# Uradni list L 98/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 98 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5110. april 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 98

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5110. april 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 322/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 323/2008 z dne 8. aprila 2008 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 324/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (
  1
  ) | 5 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 322/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 323/2008 z dne 8. aprila 2008 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 324/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (
  1
  )

1

5

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/291/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. marca 2008 o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1005)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2008/292/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2008 o določitvi, da Črno morje in z njim povezani rečni sistemi niso naravni habitat za evropsko jeguljo za namene Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1217) | 14 |
| | | 2008/293/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2008 o spremembi Odločbe 2006/784/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov v Franciji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1235) | 16 |
| | | 2008/294/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. aprila 2008 o usklajenih pogojih glede uporabe spektra za izvajanje mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1256)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2008/295/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 7. aprila 2008 o odobritvi mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Evropski skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1257)

   (
  1
  ) | 24 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/291/ES

*

Odločba Komisije z dne 18. marca 2008 o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1005)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1005)

1

11

2008/292/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2008 o določitvi, da Črno morje in z njim povezani rečni sistemi niso naravni habitat za evropsko jeguljo za namene Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1217)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1217)

14

2008/293/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2008 o spremembi Odločbe 2006/784/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov v Franciji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1235)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1235)

16

2008/294/ES

*

Odločba Komisije z dne 7. aprila 2008 o usklajenih pogojih glede uporabe spektra za izvajanje mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1256)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1256)

1

19

PRIPOROČILA

Komisija

2008/295/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 7. aprila 2008 o odobritvi mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Evropski skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1257)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1257)

1

24

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 283/2008 z dne 27. marca 2008 o nadomestitvi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 673/2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 86, 28.3.2008) | 28 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 283/2008 z dne 27. marca 2008 o nadomestitvi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 673/2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 86, 28.3.2008)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 322/2008

z dne 9. aprila 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 10. aprila 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. aprila 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 9. aprila 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,8 |
| TN | 115,9 |
| TR | 101,4 |
| ZZ | 86,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 43,7 |
| TR | 174,6 |
| ZZ | 132,4 |
| 0709 90 70 | MA | 88,0 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,4 |
| IL | 56,2 |
| MA | 52,8 |
| TN | 54,1 |
| TR | 64,5 |
| US | 51,9 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 50 10 | AR | 117,5 |
| TR | 137,3 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 126,8 |
| 0808 10 80 | AR | 90,6 |
| BR | 77,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 87,1 |
| CN | 88,7 |
| MK | 52,8 |
| NZ | 123,0 |
| US | 117,8 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 85,2 |
| 0808 20 50 | AR | 87,7 |
| CL | 77,7 |
| CN | 53,0 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 81,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,8

TN

115,9

TR

101,4

ZZ

86,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

43,7

TR

174,6

ZZ

132,4

0709 90 70

MA

88,0

TR

122,2

ZZ

105,1

0805 10 20

EG

53,4

IL

56,2

MA

52,8

TN

54,1

TR

64,5

US

51,9

ZZ

55,5

0805 50 10

AR

117,5

TR

137,3

ZA

125,5

ZZ

126,8

0808 10 80

AR

90,6

BR

77,2

CA

97,5

CL

87,1

CN

88,7

MK

52,8

NZ

123,0

US

117,8

UY

45,1

ZA

72,0

ZZ

85,2

0808 20 50

AR

87,7

CL

77,7

CN

53,0

UY

89,6

ZA

98,7

ZZ

81,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 323/2008

z dne 8. aprila 2008

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992, o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992, o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. aprila 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 580/2007 (UL L 138, 30.5.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Prožen izdelek iz plastične mase v obliki očal, ki vsebuje obarvano raztopino, z naslednjo sestavo (v vol. %):







  — | voda | 40 |
| — | propilenglikol | 60 |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Prožen izdelek iz plastične mase v obliki očal, ki vsebuje obarvano raztopino, z naslednjo sestavo (v vol. %):

—

voda

40

—

propilenglikol

60

Ta izdelek je namenjen odpravljanju glavobola; pred uporabo na obrazu ga je treba ohladiti v hladilniku.

3824 90 97

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3824, 3824 90 in 3824 90 97.

Raztopina, ki je v plastičnem ovoju, se uporablja kot hladilno sredstvo in daje proizvodu bistvene značilnosti pripravka pod tarifno številko 3824.

Izdelek nima terapevtskega ali profilaktičnega učinka v smislu poglavja 30.

| 2. | Blazinica iz plastične folije, ki vsebuje mešanico vode in olja, za namestitev v košarice kopalk in nedrčkov. |
| --- | --- |

2.

Blazinica iz plastične folije, ki vsebuje mešanico vode in olja, za namestitev v košarice kopalk in nedrčkov.

3926 20 00

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3926 in 3926 20 00.

Ker je izdelek namenjen namestitvi v košarice ženskih kopalk ali nedrčkov, ga je treba v smislu tarifne številke 3926 obravnavati kot oblačilni dodatek pod tarifno podštevilko 3926 20 00.

| 3. | Izdelek iz tanke tkanine v obliki pasu, ki vsebuje zrna navadne pšenice in se po segretju v mikrovalovni pečici uporablja za blažitev bolečin v križu. |
| --- | --- |

3.

Izdelek iz tanke tkanine v obliki pasu, ki vsebuje zrna navadne pšenice in se po segretju v mikrovalovni pečici uporablja za blažitev bolečin v križu.

1001 90 99

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo oznak KN 1001, 1001 90 in 1001 90 99.

Pšenična zrna v tem pasu so namenjena prenosu shranjene toplote in dajejo izdelku bistvene značilnosti žitaric pod tarifno številko 1001.

Izdelek nima terapevtskega ali profilaktičnega učinka v smislu poglavja 30.

---

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 324/2008

z dne 9. aprila 2008

o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (1), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (2) ter zlasti člena 13(2) in (3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija bi morala šest mesecev po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 725/2004 začeti izvajati inšpekcijske preglede, da bi spremljala, kako države članice izvajajo navedeno uredbo. Organizacija inšpekcijskih pregledov pod nadzorom Komisije je nujna za preverjanje učinkovitosti nacionalnih sistemov nadzora kakovosti ter ukrepov, postopkov in struktur pomorske varnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija bi morala šest mesecev po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 725/2004 začeti izvajati inšpekcijske preglede, da bi spremljala, kako države članice izvajajo navedeno uredbo. Organizacija inšpekcijskih pregledov pod nadzorom Komisije je nujna za preverjanje učinkovitosti nacionalnih sistemov nadzora kakovosti ter ukrepov, postopkov in struktur pomorske varnosti.

| (2) | V skladu s členom 13(3) Direktive 2005/65/ES bi morala Komisija poleg pregledov iz Uredbe (ES) št. 725/2004 spremljati, kako države članice izvajajo navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(3) Direktive 2005/65/ES bi morala Komisija poleg pregledov iz Uredbe (ES) št. 725/2004 spremljati, kako države članice izvajajo navedeno direktivo.

| (3) | Evropska agencija za pomorsko varnost, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3), mora Komisiji zagotavljati strokovno pomoč pri opravljanju inšpekcijskih nalog glede ladij, ustreznih gospodarskih družb in priznanih varnostnih organizacij. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za pomorsko varnost, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3), mora Komisiji zagotavljati strokovno pomoč pri opravljanju inšpekcijskih nalog glede ladij, ustreznih gospodarskih družb in priznanih varnostnih organizacij.

| (4) | Komisija mora uskladiti časovni razpored in priprave svojih inšpekcijskih pregledov z državami članicami. V skupine Komisije, ki opravljajo preglede, naj bi bili, če je mogoče, vključeni usposobljeni nacionalni inšpektorji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija mora uskladiti časovni razpored in priprave svojih inšpekcijskih pregledov z državami članicami. V skupine Komisije, ki opravljajo preglede, naj bi bili, če je mogoče, vključeni usposobljeni nacionalni inšpektorji.

| (5) | Komisija bi morala inšpekcijske preglede izvajati po določenem postopku, ki vključuje standardno metodologijo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala inšpekcijske preglede izvajati po določenem postopku, ki vključuje standardno metodologijo.

| (6) | Občutljive informacije v zvezi z inšpekcijskimi pregledi se obravnavajo kot zaupne. |
| --- | --- |

(6)

Občutljive informacije v zvezi z inšpekcijskimi pregledi se obravnavajo kot zaupne.

| (7) | Uredbo Komisije (ES) št. 884/2005 z dne 10. junija 2005 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (4) je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo Komisije (ES) št. 884/2005 z dne 10. junija 2005 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (4) je zato treba razveljaviti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 725/2004 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 725/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa postopke za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije, namenjene spremljanju, kako države članice izvajajo Uredbo (ES) št. 725/2004 na ravni posamezne države članice, pristaniške infrastrukture in ustrezne družbe.

Ta uredba določa tudi postopke, po katerih Komisija spremlja izvajanje Direktive 2005/65/ES, skupaj z inšpekcijskimi pregledi na ravni držav članic in pristaniških infrastruktur v zvezi s pristanišči, kakor so opredeljeni v členu 2(11) te uredbe.

Inšpekcijski pregledi morajo potekati pregledno, učinkovito, usklajeno in dosledno.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „inšpekcijski pregled Komisije“ pomeni pregled sistemov, ukrepov, postopkov in struktur držav članic na področju nadzora kakovosti pomorske varnosti, ki ga izvajajo inšpektorji Komisije, da se ugotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 725/2004 in izvajanje Direktive 2005/65/ES; |
| --- | --- |

1.

„inšpekcijski pregled Komisije“ pomeni pregled sistemov, ukrepov, postopkov in struktur držav članic na področju nadzora kakovosti pomorske varnosti, ki ga izvajajo inšpektorji Komisije, da se ugotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 725/2004 in izvajanje Direktive 2005/65/ES;

| 2. | „inšpektor Komisije“ pomeni osebo, ki izpolnjuje merila iz člena 7 in je uslužbenec Komisije ali Evropske agencije za pomorsko varnost, ali nacionalnega inšpektorja, ki ga Komisija pooblasti za udeležbo na inšpekcijskih pregledih; |
| --- | --- |

2.

„inšpektor Komisije“ pomeni osebo, ki izpolnjuje merila iz člena 7 in je uslužbenec Komisije ali Evropske agencije za pomorsko varnost, ali nacionalnega inšpektorja, ki ga Komisija pooblasti za udeležbo na inšpekcijskih pregledih;

| 3. | „nacionalni inšpektor“ pomeni uslužbenca države članice na mestu inšpektorja pomorske varnosti, usposobljenega v skladu z zahtevami države članice; |
| --- | --- |

3.

„nacionalni inšpektor“ pomeni uslužbenca države članice na mestu inšpektorja pomorske varnosti, usposobljenega v skladu z zahtevami države članice;

| 4. | „objektivni dokaz“ pomeni kvantitativne ali kvalitativne podatke, zapise ali ugotovitve v zvezi z varnostjo ali obstojem in izvajanjem zahteve iz Uredbe (ES) št. 725/2004 ali Direktive 2005/65/ES, ki temeljijo na opazovanju, merjenju ali preskusu in so preverljivi; |
| --- | --- |

4.

„objektivni dokaz“ pomeni kvantitativne ali kvalitativne podatke, zapise ali ugotovitve v zvezi z varnostjo ali obstojem in izvajanjem zahteve iz Uredbe (ES) št. 725/2004 ali Direktive 2005/65/ES, ki temeljijo na opazovanju, merjenju ali preskusu in so preverljivi;

| 5. | „opažanje“ pomeni ugotovitev med inšpekcijskim pregledom Komisije, podprto z objektivnim dokazom; |
| --- | --- |

5.

