | x |
| Mellékhajtás (bekapcsolva vagy kikapcsolva) | x | x |
| A gázpedál állása | x | x |
| A gázpedál abszolút állása (kiegészítő adat) | x | ha van érzékelő |
| Pillanatnyi üzemanyag-fogyasztás | x | x |
| A feltöltő nyomás beállított/megcélzott értéke (ha a turbóműködés szabályozásához a feltöltő nyomás van használva) | x | x |
| A részecskeszűrő belépő nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő kilépő nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő nyomáskülönbsége | x | x |
| A motorból kilépő kipufogógáz nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő belépő hőmérséklete | x | x |
| A részecskeszűrő kilépő hőmérséklete | x | x |
| A motorból kilépő kipufogógáz hőmérséklete | x | x |
| Turbófeltöltő/turbina fordulatszáma | x | x |
| Az állítható geometriájú turbina állása | x | x |
| Az állítható geometriájú turbina állásának beállított értéke | x | x |
| A feltöltéshatároló szelep állása | x | x |
| A levegő/üzemanyag arány érzékelőjének kimenete | | x |
| Oxigénérzékelő kimenete | | x |
| NOx-érzékelő kimenete | | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A fojtószelep abszolút állása / a belépő levegő fojtószelepének állása (a beszívott levegő szabályozására szolgáló szelep állása)

x

x

Üzemanyag-szabályozó rendszer állapota zárt szabályozókör esetében (például az üzemanyag nyomásán alapuló zárt szabályozókör esetében)

x

x

Az üzemanyag-vezeték nyomása

x

x

Az injektálást szabályozó nyomás (azaz az üzemanyag injektálását szabályozó közeg nyomása)

x

x

Az üzemanyag-injektálás reprezentatív vezérlése (az első fő injektálás kezdete)

x

x

Az üzemanyag-vezeték beállított nyomása

x

x

Az injektálást szabályozó nyomás beállított értéke (azaz az üzemanyag injektálását szabályozó közeg nyomása)

x

x

A beszívott levegő hőmérséklete

x

x

A környezeti levegő hőmérséklete

x

x

Levegőhőmérséklet a turbófeltöltő bemeneténél/kimeneténél (kompresszor és turbina)

x

x

A turbófeltöltő bemeneti/kimeneti nyomása (kompresszor és turbina)

x

x

A feltöltőlevegő hőmérséklete (adott esetben a közbenső hűtő után)

x

x

Tényleges feltöltő nyomás

x

x

Levegőáram a levegő tömegáramát mérő érzékelőtől

x

x

A kipufogógáz-visszavezető rendszerben a szelep működési ciklusának/állásának beállított értéke (feltéve, hogy a kipufogógáz-visszavezetés szabályozása így történik)

x

x

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének tényleges működési ciklusa/állása

x

x

Mellékhajtás (bekapcsolva vagy kikapcsolva)

x

x

A gázpedál állása

x

x

A gázpedál abszolút állása (kiegészítő adat)

x

ha van érzékelő

Pillanatnyi üzemanyag-fogyasztás

x

x

A feltöltő nyomás beállított/megcélzott értéke (ha a turbóműködés szabályozásához a feltöltő nyomás van használva)

x

x

A részecskeszűrő belépő nyomása

x

x

A részecskeszűrő kilépő nyomása

x

x

A részecskeszűrő nyomáskülönbsége

x

x

A motorból kilépő kipufogógáz nyomása

x

x

A részecskeszűrő belépő hőmérséklete

x

x

A részecskeszűrő kilépő hőmérséklete

x

x

A motorból kilépő kipufogógáz hőmérséklete

x

x

Turbófeltöltő/turbina fordulatszáma

x

x

Az állítható geometriájú turbina állása

x

x

Az állítható geometriájú turbina állásának beállított értéke

x

x

A feltöltéshatároló szelep állása

x

x

A levegő/üzemanyag arány érzékelőjének kimenete

x

Oxigénérzékelő kimenete

x

NOx-érzékelő kimenete

x

6. függelék

Hivatkozott szabványok

Ez a függelék az azokra az ipari szabványokra való hivatkozásokat tartalmazza, amelyek e melléklet rendelkezései szerint a jármű/motor soros kommunikációs interfészének biztosítására használandók. Három megengedett megoldás van: az ISO 15765-4, a SAE J1939-73 vagy az ISO/PAS 27145. Vannak további ISO vagy SAE szabványok is, amelyek e melléklet rendelkezései szerint alkalmazandók.

Az ISO 15765-4 szabvány és az abban hivatkozott, a WWH-OBD előírásainak teljesítéséhez szükséges specifikációk.

ISO 15765-4 ISO 15765-4: 2001: Közúti járművek – Diagnosztika az ellenőrzőfelület-hálózaton (CAN). 4. rész: Az emisszióval összefüggő rendszerek követelményei., 2006. év

Az SAE J1939-7 szabvány és az abban hivatkozott, a WWH-OBD előírásainak teljesítéséhez szükséges specifikációk.

