# Europeiska unionens L 69/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 69 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången13 mars 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 69

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången13 mars 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 221/2008 av den 10 mars 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa mangandioxider med ursprung i Sydafrika | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 222/2008 av den 12 mars 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 223/2008 av den 12 mars 2008 om villkor och förfaranden för erkännande av producentorganisationer för silkesodlare | 10 |
| | | ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER |
| | * | Praktiska anvisningar till parterna om rättegången vid Europeiska unionens personaldomstol | 13 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 221/2008 av den 10 mars 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa mangandioxider med ursprung i Sydafrika

1

Kommissionens förordning (EG) nr 222/2008 av den 12 mars 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

8

*

Kommissionens förordning (EG) nr 223/2008 av den 12 mars 2008 om villkor och förfaranden för erkännande av producentorganisationer för silkesodlare

10

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

*

Praktiska anvisningar till parterna om rättegången vid Europeiska unionens personaldomstol

13

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/219/EG |
| | * | Beslut nr 1/2008 av Gemensamma kommittén EG–Schweiz av den 22 februari 2008 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 | 34 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/219/EG

*

Beslut nr 1/2008 av Gemensamma kommittén EG–Schweiz av den 22 februari 2008 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2

34

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 13.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 221/2008

av den 10 mars 2008

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa mangandioxider med ursprung i Sydafrika

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   PROVISORISKA ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1066/2007 (2) (”förordningen om preliminär tull”) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av elektrolytiska mangandioxider (dvs. mangandioxider som framställts genom en elektrolytisk process) utan efterföljande värmebehandling och som klassificeras enligt KN nummer ex 2820 10 00 (Taric nummer 2820100010) och har sitt ursprung i Sydafrika. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1066/2007 (2) (”förordningen om preliminär tull”) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av elektrolytiska mangandioxider (dvs. mangandioxider som framställts genom en elektrolytisk process) utan efterföljande värmebehandling och som klassificeras enligt KN nummer ex 2820 10 00 (Taric nummer 2820100010) och har sitt ursprung i Sydafrika.

| (2) | Som anges i skäl 8 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen om dumpning och skada perioden 1 oktober 2005–30 september 2006 (”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(2)

Som anges i skäl 8 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen om dumpning och skada perioden 1 oktober 2005–30 september 2006 (”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (”skadeundersökningsperioden”).

B.   EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

| (3) | Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts på import av elektrolytiska mangandioxider med ursprung i Sydafrika underrättades alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på vilka åtgärderna grundades. De gavs även tillfälle att bli hörda. Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen, och en part gavs på begäran tillfälle att bli hörd. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts på import av elektrolytiska mangandioxider med ursprung i Sydafrika underrättades alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på vilka åtgärderna grundades. De gavs även tillfälle att bli hörda. Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen, och en part gavs på begäran tillfälle att bli hörd.

| (4) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. Efter det att provisoriska åtgärder införts gjordes ett kontrollbesök på plats hos Delta EMD Australia Pty Ltd för att kontrollera deras vinster på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. Efter det att provisoriska åtgärder införts gjordes ett kontrollbesök på plats hos Delta EMD Australia Pty Ltd för att kontrollera deras vinster på hemmamarknaden.

| (5) | Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och när så var tillämpligt ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(5)

Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och när så var tillämpligt ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

C.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (6) | En användare hävdade att eftersom elektrolytiska mangandioxider av kolzink inte kan användas i alkaliska batterier, är elektrolytiska mangandioxider av kolzink inte utbytbara med elektrolytiska mangandioxider av alkalin, och de kan således inte uppfattas som en enda produkt. Det bör erinras att i motsats till naturliga mangandioxider, kemiska mangandioxider eller värmebehandlade elektrolytiska mangandioxider, har elektrolytiska mangandioxider för kolzinkbatterier och elektrolytiska mangandioxider för alkaliska batterier samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Även om de inte är utbytbara för användning vid tillverkning av alkaliska batterier används båda huvudsakligen för samma ändamål, dvs. tillverkning av torrcellsbatterier. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(6)