„opažanje“ pomeni ugotovitev med inšpekcijskim pregledom Komisije, podprto z objektivnim dokazom;

| 6. | „neskladnost“ pomeni opaženo stanje, pri katerem je objektivno dokazano neizpolnjevanje zahteve iz Uredbe (ES) št. 725/2004 ali Direktive 2005/65/ES, ki zahteva korektivni ukrep; |
| --- | --- |

6.

„neskladnost“ pomeni opaženo stanje, pri katerem je objektivno dokazano neizpolnjevanje zahteve iz Uredbe (ES) št. 725/2004 ali Direktive 2005/65/ES, ki zahteva korektivni ukrep;

| 7. | „večja neskladnost“ pomeni opredeljivo odstopanje, ki resno ogroža pomorsko varnost in zahteva takojšnji korektivni ukrep ter vključuje pomanjkanje učinkovitega in sistematičnega izvajanja zahteve iz Uredbe (ES) št. 725/2004 ali Direktive 2005/65/ES; |
| --- | --- |

7.

„večja neskladnost“ pomeni opredeljivo odstopanje, ki resno ogroža pomorsko varnost in zahteva takojšnji korektivni ukrep ter vključuje pomanjkanje učinkovitega in sistematičnega izvajanja zahteve iz Uredbe (ES) št. 725/2004 ali Direktive 2005/65/ES;

| 8. | „kontaktna točka“ pomeni organ, ki ga vsaka država članica imenuje, da deluje kot kontaktna točka za Komisijo in druge države članice ter je pristojen za lažje izvajanje, spremljanje in obveščanje o izvajanju ukrepov na področju pomorske varnosti iz Uredbe (ES) št. 725/2004 in ukrepov za varnost pristanišč iz Direktive 2005/65/ES; |
| --- | --- |

8.

„kontaktna točka“ pomeni organ, ki ga vsaka država članica imenuje, da deluje kot kontaktna točka za Komisijo in druge države članice ter je pristojen za lažje izvajanje, spremljanje in obveščanje o izvajanju ukrepov na področju pomorske varnosti iz Uredbe (ES) št. 725/2004 in ukrepov za varnost pristanišč iz Direktive 2005/65/ES;

| 9. | „ustrezna družba“ pomeni subjekt, ki mora imenovati varnostnega uradnika družbe, varnostnega uradnika ladje ali varnostnega uradnika pristaniške infrastrukture, je pristojen za izvajanje varnostnega načrta ladje ali varnostnega načrta pristaniške infrastrukture ali pa ga je država članica imenovala kot priznano varnostno organizacijo; |
| --- | --- |

9.

„ustrezna družba“ pomeni subjekt, ki mora imenovati varnostnega uradnika družbe, varnostnega uradnika ladje ali varnostnega uradnika pristaniške infrastrukture, je pristojen za izvajanje varnostnega načrta ladje ali varnostnega načrta pristaniške infrastrukture ali pa ga je država članica imenovala kot priznano varnostno organizacijo;

| 10. | „preskus“ pomeni preskus ukrepov na področju pomorske varnosti, pri čemer se simulira naklep storitve nezakonitega dejanja z namenom, da se preveri učinkovitost pri izvajanju obstoječih varnostnih ukrepov; |
| --- | --- |

10.

„preskus“ pomeni preskus ukrepov na področju pomorske varnosti, pri čemer se simulira naklep storitve nezakonitega dejanja z namenom, da se preveri učinkovitost pri izvajanju obstoječih varnostnih ukrepov;

| 11. | „pristanišče“ pomeni območje znotraj meja, ki jih opredelijo države članice v skladu s členom 2(3) Direktive 2005/65/ES in ki se sporoči Komisiji v skladu s členom 12 navedene direktive. |
| --- | --- |

11.

„pristanišče“ pomeni območje znotraj meja, ki jih opredelijo države članice v skladu s členom 2(3) Direktive 2005/65/ES in ki se sporoči Komisiji v skladu s členom 12 navedene direktive.

POGLAVJE II

SPLOŠNE ZAHTEVE

Člen 3

Sodelovanje držav članic

Brez poseganja v pristojnosti Komisije države članice sodelujejo s Komisijo pri izvajanju inšpekcijskih nalog. Sodelovanje je učinkovito v fazah priprave, nadzora in poročanja.

Člen 4

Izvrševanje pooblastil Komisije

1.   Vsaka država članica inšpektorjem Komisije omogoči izvrševanje pooblastil glede nadzora dejavnosti katerega koli pristojnega organa na področju pomorske varnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004 ali Direktivo 2005/65/ES ali katere koli ustrezne družbe.

2.   Vsaka država članica inšpektorjem Komisije na njihovo zahtevo omogoči dostop do vseh ustreznih dokumentov v zvezi z varnostjo in zlasti:

| (a) | nacionalnega programa za izvajanje Uredbe (ES) št. 725/2004 iz člena 9(3) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnega programa za izvajanje Uredbe (ES) št. 725/2004 iz člena 9(3) navedene uredbe;

| (b) | podatkov, ki jih priskrbi kontaktna točka, in poročil o spremljanju iz člena 9(4) Uredbe (ES) št. 725/2004; |
| --- | --- |

(b)

podatkov, ki jih priskrbi kontaktna točka, in poročil o spremljanju iz člena 9(4) Uredbe (ES) št. 725/2004;

| (c) | rezultatov spremljanja izvajanja varnostnih načrtov pristanišč s strani držav članic. |
| --- | --- |

(c)

rezultatov spremljanja izvajanja varnostnih načrtov pristanišč s strani držav članic.

3.   Če inšpektorji Komisije pri opravljanju svojih nalog naletijo na težave, zadevne države članice z vsemi sredstvi v njihovi pristojnosti pomagajo Komisiji, da v celoti opravi svojo nalogo.

Člen 5

Sodelovanje nacionalnih inšpektorjev pri inšpekcijskih pregledih Komisije

1.   Države članice si prizadevajo, da dajo Komisiji na voljo nacionalne inšpektorje, ki so usposobljeni za sodelovanje pri inšpekcijskih pregledih, ki jih ta izvaja, vključno s fazama priprave in poročanja.

2.   Nacionalni inšpektor ne sodeluje pri inšpekcijskih pregledih, ki jih Komisija izvaja v državi članici, v kateri je zaposlen.

3.   Vsaka država članica pošlje Komisiji seznam nacionalnih inšpektorjev, ki jih Komisija lahko povabi k sodelovanju pri svojih inšpekcijskih pregledih.

Ta seznam se vsako leto posodobi najkasneje do konca junija.

4.   Komisija odboru, ustanovljenemu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 725/2004 (v nadaljnjem besedilu „odbor“), sporoči sezname iz prvega pododstavka odstavka 3 tega člena.

5.   Kadar Komisija meni, da je potrebna udeležba nacionalnega inšpektorja na posebnem inšpekcijskem pregledu Komisije, od držav članic zahteva podatke o razpoložljivosti nacionalnih inšpektorjev za izvajanje navedenega pregleda. Te zahteve se običajno vložijo osem tednov pred začetkom inšpekcijskega pregleda.

6.   V skladu s pravili Skupnosti stroške sodelovanja nacionalnih inšpektorjev pri inšpekcijskih pregledih Komisije krije Komisija.

Člen 6

Tehnična podpora Evropske agencije za pomorsko varnost pri inšpekcijskih pregledih Komisije

Pri zagotavljanju tehnične podpore Komisiji v skladu s členom 2(b)(iv) Uredbe (ES) št. 1406/2002 da Evropska agencija za pomorsko varnost na voljo tehnične izvedence za sodelovanje pri inšpekcijskih pregledih Komisije, vključno s fazama priprave in poročanja.

Člen 7

Izpolnjevanje pogojev in usposabljanje za inšpektorja Komisije

1.   Inšpektorji Komisije imajo ustrezne kvalifikacije, kar vključuje zadostne teoretične in praktične izkušnje na področju pomorske varnosti. To običajno vključuje:

| (a) | dobro razumevanje pomorske varnosti in njenega izvajanja v dejavnostih, ki jih pregledujejo; |
| --- | --- |

(a)

dobro razumevanje pomorske varnosti in njenega izvajanja v dejavnostih, ki jih pregledujejo;

| (b) | aktivno znanje o tehnologiji in tehnikah varovanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivno znanje o tehnologiji in tehnikah varovanja;

| (c) | poznavanje inšpekcijskih načel, postopkov in tehnik; |
| --- | --- |

(c)

poznavanje inšpekcijskih načel, postopkov in tehnik;

| (d) | aktivno znanje o operacijah, ki jih pregledujejo. |
| --- | --- |

(d)

aktivno znanje o operacijah, ki jih pregledujejo.

2.   Inšpektorji Komisije morajo uspešno zaključiti usposabljanje za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije, da bi izpolnjevali pogoje zanje.

V primeru nacionalnih inšpektorjev potrebno usposabljanje za opravljanje nalog inšpektorjev Komisije:

| (a) | akreditira Komisija; |
| --- | --- |

(a)

akreditira Komisija;

| (b) | je začetno in periodično; |
| --- | --- |

(b)

je začetno in periodično;

| (c) | zagotavlja raven izvajanja, ki omogoča preverjanje izvajanja varnostnih ukrepov v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004 in Direktivo 2005/65/ES. |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja raven izvajanja, ki omogoča preverjanje izvajanja varnostnih ukrepov v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004 in Direktivo 2005/65/ES.

3.   Komisija zagotovi, da njeni inšpektorji izpolnjujejo merila iz odstavkov 1 in 2.

POGLAVJE III

POSTOPKI ZA IZVAJANJE INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV KOMISIJE

Člen 8

Obveščanje o inšpekcijskih pregledih

1.   Komisija najmanj šest tednov pred inšpekcijskim pregledom obvesti kontaktno točko države članice, na ozemlju katere bo potekal pregled. Pri odzivu na izredne dogodke se čas za obvestilo lahko skrajša.

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da ostane obvestilo o inšpekcijskem pregledu zaupno, da se prepreči oviranje izvajanja inšpekcijskega pregleda.

2.   Kontaktna točka se predhodno obvesti o obsegu inšpekcijskega pregleda Komisije.

Kadar gre za inšpekcijski pregled pristaniške infrastrukture, se kontaktni točki sporoči:

| (a) | ali bo inšpekcijski pregled vključeval ladje, ki so v času pregleda v navedeni pristaniški infrastrukturi ali drugje v pristanišču, in |
| --- | --- |

(a)

ali bo inšpekcijski pregled vključeval ladje, ki so v času pregleda v navedeni pristaniški infrastrukturi ali drugje v pristanišču, in

| (b) | ali bo inšpekcijski pregled vključeval spremljanje izvajanja direktive v pristanišču v skladu s členom 13(2) Direktive 2005/65/ES. |
| --- | --- |

(b)

ali bo inšpekcijski pregled vključeval spremljanje izvajanja direktive v pristanišču v skladu s členom 13(2) Direktive 2005/65/ES.

Za namene točke (b) pomeni „spremljanje“ preverjanje, ali države članice in njihova pristanišča, ki so bila sporočena Komisiji v skladu s členom 12 Direktive 2005/65/ES, izvajajo določbe Direktive 2005/65/ES. Spremljanje pomeni predvsem preverjanje, ali so bile pri ocenjevanju varnosti pristanišč in pripravi varnostnih načrtov upoštevane vse določbe iz Direktive 2005/65/ES ter ali so ukrepi, uvedeni na podlagi te direktive, skladni z določbami iz Uredbe (ES) št. 725/2004 za pristaniško infrastrukturo v zadevnem pristanišču.

3.   Kontaktna točka:

| (a) | obvesti o inšpekcijskem pregledu ustrezne pristojne organe v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

obvesti o inšpekcijskem pregledu ustrezne pristojne organe v državi članici;

| (b) | uradno obvesti Komisijo o teh ustreznih pristojnih organih. |
| --- | --- |

(b)

uradno obvesti Komisijo o teh ustreznih pristojnih organih.