J1939-73 Alkalmazási réteg – Diagnosztikák., 2006. év

Az ISO/PAS 27145 szabvány és az abban hivatkozott, a WWH-OBD előírásainak teljesítéséhez szükséges specifikációk.

| (i) | ISO/PAS 27145-1:2006 Közúti járművek – Fedélzeti diagnosztika (WWH-OBD) alkalmazása – 1. rész – Általános információk és működési fogalommeghatározások |
| --- | --- |

(i)

ISO/PAS 27145-1:2006 Közúti járművek – Fedélzeti diagnosztika (WWH-OBD) alkalmazása – 1. rész – Általános információk és működési fogalommeghatározások

| (ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 2. rész – Kibocsátással kapcsolatos szokásos adatok gyűjteménye |
| --- | --- |

(ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 2. rész – Kibocsátással kapcsolatos szokásos adatok gyűjteménye

| (iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 3. rész – Szokásos üzenetek gyűjteménye |
| --- | --- |

(iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 3. rész – Szokásos üzenetek gyűjteménye

| (iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 4. rész – A jármű és a mérőműszer közötti kapcsolat |
| --- | --- |

(iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 4. rész – A jármű és a mérőműszer közötti kapcsolat

A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) következő dokumentumai hivatkozás révén ezen előírás részét képezik.

ISO 15031-3:2004 Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljára. 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és kapcsoló áramkörök.

A Society of Automotive Engineers (SAE – Autóipari Mérnökök Szövetsége) következő dokumentumai hivatkozás révén ezen előírás részét képezik.

SAE J2403 Közepes és nagy teljesítményű villamos/elektronikus rendszerek diagnosztikai nevezéktana, 2004. augusztus

SAE J1939-13 Külső diagnosztikai csatlakozó, 2004. március

7. függelék

A fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos információkra vonatkozó dokumentáció

Az e függelékben kért, a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információkat a jármű gyártója szolgáltatja abból a célból, hogy lehetőség legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis csere- vagy szervizkomponenseknek, valamint a diagnosztikai eszközöknek és mérőkészülékeknek az ezen előírás főszövegében előírt módon történő gyártására.

Cserealkatrészek, diagnosztikai eszközök és mérőműszerek

Az információknak lehetővé kell tenniük a cserekomponensek vagy feljavító komponensek gyártói számára, hogy termékeiket úgy gyárthassák, hogy azok a hibátlan működés érdekében kompatibilisek legyenek a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel, védve a jármű használóját a működési hibák következményeitől. Ezen információknak lehetővé kell továbbá tenniük a diagnosztikai eszközök és a mérőműszerek gyártói számára, hogy termékeiket úgy gyárthassák, hogy azok biztosítsák a kibocsátáscsökkentő rendszerek eredményes és pontos diagnosztizálását.

Cserekomponens vagy szervizkomponens esetében információ csak akkor kérhető, ha a komponens típusjóváhagyás tárgyát képezi, vagy olyan rendszer része, amely típusjóváhagyás tárgyát képezi.

Az információkérésben meg kell nevezni annak a motortípusnak / motorcsaládon belüli azon motortípusnak a pontos specifikációját, amelyre az információkérés vonatkozik. Nyilatkozni kell arról, hogy az információkra csere- vagy feljavító alkatrészek vagy komponensek, illetve diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek kifejlesztéséhez van szükség.

Javításra vonatkozó információk

Legkésőbb három hónappal azután, hogy valamely márkakereskedőt vagy javítóműhelyt a gyártó ellátta a javításra vonatkozó információkkal, köteles ezeket az információkat (beleértve a későbbi módosításokat és kiegészítéseket is) ésszerű és diszkriminációmentes ár ellenében elérhetővé tenni.

A gyártó köteles továbbá, indokolt esetben fizetés ellenében, hozzáférhetővé tenni a gépjárművek javításához vagy karbantartásához szükséges műszaki információkat, kivéve, ha azok a szellemi tulajdonjog hatálya alá tartoznak, vagy megfelelő formában azonosított, titkos, alapvető fontosságú know-how-t képeznek; a szükséges műszaki információk ilyen esetben sem tarthatók vissza indokolatlanul.

Az ilyen információkhoz bárki jogosult hozzáférni, aki üzletszerűen szervizeléssel vagy javítással, autómentéssel vagy járművizsgálattal, vagy pedig cserekomponensek vagy feljavító komponensek, diagnosztikai eszközök vagy mérőműszerek gyártásával vagy értékesítésével foglalkozik.

E rendelkezések be nem tartása esetén a szakhatóság megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a javításra vonatkozó információk a típusjóváhagyásra és a használatban lévő járműveket vizsgáló felmérésekre meghatározott eljárásoknak megfelelően elérhetők legyenek.

---