En användare hävdade att eftersom elektrolytiska mangandioxider av kolzink inte kan användas i alkaliska batterier, är elektrolytiska mangandioxider av kolzink inte utbytbara med elektrolytiska mangandioxider av alkalin, och de kan således inte uppfattas som en enda produkt. Det bör erinras att i motsats till naturliga mangandioxider, kemiska mangandioxider eller värmebehandlade elektrolytiska mangandioxider, har elektrolytiska mangandioxider för kolzinkbatterier och elektrolytiska mangandioxider för alkaliska batterier samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Även om de inte är utbytbara för användning vid tillverkning av alkaliska batterier används båda huvudsakligen för samma ändamål, dvs. tillverkning av torrcellsbatterier. Detta argument måste därför avvisas.

| (7) | Eftersom inga andra synpunkter eller bevis inkommit i detta avseende, bekräftas skälen 9–13 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom inga andra synpunkter eller bevis inkommit i detta avseende, bekräftas skälen 9–13 i förordningen om preliminär tull.

2.   Likadan produkt

| (8) | Eftersom inga synpunkter inkommit i fråga om likadan produkt, bekräftas skälen 14 och 15 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom inga synpunkter inkommit i fråga om likadan produkt, bekräftas skälen 14 och 15 i förordningen om preliminär tull.

D.   DUMPNING

1.   Normalvärde

| (9) | Eftersom inga synpunkter inkommit om metoderna för fastställandet av normalvärdet, bekräftas skälen 16–26 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom inga synpunkter inkommit om metoderna för fastställandet av normalvärdet, bekräftas skälen 16–26 i förordningen om preliminär tull.

| (10) | Med anledning av de synpunkter som inkommit om fastställandet av vinsten enligt skälen 27 och 28 och ytterligare kontroller på plats har metoderna ändrats. Särskilt framkom det att vinsten för det närstående företaget Delta EMD Australia Pty Ltd inte kunde användas, eftersom den inte var kopplad till den berörda produkten. När det gäller Förenta staterna ansågs det att vinstmarginalen kunde bero på andra faktorer. Under dessa omständigheter har man ansett att det är mer lämpligt att grunda vinstmarginalen på uppgifter med anknytning till det undersökta landet, särskilt den långfristiga kommersiella utlåningsräntan på 10,75 % i Sydafrika under undersökningsperioden. I brist på andra tillförlitliga uppgifter om den vinstmarginal den berörda produkten skulle kunna uppnå ansågs denna metod vara försiktig, rimlig och den mest lämpliga i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Dessutom ligger den på samma nivå som den vinst som förekommer i Indien för likadan produkt. |
| --- | --- |

(10)

Med anledning av de synpunkter som inkommit om fastställandet av vinsten enligt skälen 27 och 28 och ytterligare kontroller på plats har metoderna ändrats. Särskilt framkom det att vinsten för det närstående företaget Delta EMD Australia Pty Ltd inte kunde användas, eftersom den inte var kopplad till den berörda produkten. När det gäller Förenta staterna ansågs det att vinstmarginalen kunde bero på andra faktorer. Under dessa omständigheter har man ansett att det är mer lämpligt att grunda vinstmarginalen på uppgifter med anknytning till det undersökta landet, särskilt den långfristiga kommersiella utlåningsräntan på 10,75 % i Sydafrika under undersökningsperioden. I brist på andra tillförlitliga uppgifter om den vinstmarginal den berörda produkten skulle kunna uppnå ansågs denna metod vara försiktig, rimlig och den mest lämpliga i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Dessutom ligger den på samma nivå som den vinst som förekommer i Indien för likadan produkt.

| (11) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde den exporterande tillverkaren en rad justeringar av kostnader som ingick i normalvärdet, särskilt för avfallshantering, inköpspriset på råvaror och fördelningen av vissa försäljnings och administrationskostnader som angivits för gruppens kostnader. Inget av dessa krav ansågs vara motiverat, eftersom de antingen saknade belägg eller inte stämde överens med räkenskaperna. |
| --- | --- |