4.   Kontaktna točka najmanj 24 ur pred inšpekcijskim pregledom sporoči Komisiji ime države zastave in številko Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ladij, ki bodo med pregledom predvidoma v pristaniški infrastrukturi ali pristanišču, ki se sporoči v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2.

5.   Če je izvedljivo, kadar je država zastave država članica, Komisija obvesti njeno kontaktno točko, da bo ladja morda pregledana, ko bo v pristaniški infrastrukturi.

6.   Kadar inšpekcijski pregled pristaniške infrastrukture v državi članici vključuje ladjo, katere država zastave je navedena država članica, se kontaktna točka poveže s Komisijo, da potrdi, ali bo ladja med inšpekcijskim pregledom v pristaniški infrastrukturi ali ne.

7.   Če ladja, ki je bila predhodno določena za inšpekcijski pregled, med inšpekcijskim pregledom pristaniške infrastrukture ne bo zasidrana v pristanišču, se Komisija in koordinator, imenovan v skladu s členom 9(3) dogovorita, katera ladja bo pregledana namesto nje. Ta ladja se lahko nahaja v drugi pristaniški infrastrukturi znotraj pristanišča. V teh primerih se še vedno uporabljata odstavka 5 in 8.

8.   Inšpekcijski pregledi Komisije se izvajajo pod okriljem države članice pristaniške infrastrukture, ki izvaja ukrepe v zvezi z nadzorom in skladnostjo po pravilu 9 posebnih ukrepov za povečanje pomorske varnosti iz Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju z njenimi spremembami (SOLAS), kadar:

| (a) | država zastave ladje ni država članica ali |
| --- | --- |

(a)

država zastave ladje ni država članica ali

| (b) | ladja ni vključena v sporočilo iz odstavka 4 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

ladja ni vključena v sporočilo iz odstavka 4 tega člena.

9.   Ob predložitvi obvestila o inšpekcijskem pregledu kontaktni točki se lahko predloži skupaj z zahtevo za dokumente iz člena 4(2) tudi vprašalnik pred inšpekcijskim pregledom, ki ga izpolnijo ustrezni pristojni organi.

Obvestilo navaja datum, do katerega je treba Komisiji vrniti izpolnjeni vprašalnik in dokumente iz člena 4(2).

Člen 9

Priprava na inšpekcijske preglede

1.   Inšpektorji Komisije se na pregled pripravijo, da bi zagotovili njegovo učinkovitost, natančnost in doslednost.

2.   Komisija pošlje kontaktni točki imena svojih inšpektorjev, ki jih pooblasti za opravljanje inšpekcijskega pregleda, in druge ustrezne podatke. Ta imena vključujejo ime vodje skupine za inšpekcijski pregled, ki je inšpektor v službi Komisije.

3.   Kontaktna točka za vsak inšpekcijski pregled zagotovi, da je imenovan koordinator, ki poskrbi za praktične ukrepe, povezane z izvajanjem načrtovanega inšpekcijskega pregleda. Vodja skupine je med inšpekcijskim pregledom prva kontaktna oseba koordinatorja.

Člen 10

Izvajanje inšpekcijskih pregledov

1.   Spremljanje, kako države članice izvajajo zahteve pomorske varnosti iz Uredbe (ES) št. 725/2004, poteka po standardni metodologiji.

2.   Države članice zagotovijo inšpektorjem Komisije spremstvo med celotnim pregledom.

3.   Pri pregledu ladje v pristaniški infrastrukturi, katere država zastave ni država članica pristaniške infrastrukture, država članica pristaniške infrastrukture zagotovi, da inšpektorje Komisije med inšpekcijskim pregledom ladje spremlja uradnik organa iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 725/2004.

4.   Inšpektorji Komisije nosijo osebno izkaznico, ki jih pooblašča za izvajanje inšpekcijskih pregledov v imenu Komisije. Države članice zagotovijo, da je inšpektorjem Komisije omogočen vstop na vsa območja, kamor morajo vstopiti zaradi pregleda.

5.   Preskus se opravi samo po obvestilu kontaktni točki in z njenim soglasjem o njegovem področja uporabe in namenu. Kontaktna točka poskrbi za potrebno usklajevanje z zadevnimi pristojnimi organi.

6.   Brez poseganja v člen 11 inšpektorji Komisije na kraju samem ustno sporočijo neuraden povzetek opažanj preiskave, kadar koli je to primerno in izvedljivo.

Pred zaključkom poročila o pregledu v skladu s členom 11 te uredbe se zadevni kontaktni točki takoj sporoči vsaka večja neskladnost z Uredbo (ES) št. 725/2004 ali Direktivo 2005/65/ES, ki je ugotovljena med inšpekcijskim pregledom Komisije.

Kadar pa inšpektor Komisije, ki opravi inšpekcijski pregled ladje, ugotovi veliko neskladnost, ki zahteva ukrepanje v skladu s členom 16, vodja skupine takoj obvesti kontaktno točko države članice, ki je država pristanišča.

Člen 11

Poročilo o inšpekcijskem pregledu

1.   V šestih tednih po končanem inšpekcijskem pregledu Komisija pošlje državi članici poročilo o inšpekcijskem pregledu. To poročilo o pregledu lahko vsebuje rezultate spremljanja izvajanja direktive v pristanišču v skladu s členom 8(2)(b).

2.   Kadar se med inšpekcijskim pregledom pristaniške infrastrukture pregleda ladja, se ustrezni deli poročila o pregledu pošljejo tudi državi članici, ki je država zastave, če to ni ista država članica kot tista, v kateri je bil opravljen inšpekcijski pregled.

3.   Država članica sporoči pregledanim subjektom ustrezna opažanja na podlagi inšpekcijskega pregleda. Vendar se samo poročilo o pregledu ne pošlje pregledanim subjektom.

4.   Poročilo podrobno podaja opažanja iz inšpekcijskega pregleda in navaja morebitne neskladnosti ali večje neskladnosti z Uredbo (ES) št. 725/2004 ali Direktivo 2005/65/ES.

Lahko vsebuje priporočila glede korektivnih ukrepov.

5.   Pri ocenjevanju izvajanja Uredbe (ES) št. 725/2004 in Direktive 2005/65/ES se za vsako opažanje v poročilu uporabi ena od naslednjih ocen:

| (a) | skladnost; |
| --- | --- |

(a)

skladnost;

| (b) | skladnost, vendar je zaželeno izboljšanje; |
| --- | --- |

(b)

skladnost, vendar je zaželeno izboljšanje;

| (c) | neskladnost; |
| --- | --- |

(c)

neskladnost;

| (d) | večja neskladnost; |
| --- | --- |

(d)

večja neskladnost;

| (e) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(e)

se ne uporablja;

| (f) | nepotrjeno. |
| --- | --- |

(f)

nepotrjeno.

Člen 12

Odgovor države članice

1.   V treh mesecih po datumu oddaje poročila o pregledu država članica predloži Komisiji pisni odgovor na poročilo, ki:

| (a) | obravnava opažanja in priporočila ter |
| --- | --- |

(a)

obravnava opažanja in priporočila ter

| (b) | navaja akcijski načrt, ki določa ukrepe in roke za odpravo kakršnih koli ugotovljenih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(b)

navaja akcijski načrt, ki določa ukrepe in roke za odpravo kakršnih koli ugotovljenih pomanjkljivosti.

2.   Kadar poročilo o pregledu ne ugotavlja nobenih neskladnosti ali večjih neskladnosti z Uredbo (ES) št. 725/2004 ali Direktivo 2005/65/ES, odgovor ni potreben.

Člen 13

Ukrepi Komisije

1.   Po prejemu odgovora države članice lahko Komisija v primeru neskladnosti ali večje neskladnosti z Uredbo (ES) št. 725/2004 ali Direktivo 2005/65/ES sprejme katerega koli od naslednjih ukrepov:

| (a) | državi članici predloži pripombe ali zahteva dodatna pojasnila k celotnemu odgovoru ali njegovemu delu; |
| --- | --- |

(a)

državi članici predloži pripombe ali zahteva dodatna pojasnila k celotnemu odgovoru ali njegovemu delu;

| (b) | izvaja nadaljnji pregled ali spremljanje, katerega namen je preveriti izvajanje korektivnih ukrepov, pri čemer mora takšen pregled najaviti najmanj dva tedna pred njegovim začetkom; |
| --- | --- |

(b)

izvaja nadaljnji pregled ali spremljanje, katerega namen je preveriti izvajanje korektivnih ukrepov, pri čemer mora takšen pregled najaviti najmanj dva tedna pred njegovim začetkom;

| (c) | proti zadevni državi članici sproži postopek za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

(c)

proti zadevni državi članici sproži postopek za ugotavljanje kršitev.

2.   Kadar je treba opraviti nadaljnji inšpekcijski pregled ladje, če je mogoče, država članica, ki je država zastave, sporoči Komisiji prihodnja pristanišča, kjer namerava pristati ladja, tako da Komisija lahko odloči, kje in kdaj se izvede nadaljnji inšpekcijski pregled.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Občutljive informacije

Brez poseganja v člen 13 Uredbe (ES) št. 725/2004 in člen 16 Direktive 2005/65/ES Komisija obravnava občutljive informacije v zvezi z inšpekcijskimi pregledi kot zaupne.

Člen 15

Program inšpekcijskih pregledov Komisije

1.   Komisija se glede prednostnih nalog pri izvajanju programa inšpekcijskih pregledov posvetuje z odborom.

2.   Komisija redno obvešča odbor o izvajanju svojega programa inšpekcijskih pregledov in o rezultatih inšpekcijskih pregledov.

Člen 16

Obveščanje držav članic o večjih neskladnostih

Če inšpekcijski pregled odkrije večjo neskladnost z Uredbo (ES) št. 725/2004 ali Direktivo 2005/65/ES, za katero se šteje, da ima pomemben vpliv na splošno raven pomorske varnosti v Skupnosti, Komisija obvesti druge države članice takoj, ko predloži poročilo o pregledu zadevni državi članici.

Ko se na način, ki ga Komisija oceni kot zadovoljivega, popravi večja neskladnost, ki je bila sporočena drugim državam članicam v skladu s tem členom, Komisija o tem takoj obvesti druge države članice.

Člen 17

Ponovni pregled

Komisija redno pregleduje svoj sistem inšpekcijskih pregledov in zlasti njegovo učinkovitost.

Člen 18

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 884/2005 se razveljavi.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. aprila 2008

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

1

(2)  UL L 310, 25.11.2005, str. 28.

2

(3)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2038/2006 (UL L 394, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 148, 11.6.2005, str. 25.

4

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. marca 2008

o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1005)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/291/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (1) in zlasti člena 20(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (2) za omogočanje statističnih ugotovitev v znanstvene namene vzpostavlja pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče odobriti dostop do zaupnih podatkov, poslanih organu Skupnosti, in pravila sodelovanja med Skupnostjo in državnimi organi za olajšanje takega dostopa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (2) za omogočanje statističnih ugotovitev v znanstvene namene vzpostavlja pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče odobriti dostop do zaupnih podatkov, poslanih organu Skupnosti, in pravila sodelovanja med Skupnostjo in državnimi organi za olajšanje takega dostopa.

| (2) | Odločba Komisije 2004/452/ES (3) je določila seznam organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2004/452/ES (3) je določila seznam organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene.

| (3) | Direktorat za raziskave, študije in statistiko (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) pri ministrstvu za delo, delovna razmerja in solidarnost, Pariz, Francija, The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, ZDA in Finski center za pokojnine (Eläketurvakeskus – ETK), Finska, je treba obravnavati kot organe, ki izpolnjujejo zahtevane pogoje, in jih je zato treba dodati na seznam agencij, organizacij in institucij iz člena 3(1)(c) Uredbe (ES) št. 831/2002. |
| --- | --- |

(3)

Direktorat za raziskave, študije in statistiko (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) pri ministrstvu za delo, delovna razmerja in solidarnost, Pariz, Francija, The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, ZDA in Finski center za pokojnine (Eläketurvakeskus – ETK), Finska, je treba obravnavati kot organe, ki izpolnjujejo zahtevane pogoje, in jih je zato treba dodati na seznam agencij, organizacij in institucij iz člena 3(1)(c) Uredbe (ES) št. 831/2002.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za zaupnost statističnih podatkov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za zaupnost statističnih podatkov –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2004/452/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. marca 2008

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 133, 18.5.2002, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1000/2007 (UL L 226, 30.8.2007, str. 7).

2

(3)  UL L 156, 30.4.2004, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2008/52/ES (UL L 13, 16.1.2008, str. 29).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

ORGANI, KATERIH RAZISKOVALCI IMAJO DOSTOP DO ZAUPNIH PODATKOV V ZNANSTVENE NAMENE

Evropska centralna banka

Španska centralna banka

Italijanska centralna banka

University of Cornell (zvezna država New York, Združene države Amerike)

Department of Political Science, Baruch College, New York City University (zvezna država New York, Združene države Amerike)

Nemška centralna banka

Oddelek za analizo politike zaposlovanja, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti Evropske komisije

University of Tel Aviv (Izrael)

Svetovna banka

Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs at Princeton University, New Jersey, Združene države Amerike

The University of Chicago (UofC), Illinois, Združene države Amerike

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD)

Family and Labour Studies Division of Statistics Canada, Ottawa, Ontario, Kanada

Enota ‚Ekonometrija in statistična podpora boju proti goljufijam (ESAF)‘, Generalni direktorat Evropske komisije Skupno raziskovalno središče

Enota ‚Podpora evropskemu raziskovalnemu prostoru (SERA)‘, Generalni direktorat Evropske komisije Skupno raziskovalno središče

Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada

University of Illinois at Chicago (UIC), Chicago, ZDA

Rady School of Management at the University of California, San Diego, ZDA

Direktorat za raziskave, študije in statistiko (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques - DARES) pri ministrstvu za delo, delovna razmerja in solidarnost, Pariz, Francija

The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, ZDA

Finski center za pokojnine, (Eläketurvakeskus – ETK), Finska“

---

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/14

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2008

o določitvi, da Črno morje in z njim povezani rečni sistemi niso naravni habitat za evropsko jeguljo za namene Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1217)

(Besedilo v bolgarskem, češkem, italijanskem, madžarskem, nemškem, poljskem, romunskem, slovaškem in slovenskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/292/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007 z dne 18. septembra 2007 o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje (1) in zlasti člena 1(2) Uredbe,

po posvetovanju z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1100/2007 vzpostavlja okvir za zaščito in trajnostno uporabo staleža evropske jegulje v vodah Skupnosti ter obalnih lagunah, estuarijih, rekah in z njimi povezanih celinskih vodah držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1100/2007 vzpostavlja okvir za zaščito in trajnostno uporabo staleža evropske jegulje v vodah Skupnosti ter obalnih lagunah, estuarijih, rekah in z njimi povezanih celinskih vodah držav članic.

| (2) | Države članice morajo opredeliti in določiti posamezna povodja, ki ležijo na njihovem nacionalnem ozemlju in so naravni habitati za evropsko jeguljo. Za vsako povodje za jegulje morajo države članice pripraviti načrt za upravljanje z jeguljami. |
| --- | --- |

(2)

Države članice morajo opredeliti in določiti posamezna povodja, ki ležijo na njihovem nacionalnem ozemlju in so naravni habitati za evropsko jeguljo. Za vsako povodje za jegulje morajo države članice pripraviti načrt za upravljanje z jeguljami.

| (3) | Ker evropska jegulja živi v Črnem morju in z njim povezanih rečnih sistemih v manjšem številu, ni gotovo, ali so te vode naravni habitat za navedeno živalsko vrsto. |
| --- | --- |

(3)

Ker evropska jegulja živi v Črnem morju in z njim povezanih rečnih sistemih v manjšem številu, ni gotovo, ali so te vode naravni habitat za navedeno živalsko vrsto.

| (4) | Uredba (ES) št. 1100/2007 Komisiji daje pooblastila za določitev, ali so Črno morje in z njim povezani rečni sistemi naravni habitat, za katerega se zahteva izvajanje ukrepov za obnovo staleža. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 1100/2007 Komisiji daje pooblastila za določitev, ali so Črno morje in z njim povezani rečni sistemi naravni habitat, za katerega se zahteva izvajanje ukrepov za obnovo staleža.

| (5) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo je Komisiji svetoval, da je Črno morje in z njim povezani rečni sistemi na skrajni meji območja razširjenosti evropske jegulje ter da je bila naravna prisotnost jegulje pred večjo naseljenostjo sporadična. Gostota evropske jegulje je bila pred večjo naseljenostjo prenizka, da bi bil mogoč ribolov v kateri koli življenjski fazi jegulje. |
| --- | --- |

(5)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo je Komisiji svetoval, da je Črno morje in z njim povezani rečni sistemi na skrajni meji območja razširjenosti evropske jegulje ter da je bila naravna prisotnost jegulje pred večjo naseljenostjo sporadična. Gostota evropske jegulje je bila pred večjo naseljenostjo prenizka, da bi bil mogoč ribolov v kateri koli življenjski fazi jegulje.

| (6) | Ni verjetno, da bi večja količina staleža jegulje v rekah, ki so povezane s Črnim morjem, dosegla zrelost in se selila na drstenje v Sargaško morje. Hkrati ni verjetno, da bi se večja količina mladih jegulj selila v reke, povezane s Črnim morjem, tam dosegla zrelost in se selila na drstišča. |
| --- | --- |

(6)

Ni verjetno, da bi večja količina staleža jegulje v rekah, ki so povezane s Črnim morjem, dosegla zrelost in se selila na drstenje v Sargaško morje. Hkrati ni verjetno, da bi se večja količina mladih jegulj selila v reke, povezane s Črnim morjem, tam dosegla zrelost in se selila na drstišča.

| (7) | Vsakršna možna korist za stalež evropske jegulje, ki bi bila posledica ukrepov za obnovo staleža v Črnem morju in z njim povezanih rečnih sistemov, bi bila zanemarljiva in nesorazmerno nizka v primerjavi z upravnim in finančnim bremenom, ki bi bilo naloženo zadevnim državam članicam. |
| --- | --- |

(7)

Vsakršna možna korist za stalež evropske jegulje, ki bi bila posledica ukrepov za obnovo staleža v Črnem morju in z njim povezanih rečnih sistemov, bi bila zanemarljiva in nesorazmerno nizka v primerjavi z upravnim in finančnim bremenom, ki bi bilo naloženo zadevnim državam članicam.

| (8) | Zato mora biti določeno, da Črno morje in z njim povezani rečni sistemi niso naravni habitat za evropsko jeguljo za namene Uredbe (ES) št. 1100/2007. |
| --- | --- |

(8)

Zato mora biti določeno, da Črno morje in z njim povezani rečni sistemi niso naravni habitat za evropsko jeguljo za namene Uredbe (ES) št. 1100/2007.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Črno morje in z njim povezani rečni sistemi niso naravni habitat za evropsko jeguljo za namene Uredbe (ES) št. 1100/2007.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Italijansko republiko, Republiko Madžarsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Romunijo, Republiko Slovenijo in Slovaško republiko.

V Bruslju, 4. aprila 2008

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 248, 22.9.2007, str. 17.

1

---

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2008

o spremembi Odločbe 2006/784/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov v Franciji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1235)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/293/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3220/84 z dne 13. novembra 1984 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2006/784/ES (2) je odobrenih pet metod (Capteur Gras/Maigre — Sydel (CGM), CSB Ultra-Meater, ročna metoda (ZP), Autofom, UltraFom 300) za razvrščanje prašičjih trupov v Franciji. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2006/784/ES (2) je odobrenih pet metod (Capteur Gras/Maigre — Sydel (CGM), CSB Ultra-Meater, ročna metoda (ZP), Autofom, UltraFom 300) za razvrščanje prašičjih trupov v Franciji.

| (2) | Francija je Komisijo prosila za odobritev dveh novih metod za razvrščanje prašičjih trupov in predložila rezultate svojih preskusov razseka v drugem delu protokola iz člena 3(3) Uredbe Komisije (EGS) št. 2967/85 z dne 24. oktobra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (3). |
| --- | --- |

(2)

Francija je Komisijo prosila za odobritev dveh novih metod za razvrščanje prašičjih trupov in predložila rezultate svojih preskusov razseka v drugem delu protokola iz člena 3(3) Uredbe Komisije (EGS) št. 2967/85 z dne 24. oktobra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (3).

| (3) | Preučitev tega zahtevka je pokazala, da so pogoji za odobritev teh metod razvrščanja izpolnjeni. |
| --- | --- |

(3)

Preučitev tega zahtevka je pokazala, da so pogoji za odobritev teh metod razvrščanja izpolnjeni.

| (4) | Odločbo 2006/784/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2006/784/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za prašičje meso – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za prašičje meso –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2006/784/ES se spremeni:

| 1. | Prvemu odstavku člena 1 se dodata naslednji točki (f) in (g):






  „(f) | naprava, imenovana CSB Image-Meater, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobno opredeljene v delu 6 Priloge; |
| --- | --- | --- |

1.

Prvemu odstavku člena 1 se dodata naslednji točki (f) in (g):

„(f)

naprava, imenovana CSB Image-Meater, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobno opredeljene v delu 6 Priloge;

| (g) | naprava, imenovana VCS 2000, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobno opredeljene v delu 7 Priloge.“ |
| --- | --- |

(g)

naprava, imenovana VCS 2000, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobno opredeljene v delu 7 Priloge.“

| 2. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 4. aprila 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 301, 20.11.1984, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3513/93 (UL L 320, 22.12.1993, str. 5).

1

(2)  UL L 318, 17.11.2006, str. 27. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2007/510/ES (UL L 187, 19.7.2007, str. 47).

2

(3)  UL L 285, 25.10.1985, str. 39. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1197/2006 (UL L 217, 8.8.2006, str. 6).

3

---

PRILOGA

V Prilogi k Odločbi 2006/784/ES se dodata naslednja dela 6 in 7:

„DEL 6

CSB Image-Meater

| 1. | Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano CSB Image-Meater. |
| --- | --- |

1.

Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano CSB Image-Meater.

| 2. | Glavni sestavni deli naprave CSB Image-Meater so video kamera, osebni računalnik, opremljen s kartico za analiziranje slike, zaslon, tiskalnik, krmilni mehanizem, mehanizem za razvrščanje in vmesniki. Vseh enajst spremenljivk za napravo Image-Meater se meri na črti razkola: centralna enota pretvori izmerjene vrednosti v oceno deleža mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Glavni sestavni deli naprave CSB Image-Meater so video kamera, osebni računalnik, opremljen s kartico za analiziranje slike, zaslon, tiskalnik, krmilni mehanizem, mehanizem za razvrščanje in vmesniki. Vseh enajst spremenljivk za napravo Image-Meater se meri na črti razkola: centralna enota pretvori izmerjene vrednosti v oceno deleža mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupov se izračuna po naslednji formuli:






  Ŷ = | 64,40 – 0,129 G – 0,187 MG – 0,068 VaG + 0,003 VbG – 0,368 EG + 0,036 V + 0,032 MV – 0,024 VaV + 0,034 VbV – 0,024 VcV + 0,022 VdV |
| --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupov se izračuna po naslednji formuli:

Ŷ =

64,40 – 0,129 G – 0,187 MG – 0,068 VaG + 0,003 VbG – 0,368 EG + 0,036 V + 0,032 MV – 0,024 VaV + 0,034 VbV – 0,024 VcV + 0,022 VdV

kjer je:

| Ŷ | = | ocenjeni odstotek mesnatosti trupa; |
| --- | --- | --- |
| G | = | debelina slanine po metodi ZP: najmanjša debelina slanine (vključno s kožo), ki pokriva mišico gluteus medius (v milimetrih); |
| MG | = | povprečna debelina slanine nad mišico gluteus medius (v milimetrih); |
| VaG | = | povprečna debelina slanine nad ledvenim vretencem ‚a‘ (v milimetrih); |
| VbG | = | povprečna debelina slanine nad ledvenim vretencem ‚b‘ (v milimetrih); |
| EG | = | povprečna debelina slanine v zunanjem podkožnem sloju slanine nad ledvenimi vretenci ‚a‘ do ‚d‘ (v milimetrih); |
| V | = | debelina mišice po metodi ZP: najmanjša debelina mišice med prednjim koncem mišice gluteus medius in hrbtnim delom medularnega kanala (v milimetrih); |
| MV | = | povprečna debelina ledvenih mišic in mišice gluteus medius (v milimetrih); |
| VaV | = | povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚a‘ (v milimetrih); |
| VbV | = | povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚b‘ (v milimetrih); |
| VcV | = | povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚c‘ (v milimetrih); |
| VdV | = | povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚d‘ (v milimetrih). |

Ŷ

=

ocenjeni odstotek mesnatosti trupa;

G

=

debelina slanine po metodi ZP: najmanjša debelina slanine (vključno s kožo), ki pokriva mišico gluteus medius (v milimetrih);

MG

=

povprečna debelina slanine nad mišico gluteus medius (v milimetrih);

VaG

=

povprečna debelina slanine nad ledvenim vretencem ‚a‘ (v milimetrih);

VbG

=

povprečna debelina slanine nad ledvenim vretencem ‚b‘ (v milimetrih);

EG

=

povprečna debelina slanine v zunanjem podkožnem sloju slanine nad ledvenimi vretenci ‚a‘ do ‚d‘ (v milimetrih);

V

=

debelina mišice po metodi ZP: najmanjša debelina mišice med prednjim koncem mišice gluteus medius in hrbtnim delom medularnega kanala (v milimetrih);

MV

=

povprečna debelina ledvenih mišic in mišice gluteus medius (v milimetrih);

VaV

=

povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚a‘ (v milimetrih);

VbV

=

povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚b‘ (v milimetrih);

VcV

=

povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚c‘ (v milimetrih);

VdV

=

povprečna debelina mišic nad ledvenim vretencem ‚d‘ (v milimetrih).

Ta formula velja za trupe, ki tehtajo med 45 in 125 kilogrami.

DEL 7

VCS 2000

| 1. | Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano VCS 2000. |
| --- | --- |

1.

Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano VCS 2000.

| 2. | Naprava VCS 2000 temelji na analizi digitalne video slike. Glavni sestavni deli so tri kamere, svetilke, računalnik za analizo slike, osebni računalnik v vlogi strežnika in enota za pozicioniranje. Na prvem položaju ena kamera posname sliko zunanjega dela slanine. Na drugem položaju dve kameri posnameta slike na črti razkola. Iz slik se pridobi 40 spremenljivk. Te spremenljivke so predvsem debeline, širine, dolžine in površine. Centralna enota pretvori izmerjene vrednosti v oceno deleža mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava VCS 2000 temelji na analizi digitalne video slike. Glavni sestavni deli so tri kamere, svetilke, računalnik za analizo slike, osebni računalnik v vlogi strežnika in enota za pozicioniranje. Na prvem položaju ena kamera posname sliko zunanjega dela slanine. Na drugem položaju dve kameri posnameta slike na črti razkola. Iz slik se pridobi 40 spremenljivk. Te spremenljivke so predvsem debeline, širine, dolžine in površine. Centralna enota pretvori izmerjene vrednosti v oceno deleža mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupov se izračuna na podlagi 40 spremenljivk po naslednji formuli:






  Ŷ = | 122,458 + 0,05805 * X1 + 0,01449 * X2 – 0,02996 * X3 – 0,001585 * X4 – 39,297 * X5 – 47,553 * X6 + 38,877 * X7 – 0,1013 * X8 + 0,00004308 * X9 – 817,242 * X10 + 10,135 * X11 + 15,277 * X12 – 25,777 * X13 – 90,738 * X14 + 0,0005792 * X15 + 2,743 * X16 – 0,06866 * X17 + 3,511 * X18 – 0,1681 * X19 – 0,007867 * X20 – 0,1082 * X21 – 0,01290 * X22 + 0,02957 * X23 + 0,03856 * X24 – 0,003353 * X25 – 0,03378 * X26 – 0,01661 * X27 + 2,368 * X28 – 0,3133 * X29 – 0,01386 * X30 – 0,02100 * X31 – 0,01908 * X32 – 0,02442 * X33 + 0,06009 * X34 – 0,007792 * X35 – 2,598 * X36 – 7,632 * X37 – 0,004848 * X38 – 0,9099 * X39 – 20,514 * X40 |
| --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupov se izračuna na podlagi 40 spremenljivk po naslednji formuli:

Ŷ =

122,458 + 0,05805 * X1 + 0,01449 * X2 – 0,02996 * X3 – 0,001585 * X4 – 39,297 * X5 – 47,553 * X6 + 38,877 * X7 – 0,1013 * X8 + 0,00004308 * X9 – 817,242 * X10 + 10,135 * X11 + 15,277 * X12 – 25,777 * X13 – 90,738 * X14 + 0,0005792 * X15 + 2,743 * X16 – 0,06866 * X17 + 3,511 * X18 – 0,1681 * X19 – 0,007867 * X20 – 0,1082 * X21 – 0,01290 * X22 + 0,02957 * X23 + 0,03856 * X24 – 0,003353 * X25 – 0,03378 * X26 – 0,01661 * X27 + 2,368 * X28 – 0,3133 * X29 – 0,01386 * X30 – 0,02100 * X31 – 0,01908 * X32 – 0,02442 * X33 + 0,06009 * X34 – 0,007792 * X35 – 2,598 * X36 – 7,632 * X37 – 0,004848 * X38 – 0,9099 * X39 – 20,514 * X40

kjer je:

Ŷ = ocenjeni odstotek mesnatosti trupa;

X1, X2, ... X40 so spremenljivke, ki jih izmeri VCS 2000.

Opis spremenljivk in statistične metode je v delu II protokola, ki ga je Francija poslala Komisiji v skladu s členom 3(3) Uredbe (EGS) št. 2967/85.

Ta formula velja za trupe, ki tehtajo med 45 in 125 kilogrami.“

---

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/19

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. aprila 2008

o usklajenih pogojih glede uporabe spektra za izvajanje mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1256)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/294/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Strateški okvir i2010 za evropsko informacijsko družbo (2) spodbuja odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo v Evropski uniji ter poudarja pomen IKT kot gonilne sile vključevanja in kakovosti življenja. Razvoj dodatnih komunikacijskih sredstev lahko pozitivno vpliva na delovno produktivnost in rast trga mobilne telefonije. |
| --- | --- |

(1)

Strateški okvir i2010 za evropsko informacijsko družbo (2) spodbuja odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo v Evropski uniji ter poudarja pomen IKT kot gonilne sile vključevanja in kakovosti življenja. Razvoj dodatnih komunikacijskih sredstev lahko pozitivno vpliva na delovno produktivnost in rast trga mobilne telefonije.

| (2) | Aplikacije povezljivosti v letalih so že po naravi vseevropske, saj se uporabljajo zlasti za čezmejne polete znotraj in zunaj Skupnosti. Usklajen pristop za regulacijo mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) bo pripomogel k izvajanju ciljev enotnega trga. |
| --- | --- |

(2)

Aplikacije povezljivosti v letalih so že po naravi vseevropske, saj se uporabljajo zlasti za čezmejne polete znotraj in zunaj Skupnosti. Usklajen pristop za regulacijo mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) bo pripomogel k izvajanju ciljev enotnega trga.

| (3) | Uskladitev pravil o uporabi radijskega spektra v Skupnosti bo omogočila pravočasno uveljavitev in uporabo storitev MCA v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Uskladitev pravil o uporabi radijskega spektra v Skupnosti bo omogočila pravočasno uveljavitev in uporabo storitev MCA v Skupnosti.

| (4) | Komercialno delovanje storitev MCA se trenutno izvaja samo za sisteme GSM, ki delujejo v pasu 1 710–1 785 MHz za navzgornje povezave (oddaja terminal in sprejema bazna postaja) in v pasu 1 805–1 880 MHz za navzdolnje povezave (oddaja bazna postaja in sprejema terminal) v skladu s standardoma ETSI EN 301 502 in EN 301 511. Vendar se v prihodnosti lahko razširi na druge prizemne javne mobilne komunikacije ter deluje v skladu z drugimi standardi in na drugih frekvenčnih pasovih. |
| --- | --- |

(4)

Komercialno delovanje storitev MCA se trenutno izvaja samo za sisteme GSM, ki delujejo v pasu 1 710–1 785 MHz za navzgornje povezave (oddaja terminal in sprejema bazna postaja) in v pasu 1 805–1 880 MHz za navzdolnje povezave (oddaja bazna postaja in sprejema terminal) v skladu s standardoma ETSI EN 301 502 in EN 301 511. Vendar se v prihodnosti lahko razširi na druge prizemne javne mobilne komunikacije ter deluje v skladu z drugimi standardi in na drugih frekvenčnih pasovih.

| (5) | Na podlagi člena 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES je Komisija pooblastila (3) Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu „CEPT“) za izvajanje vseh dejavnosti, ki so potrebne za oceno posebnih težav v zvezi s tehnično združljivostjo letalskih sistemov GSM 1800 in številnih radijskih storitev, na katere bi sprememba lahko vplivala. Ta odločba temelji na tehničnih študijah, ki jih je v okviru pooblastila ES izvedla CEPT in ki so predstavljene v poročilu CEPT 016 (4). |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES je Komisija pooblastila (3) Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu „CEPT“) za izvajanje vseh dejavnosti, ki so potrebne za oceno posebnih težav v zvezi s tehnično združljivostjo letalskih sistemov GSM 1800 in številnih radijskih storitev, na katere bi sprememba lahko vplivala. Ta odločba temelji na tehničnih študijah, ki jih je v okviru pooblastila ES izvedla CEPT in ki so predstavljene v poročilu CEPT 016 (4).

| (6) | Sistem MCA, ki ga obravnava poročilo CEPT, je sestavljen iz omrežne krmilne enote (NCU) in bazne sprejemno-oddajne postaje na letalu (letalska BTS). Sistem je zasnovan tako, da signalov, ki jih oddajajo talni mobilni sistemi, ni mogoče zaznati znotraj letalske kabine in da uporabniški terminali na letalu oddajajo z najmanjšo močjo. Tehnični parametri za NCU in letalsko BTS so izvedeni iz teoretičnih modelov. |
| --- | --- |

(6)

Sistem MCA, ki ga obravnava poročilo CEPT, je sestavljen iz omrežne krmilne enote (NCU) in bazne sprejemno-oddajne postaje na letalu (letalska BTS). Sistem je zasnovan tako, da signalov, ki jih oddajajo talni mobilni sistemi, ni mogoče zaznati znotraj letalske kabine in da uporabniški terminali na letalu oddajajo z najmanjšo močjo. Tehnični parametri za NCU in letalsko BTS so izvedeni iz teoretičnih modelov.

| (7) | Spekter, ki ga uporabljajo prizemna mobilna elektronska komunikacijska omrežja, je zunaj področja uporabe te odločbe. Obravnavala ga bo Odločba Komisije o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve. |
| --- | --- |

(7)

Spekter, ki ga uporabljajo prizemna mobilna elektronska komunikacijska omrežja, je zunaj področja uporabe te odločbe. Obravnavala ga bo Odločba Komisije o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve.