(11)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde den exporterande tillverkaren en rad justeringar av kostnader som ingick i normalvärdet, särskilt för avfallshantering, inköpspriset på råvaror och fördelningen av vissa försäljnings och administrationskostnader som angivits för gruppens kostnader. Inget av dessa krav ansågs vara motiverat, eftersom de antingen saknade belägg eller inte stämde överens med räkenskaperna.

| (12) | Företaget krävde även en sänkning av de försäljnings och administrationskostnader som användes som grund för beräkning av normalvärdet för att ta hänsyn till ett ersättningskrav för en affär som gjordes före undersökningsperioden. Kravet godkändes enligt den bevisning som framlagts och försäljnings och administrationskostnaderna korrigerades enligt kravet. |
| --- | --- |

(12)

Företaget krävde även en sänkning av de försäljnings och administrationskostnader som användes som grund för beräkning av normalvärdet för att ta hänsyn till ett ersättningskrav för en affär som gjordes före undersökningsperioden. Kravet godkändes enligt den bevisning som framlagts och försäljnings och administrationskostnaderna korrigerades enligt kravet.

2.   Exportpriser

| (13) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på exportpriserna, bekräftas de exportpriser som fastställs i skälen 29 och 30 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på exportpriserna, bekräftas de exportpriser som fastställs i skälen 29 och 30 i förordningen om preliminär tull.

3.   Jämförelse

| (14) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på jämförelsen, bekräftas den jämförelse som fastställs i skäl 31 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på jämförelsen, bekräftas den jämförelse som fastställs i skäl 31 i förordningen om preliminär tull.

4.   Dumpningsmarginal

| (15) | Med beaktande av det som anges ovan uppgår den slutgiltiga vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 17,1 % |

(15)

Med beaktande av det som anges ovan uppgår den slutgiltiga vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

17,1 %

| (16) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den landsomfattande dumpningsmarginal som skulle gälla för alla andra exportörer i Sydafrika, bekräftas den metod för fastställandet av den landsomfattande dumpningsmarginal som anges i skäl 34 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den landsomfattande dumpningsmarginal som skulle gälla för alla andra exportörer i Sydafrika, bekräftas den metod för fastställandet av den landsomfattande dumpningsmarginal som anges i skäl 34 i förordningen om preliminär tull.

E.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (17) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på produktion i gemenskapen och gemenskapsindustrin, bekräftas skälen 35–38 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på produktion i gemenskapen och gemenskapsindustrin, bekräftas skälen 35–38 i förordningen om preliminär tull.

2.   Förbrukningen i gemenskapen

| (18) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på förbrukningen i gemenskapen, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 39 och 40 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på förbrukningen i gemenskapen, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 39 och 40 i förordningen om preliminär tull.

3.   Import till gemenskapen från det berörda landet

| (19) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på importen till gemenskapen från det berörda landet, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 41–46 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på importen till gemenskapen från det berörda landet, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 41–46 i förordningen om preliminär tull.

4.   Gemenskapsindustrins situation

| (20) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på gemenskapsindustrins situation, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 47–65 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på gemenskapsindustrins situation, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 47–65 i förordningen om preliminär tull.

5.   Slutsats om skada

| (21) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 66–72 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 66–72 i förordningen om preliminär tull.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   Verkningarna av importen från Sydafrika

| (22) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 73–78 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 73–78 i förordningen om preliminär tull.

2.   Verkningar av andra faktorer

| (23) | Flera parter hävdade att även om volymen av elektrolytiska mangandioxider från Folkrepubliken Kina under undersökningsperioden var försumbar har blotta förekomsten av dem som en källa till billiga elektrolytiska mangandioxider och utbudsöverskottet av elektrolytiska mangandioxider på världsmarknaden pressat priserna på gemenskapsmarknaden och i hela världen. |
| --- | --- |

(23)

Flera parter hävdade att även om volymen av elektrolytiska mangandioxider från Folkrepubliken Kina under undersökningsperioden var försumbar har blotta förekomsten av dem som en källa till billiga elektrolytiska mangandioxider och utbudsöverskottet av elektrolytiska mangandioxider på världsmarknaden pressat priserna på gemenskapsmarknaden och i hela världen.