| (8) | Odobritveni pogoji in pogoji za storitve MCA so tudi zunaj področja uporabe te odločbe. Usklajevanje nacionalnih pogojev za odobritev storitev MCA obravnava Priporočilo Komisije 2008/295/ES (5) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (6). |
| --- | --- |

(8)

Odobritveni pogoji in pogoji za storitve MCA so tudi zunaj področja uporabe te odločbe. Usklajevanje nacionalnih pogojev za odobritev storitev MCA obravnava Priporočilo Komisije 2008/295/ES (5) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (6).

| (9) | Oprema za storitve MCA iz te odločbe spada v področje uporabe Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (7). Domneve o skladnosti z osnovnimi zahtevami Direktive 1999/5/ES za opremo, ki se uporablja pri storitvah MCA v Evropski uniji, se lahko dokažejo na podlagi skladnosti z usklajenim standardom ETSI EN 302 480 ali z uporabo drugih postopkov za ocenjevanje skladnosti iz Direktive 1999/5/ES. |
| --- | --- |

(9)

Oprema za storitve MCA iz te odločbe spada v področje uporabe Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (7). Domneve o skladnosti z osnovnimi zahtevami Direktive 1999/5/ES za opremo, ki se uporablja pri storitvah MCA v Evropski uniji, se lahko dokažejo na podlagi skladnosti z usklajenim standardom ETSI EN 302 480 ali z uporabo drugih postopkov za ocenjevanje skladnosti iz Direktive 1999/5/ES.

| (10) | Težave v zvezi z varnostjo v zraku so nadvse pomembne, zato nobena določba v tej odločbi ne sme nasprotovati vzdrževanju minimalnih varnostnih pogojev v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(10)

Težave v zvezi z varnostjo v zraku so nadvse pomembne, zato nobena določba v tej odločbi ne sme nasprotovati vzdrževanju minimalnih varnostnih pogojev v zračnem prometu.

| (11) | Storitve MCA se omogočijo samo pod pogojem, da izpolnjujejo vse varnostne zahteve z ustreznimi spričevali o plovnosti in druge pomembne določbe o zračnem prometu ter zahteve glede elektronskih komunikacij. Spričevala o plovnosti, ki veljajo za celotno ozemlje Skupnosti, izdaja Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (8). |
| --- | --- |

(11)

Storitve MCA se omogočijo samo pod pogojem, da izpolnjujejo vse varnostne zahteve z ustreznimi spričevali o plovnosti in druge pomembne določbe o zračnem prometu ter zahteve glede elektronskih komunikacij. Spričevala o plovnosti, ki veljajo za celotno ozemlje Skupnosti, izdaja Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (8).

| (12) | Ta odločba ne obravnava vprašanj v zvezi s spektrom, ki se nanašajo na komunikacijske povezave med letalom, satelitsko vesoljsko postajo in tlemi, ki so prav tako potrebne za izvajanje storitve MCA. |
| --- | --- |

(12)

Ta odločba ne obravnava vprašanj v zvezi s spektrom, ki se nanašajo na komunikacijske povezave med letalom, satelitsko vesoljsko postajo in tlemi, ki so prav tako potrebne za izvajanje storitve MCA.

| (13) | Za namen zagotavljanja, da so pogoji iz te odločbe še vedno ustrezni, in zaradi hitrih sprememb na področju radijskega spektra, morajo nacionalne uprave, kadar je to mogoče, nadzorovati uporabo radijskega spektra z opremo za storitve MCA, da se omogoči aktivno pregledovanje te odločbe. Pri tem pregledovanju je treba upoštevati tehnološki napredek in preverjati, ali so začetne predpostavke glede izvajanja storitev MCA še vedno ustrezne. |
| --- | --- |

(13)

Za namen zagotavljanja, da so pogoji iz te odločbe še vedno ustrezni, in zaradi hitrih sprememb na področju radijskega spektra, morajo nacionalne uprave, kadar je to mogoče, nadzorovati uporabo radijskega spektra z opremo za storitve MCA, da se omogoči aktivno pregledovanje te odločbe. Pri tem pregledovanju je treba upoštevati tehnološki napredek in preverjati, ali so začetne predpostavke glede izvajanja storitev MCA še vedno ustrezne.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Namen te odločbe je uskladiti tehnične pogoje za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra za mobilne komunikacijske storitve na letalu v Skupnosti.

Ta odločba se uporablja brez poseganja v katere koli druge ustrezne določbe Skupnosti, zlasti v Uredbo (ES) št. 1702/2003 in Priporočilo 2008/295/ES.

Člen 2

V tej odločbi:

| 1. | „mobilne komunikacijske storitve na letalu (storitve MCA)“ so elektronske komunikacijske storitve, kot jih določa člen 2(c) Direktive 2002/21/ES, ki jih zagotavlja podjetje, ki letalskim potnikom zagotavlja uporabo javnih komunikacijskih omrežij med letom brez vzpostavitve neposredne zveze s prizemnimi mobilnimi omrežji; |
| --- | --- |

1.

„mobilne komunikacijske storitve na letalu (storitve MCA)“ so elektronske komunikacijske storitve, kot jih določa člen 2(c) Direktive 2002/21/ES, ki jih zagotavlja podjetje, ki letalskim potnikom zagotavlja uporabo javnih komunikacijskih omrežij med letom brez vzpostavitve neposredne zveze s prizemnimi mobilnimi omrežji;

| 2. | „brez motenj in brez zaščite“ pomeni, da se nobeni drugi radiokomunikacijski storitvi (napravi) ne sme povzročati škodljivih motenj in da ni mogoče zahtevati zaščite pred škodljivimi motnjami, ki izhajajo iz radiokomunikacijskih storitev; |
| --- | --- |

2.

„brez motenj in brez zaščite“ pomeni, da se nobeni drugi radiokomunikacijski storitvi (napravi) ne sme povzročati škodljivih motenj in da ni mogoče zahtevati zaščite pred škodljivimi motnjami, ki izhajajo iz radiokomunikacijskih storitev;

| 3. | „letalska bazna sprejemno-oddajna postaja (letalska BTS)“ je ena ali več mobilnih komunikacijskih postaj na letalu, ki podpirajo frekvenčne pasove in sisteme iz tabele 1 v Prilogi; |
| --- | --- |

3.

„letalska bazna sprejemno-oddajna postaja (letalska BTS)“ je ena ali več mobilnih komunikacijskih postaj na letalu, ki podpirajo frekvenčne pasove in sisteme iz tabele 1 v Prilogi;

| 4. | „omrežna krmilna enota (NCU)“ je oprema, nameščena na letalu, ki zagotavlja, da signalov, ki jih oddajajo talni mobilni komunikacijski sistemi iz tabele 2 v Prilogi, z dvigom šumnega praga v kabini ni mogoče zaznati v mobilnih komunikacijskih sprejemnih pasovih v kabini. |
| --- | --- |

4.

„omrežna krmilna enota (NCU)“ je oprema, nameščena na letalu, ki zagotavlja, da signalov, ki jih oddajajo talni mobilni komunikacijski sistemi iz tabele 2 v Prilogi, z dvigom šumnega praga v kabini ni mogoče zaznati v mobilnih komunikacijskih sprejemnih pasovih v kabini.

Člen 3

Čim prej, vendar najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te odločbe države članice za storitve MCA pripravijo frekvenčne pasove, navedene v tabeli 1 v Prilogi, brez motenj in brez zaščite, pod pogojem, da tovrstne storitve izpolnjujejo pogoje iz Priloge.

Člen 4

Države članice določijo najmanjšo višino nad tlemi za vsako oddajanje iz sistema MCA, ki deluje v skladu z oddelkom 3 Priloge.

Države članice lahko določijo večje najmanjše višine za delovanje MCA, če je to upravičeno zaradi nacionalnih topografskih in talnih pogojev za postavitev omrežja. Ti podatki se skupaj z ustrezno obrazložitvijo uradno sporočijo Komisiji v štirih mesecih po sprejetju te odločbe in objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Države članice obdržijo nadzor nad uporabo spektra za storitve MCA, zlasti glede dejanskih ali morebitnih škodljivih motenj in vseh zadevnih pogojev iz člena 3, in o svojih ugotovitvah obvestijo Komisijo ter ji tako po potrebi omogočijo pravočasno spreminjanje Odločbe.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 7. aprila 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  COM(2005) 229 konč., 1.6.2005.

2

(3)  Pooblastilo CEPT za mobilne komunikacijske storitve na letalu, 12.10.2006.

3

(4)  Poročilo CEPT Evropski komisiji kot odgovor na mandat ES glede mobilnih komunikacijskih storitev na krovu letala (MCA), 30.3.2007.

4

(5)  Glej stran 24 tega Uradnega lista.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 717/2007 (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

6

(7)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

(8)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 287/2008 (UL L 87, 29.3.2008, str. 3).

8

---

PRILOGA

1.   FREKVENČNI PASOVI IN SISTEMI ZA STORITVE MCA

Tabela 1

| Tip | Frekvenca | Sistem |
| --- | --- | --- |
| GSM 1800 | 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz („pas 1 800 MHz“) | Izpolnjevanje standardov GSM, ki jih je objavila ETSI, zlasti EN 301 502, EN 301 511 in EN 302 480, ali enakovrednih specifikacij. |

Tip

Frekvenca

Sistem

GSM 1800

1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz („pas 1 800 MHz“)

Izpolnjevanje standardov GSM, ki jih je objavila ETSI, zlasti EN 301 502, EN 301 511 in EN 302 480, ali enakovrednih specifikacij.

2.   PREPREČEVANJE POVEZAVE MOBILNIH TERMINALOV S TALNIMI OMREŽJI

V obdobju, ko so storitve MCA na letalu odobrene, mora biti mobilnim terminalom, ki sprejemajo v frekvenčnih pasovih iz tabele 2, preprečeni poskusi prijave pri mobilnih omrežjih na tleh.

Tabela 2

| Frekvenčni pas
  (MHz) | Talni sistemi |
| --- | --- |
| 460–470 | CDMA2000, FLASH OFDM |
| 921–960 | GSM, WCDMA |
| 1 805–1 880 | GSM, WCDMA |
| 2 110–2 170 | WCDMA |

Frekvenčni pas

(MHz)

Talni sistemi

460–470

CDMA2000, FLASH OFDM

921–960

GSM, WCDMA

1 805–1 880

GSM, WCDMA

2 110–2 170

WCDMA

3.   TEHNIČNI PARAMETRI

3.1   Sistemi GSM 1800 MCA

(a)   Ekvivalentna izotropno sevana moč (e.i.r.p.) iz NCU/letalske BTS zunaj letala

Celotna e.i.r.p. iz NCU/letalske BTS zunaj letala ne sme preseči:

Tabela 3

| Višina nad tlemi
  (m) | Najvišja gostota e.i.r.p., ki jo povzroča NCU/letalska BTS zunaj letala |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 921–960 MHz | 1 805–1 880 MHz | 2 110–2 170 MHz |
| dBm/1,25 MHz | dBm/200 kHz | dBm/200 kHz | dBm/3,84 MHz |
| 3 000 | –17,0 | –19,0 | –13,0 | 1,0 |
| 4 000 | –14,5 | –16,5 | –10,5 | 3,5 |
| 5 000 | –12,6 | –14,5 | –8,5 | 5,4 |
| 6 000 | –11,0 | –12,9 | –6,9 | 7,0 |
| 7 000 | –9,6 | –11,6 | –5,6 | 8,3 |
| 8 000 | –8,5 | –10,5 | –4,4 | 9,5 |

Višina nad tlemi

(m)

Najvišja gostota e.i.r.p., ki jo povzroča NCU/letalska BTS zunaj letala

460–470 MHz

921–960 MHz

1 805–1 880 MHz

2 110–2 170 MHz

dBm/1,25 MHz

dBm/200 kHz

dBm/200 kHz

dBm/3,84 MHz

3 000

–17,0

–19,0

–13,0

1,0

4 000

–14,5

–16,5

–10,5

3,5

5 000

–12,6

–14,5

–8,5

5,4

6 000

–11,0

–12,9

–6,9

7,0

7 000

–9,6

–11,6

–5,6

8,3

8 000

–8,5

–10,5

–4,4

9,5

(b)   Ekvivalentna izotropno sevana moč (e.i.r.p.) iz krovnega terminala zunaj letala

E.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala GSM, ki oddaja z 0 dBm, ne sme preseči:

Tabela 4

| Višina nad tlemi
  (m) | Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala GSM v dBm/kanalu |
| --- | --- |
| 1 800 MHz |
| 3 000 | –3,3 |
| 4 000 | –1,1 |
| 5 000 | 0,5 |
| 6 000 | 1,8 |
| 7 000 | 2,9 |
| 8 000 | 3,8 |

Višina nad tlemi

(m)

Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala GSM v dBm/kanalu

1 800 MHz

3 000

–3,3

4 000

–1,1

5 000

0,5

6 000

1,8

7 000

2,9

8 000

3,8

(c)   Operativne zahteve

| I. | Najmanjša višina nad tlemi za vsako oddajanje iz delujočega sistema GSM 1800 MCA mora biti 3 000 metrov. |
| --- | --- |

I.

Najmanjša višina nad tlemi za vsako oddajanje iz delujočega sistema GSM 1800 MCA mora biti 3 000 metrov.

| II. | Letalska BTS mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov GMS, ki oddajajo v pasu 1 800 MHz, na nazivno vrednost 0 dBm na vseh stopnjah komunikacije, vključno z začetnim dostopom. |
| --- | --- |

II.

Letalska BTS mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov GMS, ki oddajajo v pasu 1 800 MHz, na nazivno vrednost 0 dBm na vseh stopnjah komunikacije, vključno z začetnim dostopom.

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/24

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 7. aprila 2008

o odobritvi mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Evropski skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1257)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/295/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (1) in zlasti člena 19(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politika EU na področju informacijske družbe in pobuda i2010 poudarjata korist hitrega dostopa do informacijskih in komunikacijskih virov na vseh področjih vsakdanjega življenja. Usklajen pristop pri regulaciji mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) bi prispeval k ohranjanju tovrstnih koristi in omogočil lažje čezmejne elektronske komunikacijske storitve po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Politika EU na področju informacijske družbe in pobuda i2010 poudarjata korist hitrega dostopa do informacijskih in komunikacijskih virov na vseh področjih vsakdanjega življenja. Usklajen pristop pri regulaciji mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) bi prispeval k ohranjanju tovrstnih koristi in omogočil lažje čezmejne elektronske komunikacijske storitve po vsej Skupnosti.

| (2) | Pri odobritvi storitev MCA morajo države članice izpolnjevati zahteve iz okvirne direktive in Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri odobritvi storitev MCA morajo države članice izpolnjevati zahteve iz okvirne direktive in Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (2).

| (3) | V skladu z okvirno direktivo morajo nacionalni regulativni organi v državah članicah prispevati k razvoju notranjega trga med drugim tako, da odpravijo preostale ovire pri zagotavljanju elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajočih naprav in storitev ter elektronskih komunikacijskih storitev na evropski ravni in da spodbujajo graditev in razvoj vseevropskih omrežij, medobratovalnost vseevropskih storitev ter povezljivost med koncema. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z okvirno direktivo morajo nacionalni regulativni organi v državah članicah prispevati k razvoju notranjega trga med drugim tako, da odpravijo preostale ovire pri zagotavljanju elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajočih naprav in storitev ter elektronskih komunikacijskih storitev na evropski ravni in da spodbujajo graditev in razvoj vseevropskih omrežij, medobratovalnost vseevropskih storitev ter povezljivost med koncema.

| (4) | V skladu z Direktivo o odobritvi je treba za odobritev zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev uporabljati najmanj zahteven sistem izdajanja odobritev, da bi se pospešil razvoj novih elektronskih komunikacijskih storitev ter vseevropskih komunikacijskih omrežij in storitev, ter da se ponudnikom storitev in potrošnikom omogoči, da izkoristijo ekonomijo obsega na enotnem trgu. Te cilje se lahko najbolje doseže s splošno odobritvijo vseh elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo o odobritvi je treba za odobritev zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev uporabljati najmanj zahteven sistem izdajanja odobritev, da bi se pospešil razvoj novih elektronskih komunikacijskih storitev ter vseevropskih komunikacijskih omrežij in storitev, ter da se ponudnikom storitev in potrošnikom omogoči, da izkoristijo ekonomijo obsega na enotnem trgu. Te cilje se lahko najbolje doseže s splošno odobritvijo vseh elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.

| (5) | Tehnični pogoji, ki so potrebni za zmanjšanje tveganja škodljivih motenj z zemeljskimi mobilnimi omrežji med delovanjem MCA, so obravnavani posebej v Odločbi Komisije 2008/294/ES (3). |
| --- | --- |

(5)

Tehnični pogoji, ki so potrebni za zmanjšanje tveganja škodljivih motenj z zemeljskimi mobilnimi omrežji med delovanjem MCA, so obravnavani posebej v Odločbi Komisije 2008/294/ES (3).

| (6) | Tehnična osnova za Odločbo 2008/294/ES je poročilo 016 Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), ki je bilo sestavljeno 12. oktobra 2006 kot odgovor na pooblastilo ES za CEPT o MCA. |
| --- | --- |

(6)

Tehnična osnova za Odločbo 2008/294/ES je poročilo 016 Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), ki je bilo sestavljeno 12. oktobra 2006 kot odgovor na pooblastilo ES za CEPT o MCA.

| (7) | Usklajeni standard ETSI EN 302 480 določa domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4), ki se v Evropski uniji uporablja pri storitvah MCA. |
| --- | --- |

(7)

Usklajeni standard ETSI EN 302 480 določa domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4), ki se v Evropski uniji uporablja pri storitvah MCA.

| (8) | Vprašanja v zvezi z zračno varnostjo so zelo pomembna, storitve MCA pa se lahko izvajajo samo pod pogojem, da izpolnjujejo vse zahteve o zračni varnosti z ustreznim spričevalom o plovnosti in ostalimi ustreznimi določbami o zračnem prometu ter zahteve glede elektronske komunikacije. Spričevala o plovnosti izdaja za celotno Evropsko unijo Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA). |
| --- | --- |

(8)

Vprašanja v zvezi z zračno varnostjo so zelo pomembna, storitve MCA pa se lahko izvajajo samo pod pogojem, da izpolnjujejo vse zahteve o zračni varnosti z ustreznim spričevalom o plovnosti in ostalimi ustreznimi določbami o zračnem prometu ter zahteve glede elektronske komunikacije. Spričevala o plovnosti izdaja za celotno Evropsko unijo Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA).

| (9) | Če so izpolnjeni tehnični pogoji, določeni v Odločbi 2008/294/ES in usklajenem standardu EN 302 480 ali enakovrednih standardih ter če ustrezna spričevala o plovnosti izpolnjujejo ustrezne pogoje, je tveganje škodljivih motenj zanemarljivo in je zato treba pretehtati možnost splošnih odobritev za storitve MCA. |
| --- | --- |

(9)

Če so izpolnjeni tehnični pogoji, določeni v Odločbi 2008/294/ES in usklajenem standardu EN 302 480 ali enakovrednih standardih ter če ustrezna spričevala o plovnosti izpolnjujejo ustrezne pogoje, je tveganje škodljivih motenj zanemarljivo in je zato treba pretehtati možnost splošnih odobritev za storitve MCA.

| (10) | Odgovornost za odobritev storitev MCA ima država, v kateri je bilo letalo registrirano na podlagi sistema odobritve navedene države. |
| --- | --- |

(10)

Odgovornost za odobritev storitev MCA ima država, v kateri je bilo letalo registrirano na podlagi sistema odobritve navedene države.

| (11) | Dostopnost in izmenjava zadostnih informacij lahko pomagajo pri reševanju morebitnih zapletov pri čezmejnih motnjah, do katerih bi lahko prišlo pri storitvah MCA. |
| --- | --- |

(11)

Dostopnost in izmenjava zadostnih informacij lahko pomagajo pri reševanju morebitnih zapletov pri čezmejnih motnjah, do katerih bi lahko prišlo pri storitvah MCA.

| (12) | Države članice morajo zagotoviti zahtevane informacije Frekvenčnemu informacijskemu sistemu ERO (EFIS – ERO Frequency Information System) v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (5). Druge pomembne informacije so na voljo pri operaterjih storitev MCA ali na upravah za civilno letalstvo. |
| --- | --- |

(12)

Države članice morajo zagotoviti zahtevane informacije Frekvenčnemu informacijskemu sistemu ERO (EFIS – ERO Frequency Information System) v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (5). Druge pomembne informacije so na voljo pri operaterjih storitev MCA ali na upravah za civilno letalstvo.

| (13) | Namenski register pomembnih podatkov za vsa letala z MCA, ki letijo v Evropski uniji oz. letijo v Evropsko unijo in iz nje, bi lahko pripomogel k odpravi motenj, saj bi bili v njem pravočasno zbrane vse informacij v skupnem formatu. Tovrstni skupni register, ki bi se ga redno pregledovalo, bi najprej vzdrževali ustrezni operaterji MCA, na voljo pa bi bil tudi Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

(13)

Namenski register pomembnih podatkov za vsa letala z MCA, ki letijo v Evropski uniji oz. letijo v Evropsko unijo in iz nje, bi lahko pripomogel k odpravi motenj, saj bi bili v njem pravočasno zbrane vse informacij v skupnem formatu. Tovrstni skupni register, ki bi se ga redno pregledovalo, bi najprej vzdrževali ustrezni operaterji MCA, na voljo pa bi bil tudi Komisiji in državam članicam.

| (14) | K odpravljanju težav zaradi motenj med državami članicami bi lahko pripomogle tudi določbe mednarodnega pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze glede notifikacije in beleženja dodeljenih frekvenc ter poročanja o škodljivih motnjah. |
| --- | --- |

(14)

K odpravljanju težav zaradi motenj med državami članicami bi lahko pripomogle tudi določbe mednarodnega pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze glede notifikacije in beleženja dodeljenih frekvenc ter poročanja o škodljivih motnjah.

| (15) | Odobritev letala z MCA, ki leti v zračnem prostoru držav članic, vendar je bilo registrirano izven Evropske unije, bi se izvedla na podlagi ustreznih podatkov, ki jih je namenskem registru MCA posredovala industrija, in ob upoštevanju ustreznih določb Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze. To bi podprl tudi skupni pristop pri medsebojnem priznavanju odobritev MCA pri državah, kjer je registrirano letalo, ki ni iz Evropske unije. |
| --- | --- |

(15)

Odobritev letala z MCA, ki leti v zračnem prostoru držav članic, vendar je bilo registrirano izven Evropske unije, bi se izvedla na podlagi ustreznih podatkov, ki jih je namenskem registru MCA posredovala industrija, in ob upoštevanju ustreznih določb Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze. To bi podprl tudi skupni pristop pri medsebojnem priznavanju odobritev MCA pri državah, kjer je registrirano letalo, ki ni iz Evropske unije.

| (16) | Države članice so zemeljskim mobilnim operaterjem že dodelile pravice za uporabo frekvenc. Take odobritve ne vključujejo storitev MCA in so običajno omejene na zemeljske mobilne storitve. |
| --- | --- |

(16)

Države članice so zemeljskim mobilnim operaterjem že dodelile pravice za uporabo frekvenc. Take odobritve ne vključujejo storitev MCA in so običajno omejene na zemeljske mobilne storitve.

| (17) | Za namene tega priporočila je kabina letala v pristojnosti in pod nadzorom države, v kateri je bilo letalo registrirano. |
| --- | --- |

(17)

Za namene tega priporočila je kabina letala v pristojnosti in pod nadzorom države, v kateri je bilo letalo registrirano.

| (18) | Uporaba storitev MCA ima lahko posledice tudi na področju javne varnosti. Zato se lahko sprejme ustrezne ukrepe na nacionalni ravni ali pa v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva (6), s čimer se zagotovi, da se mobilni telefoni na letalu ne uporabljajo nezakonito. |
| --- | --- |

(18)

Uporaba storitev MCA ima lahko posledice tudi na področju javne varnosti. Zato se lahko sprejme ustrezne ukrepe na nacionalni ravni ali pa v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva (6), s čimer se zagotovi, da se mobilni telefoni na letalu ne uporabljajo nezakonito.

| (19) | Regulativne in tehnične elemente skupnega pristopa pri odobritvi storitev MCA v Evropski uniji je treba pregledovati, da se zagotovi, da ostanejo primerni za doseganje splošnega cilja izogibanja škodljivim motnjam, v nasprotnih primerih pa je potrebno pretehtati ustrezne sanacijske ukrepe. |
| --- | --- |

(19)

Regulativne in tehnične elemente skupnega pristopa pri odobritvi storitev MCA v Evropski uniji je treba pregledovati, da se zagotovi, da ostanejo primerni za doseganje splošnega cilja izogibanja škodljivim motnjam, v nasprotnih primerih pa je potrebno pretehtati ustrezne sanacijske ukrepe.

| (20) | Ukrepi, predvideni v tem priporočilu, so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi, predvideni v tem priporočilu, so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije –

PRIPOROČA:

| 1. | Cilj tega priporočila je usklajevanje nacionalnih pogojev in postopkov odobritve uporabe radijskih spektrov za mobilne komunikacijske storitve na letalu (storitve MCA), da se poenostavi njihovo uvajanje v Skupnosti in izogne škodljivim motnjam, ki ji povzročajo storitve MCA pri čezmejnih letih.
  Težave, ki nastanejo pri uporabi storitev MCA in satelitske komunikacije med letalskimi in vesoljskimi postajami zaradi človeškega faktorja, so izven področja uporabe tega priporočila.
  Pogoji in pravila za nacionalno odobritev iz tega priporočila se uporabljajo brez poseganja v pravne obveznosti v zvezi z zračno in javno varnostjo. |
| --- | --- |

1.

Cilj tega priporočila je usklajevanje nacionalnih pogojev in postopkov odobritve uporabe radijskih spektrov za mobilne komunikacijske storitve na letalu (storitve MCA), da se poenostavi njihovo uvajanje v Skupnosti in izogne škodljivim motnjam, ki ji povzročajo storitve MCA pri čezmejnih letih.

Težave, ki nastanejo pri uporabi storitev MCA in satelitske komunikacije med letalskimi in vesoljskimi postajami zaradi človeškega faktorja, so izven področja uporabe tega priporočila.

Pogoji in pravila za nacionalno odobritev iz tega priporočila se uporabljajo brez poseganja v pravne obveznosti v zvezi z zračno in javno varnostjo.

| 2. | „Mobilne komunikacijske storitve na letalu (storitve MCA)“ so elektronske komunikacijske storitve, kot to določa člen 2(c) okvirne direktive, ki jih zagotavlja podjetje, ki letalskim potnikom zagotavlja uporabo javnega komunikacijskega omrežja med letom brez vzpostavitve neposredne zveze z zemeljskim mobilnim omrežjem. |
| --- | --- |

2.

„Mobilne komunikacijske storitve na letalu (storitve MCA)“ so elektronske komunikacijske storitve, kot to določa člen 2(c) okvirne direktive, ki jih zagotavlja podjetje, ki letalskim potnikom zagotavlja uporabo javnega komunikacijskega omrežja med letom brez vzpostavitve neposredne zveze z zemeljskim mobilnim omrežjem.

| 3. | Najpozneje šest mesecev po sprejetju tega priporočila morajo države članice izvesti vse ukrepe, ki so potrebni za odobritev storitev MCA na letalu, ki je registrirano v njihovi pristojnosti.
  Države članice morajo odobriti storitve MCA v skladu z načeli iz tega priporočila. Nobena določba v tem priporočilu ne sme nasprotovati vzdrževanju najboljših varnostnih pogojev v zračnem prometu.
  Države članice ne smejo zahtevati dodatne odobritve za izvajanje storitev MCA nad njihovim ozemljem v letalu, ki je registrirano v drugi državi članici v skladu s pogoji iz točke 4.
  Storitve MCA v letalu, ki je registrirano izven Skupnosti, je izvzeto iz odobritve v Skupnosti v primeru, da te storitve izpolnjujejo pogoje iz točke 4 in so registrirane v skladu z ustreznimi pravili Mednarodne telekomunikacijske zveze. |
| --- | --- |

3.

Najpozneje šest mesecev po sprejetju tega priporočila morajo države članice izvesti vse ukrepe, ki so potrebni za odobritev storitev MCA na letalu, ki je registrirano v njihovi pristojnosti.

Države članice morajo odobriti storitve MCA v skladu z načeli iz tega priporočila. Nobena določba v tem priporočilu ne sme nasprotovati vzdrževanju najboljših varnostnih pogojev v zračnem prometu.

Države članice ne smejo zahtevati dodatne odobritve za izvajanje storitev MCA nad njihovim ozemljem v letalu, ki je registrirano v drugi državi članici v skladu s pogoji iz točke 4.

Storitve MCA v letalu, ki je registrirano izven Skupnosti, je izvzeto iz odobritve v Skupnosti v primeru, da te storitve izpolnjujejo pogoje iz točke 4 in so registrirane v skladu z ustreznimi pravili Mednarodne telekomunikacijske zveze.

| 4. | Države članice ne smejo odobriti storitev MCA, razen če te izpolnjujejo tehnične pogoje iz Odločbe 2008/294/ES. |
| --- | --- |

4.

Države članice ne smejo odobriti storitev MCA, razen če te izpolnjujejo tehnične pogoje iz Odločbe 2008/294/ES.

| 5. | Države članice morajo zagotoviti, da za opravljanje storitev MCA na letalu, ki je registrirano v njihovi pristojnosti, veljajo splošne odobritve.
  Če pri uporabi spektra za opravljanje storitev MCA veljajo individualne pravice, morajo države članice redno ocenjevati potrebo po tovrstnih individualnih pravicah glede na pridobljene izkušnje z namenom, da se pogoji, ki so povezani s tovrstnimi pravicami, vključijo v splošno odobritev.
  V takih primerih morajo države članice zagotoviti, da so storitve MCA in zemeljske mobilne komunikacijske storitve v enakih frekvenčnih pasovih odobrene na različnih osnovah. |
| --- | --- |

5.

Države članice morajo zagotoviti, da za opravljanje storitev MCA na letalu, ki je registrirano v njihovi pristojnosti, veljajo splošne odobritve.

Če pri uporabi spektra za opravljanje storitev MCA veljajo individualne pravice, morajo države članice redno ocenjevati potrebo po tovrstnih individualnih pravicah glede na pridobljene izkušnje z namenom, da se pogoji, ki so povezani s tovrstnimi pravicami, vključijo v splošno odobritev.

V takih primerih morajo države članice zagotoviti, da so storitve MCA in zemeljske mobilne komunikacijske storitve v enakih frekvenčnih pasovih odobrene na različnih osnovah.

| 6. | Države članice morajo pravočasno obvestiti Komisijo in druge države članice o storitvah MCA, ki so jih odobrile za izvajanje na letalu, ki je registrirano v njihovi pristojnosti, in o zahtevkih za izvajanje storitev MCA v njihovem nacionalnem zračnem prostoru na letalu, ki je registrirano izven Evropske unije.
  Po potrebi morajo države članice od operaterjev storitev MCA zahtevati, da jim posredujejo ustrezne podatke za namen, naveden v prejšnjem odstavku. |
| --- | --- |

6.

Države članice morajo pravočasno obvestiti Komisijo in druge države članice o storitvah MCA, ki so jih odobrile za izvajanje na letalu, ki je registrirano v njihovi pristojnosti, in o zahtevkih za izvajanje storitev MCA v njihovem nacionalnem zračnem prostoru na letalu, ki je registrirano izven Evropske unije.

Po potrebi morajo države članice od operaterjev storitev MCA zahtevati, da jim posredujejo ustrezne podatke za namen, naveden v prejšnjem odstavku.

| 7. | Države članice morajo sodelovati aktivno, konstruktivno in solidarno ter uporabljati obstoječe postopke Mednarodne telekomunikacijske zveze, kjer je to primerno, da lahko razrešijo morebitne težave, nastale zaradi škodljivih motenj, ki so jih domnevno povzročile storitve MCA.
  Države članice morajo o škodljivih motnjah, ki jih domnevno povzročajo storitve MCA, ki so bile odobrene v drugi državi članici, nemudoma obvestiti državo članico, ki je odgovorna za zadevno odobritev storitev MCA, in Komisijo. Komisija o zgoraj omenjenih težavah z namenom njihove razrešitve po potrebi obvesti Komunikacijski odbor in Odbor za radijski spekter.
  Države članice, ki so odobrile storitve MCA, za katere obstaja sum, da povzročajo škodljive motnje pri storitvah na območju druge države članice, se morajo na to odzvati in motnje čim prej odpraviti. |
| --- | --- |

7.

Države članice morajo sodelovati aktivno, konstruktivno in solidarno ter uporabljati obstoječe postopke Mednarodne telekomunikacijske zveze, kjer je to primerno, da lahko razrešijo morebitne težave, nastale zaradi škodljivih motenj, ki so jih domnevno povzročile storitve MCA.

Države članice morajo o škodljivih motnjah, ki jih domnevno povzročajo storitve MCA, ki so bile odobrene v drugi državi članici, nemudoma obvestiti državo članico, ki je odgovorna za zadevno odobritev storitev MCA, in Komisijo. Komisija o zgoraj omenjenih težavah z namenom njihove razrešitve po potrebi obvesti Komunikacijski odbor in Odbor za radijski spekter.

Države članice, ki so odobrile storitve MCA, za katere obstaja sum, da povzročajo škodljive motnje pri storitvah na območju druge države članice, se morajo na to odzvati in motnje čim prej odpraviti.

| 8. | Države članice morajo nadzorovati uporabo spektra ponudnikov storitev MCA, zlasti dejanske ali morebitno škodljive motnje, in svoje ugotovitve sporočiti Komisiji ter tako po potrebi omogočiti pravočasen pregled tega priporočila. |
| --- | --- |

8.

Države članice morajo nadzorovati uporabo spektra ponudnikov storitev MCA, zlasti dejanske ali morebitno škodljive motnje, in svoje ugotovitve sporočiti Komisiji ter tako po potrebi omogočiti pravočasen pregled tega priporočila.

| 9. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

9.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 7. aprila 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 717/2007 (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

1

(2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

2

(3)  Glej stran 19 tega Uradnega lista.

3

(4)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 129, 17.5.2007, str. 67.

5

(6)  UL L 355, 30.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 849/2004 (UL L 158, 30.4.2004, str. 1).

6

---

Popravki

| 10.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/28

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 283/2008 z dne 27. marca 2008 o nadomestitvi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 673/2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike

(
  Uradni list Evropske unije L 86 z dne 28. marca 2008
  )

Priloga na strani 20 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

‚PRILOGA I

Izdelki, za katere se uvedejo dodatne dajatve, so označeni z osemmestnimi oznakami KN. Opis izdelkov, uvrščenih pod te oznake, je na voljo v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 493/2005 (2).

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 82, 31.3.2005, str. 1.‘

2

---