| (24) | Det bör också noteras att, såsom även vissa andra parter påpekade i sina inlägg, undersökningen även visade att import av elektrolytiska mangandioxider från Folkrepubliken Kina för närvarande inte är ett alternativ för användarna, särskilt inom sektorn för småcellsbatterier. Övergången från en källa för elektrolytiska mangandioxider till en annan (s.k. kvalificering) är tidskrävande och kostnadsintensiv. Därför kan användarna inte flexibelt välja mellan olika källor till elektrolytiska mangandioxider. |
| --- | --- |

(24)

Det bör också noteras att, såsom även vissa andra parter påpekade i sina inlägg, undersökningen även visade att import av elektrolytiska mangandioxider från Folkrepubliken Kina för närvarande inte är ett alternativ för användarna, särskilt inom sektorn för småcellsbatterier. Övergången från en källa för elektrolytiska mangandioxider till en annan (s.k. kvalificering) är tidskrävande och kostnadsintensiv. Därför kan användarna inte flexibelt välja mellan olika källor till elektrolytiska mangandioxider.

| (25) | Det bör noteras att denna slutsats bekräftas av den låga graden av import av elektrolytiska mangandioxider från Folkrepubliken Kina, vilket visar att denna importkälla, trots betydligt lägre priser än de genomsnittliga importpriserna, bland användarna inte ansågs vara ett alternativ under undersökningsperioden och att den därför inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Därför tillbakavisas dessa argument, och undersökningsresultaten i skälen 79–81 bekräftas. |
| --- | --- |

(25)

Det bör noteras att denna slutsats bekräftas av den låga graden av import av elektrolytiska mangandioxider från Folkrepubliken Kina, vilket visar att denna importkälla, trots betydligt lägre priser än de genomsnittliga importpriserna, bland användarna inte ansågs vara ett alternativ under undersökningsperioden och att den därför inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Därför tillbakavisas dessa argument, och undersökningsresultaten i skälen 79–81 bekräftas.

| (26) | Vissa parter framhöll att gemenskapsindustrins minskade försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden berodde på att gemenskapsindustrin koncentrerade sig på exportmarknaden. Detta argument måste avvisas, eftersom det framkom att även om gemenskapsindustrins exportvolym ökade med 9 % under hela skadeundersökningsperioden (2002 till undersökningsperioden) kunde exportresultatet inte i något hänseende ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit, vilket förklaras nedan. |
| --- | --- |

(26)

Vissa parter framhöll att gemenskapsindustrins minskade försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden berodde på att gemenskapsindustrin koncentrerade sig på exportmarknaden. Detta argument måste avvisas, eftersom det framkom att även om gemenskapsindustrins exportvolym ökade med 9 % under hela skadeundersökningsperioden (2002 till undersökningsperioden) kunde exportresultatet inte i något hänseende ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit, vilket förklaras nedan.

| (27) | För det första, såsom det fastställts preliminärt, var gemenskapsindustrins exportförsäljning lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Vidare sjönk exportvolymen under undersökningsperioden med 18 procentenheter (jämfört med 2005), medan exportens andel av gemenskapens produktionsvolym förblev oförändrad under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(27)

För det första, såsom det fastställts preliminärt, var gemenskapsindustrins exportförsäljning lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Vidare sjönk exportvolymen under undersökningsperioden med 18 procentenheter (jämfört med 2005), medan exportens andel av gemenskapens produktionsvolym förblev oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.

| (28) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 82 och 83 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 82 och 83 i förordningen om preliminär tull.

| (29) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade Delta att bristande samarbete från den andra gemenskapstillverkaren CEGASA:s sida visade att den inte lidit skada. Detta argument avvisades eftersom det är ett rent påstående. För det första använder den nämnda gemenskapstillverkaren elektrolytiska mangandioxider främst för sin egen batteritillverkning, och därför utgör försäljningen av elektrolytiska mangandioxider inte företagets huvudsakliga näringsverksamhet. För det andra, eftersom denna gemenskapstillverkare inte samarbetade gick det inte att dra några slutsatser om skadefaktorer eller motiv för bristande samarbete. Vidare framgick det av användarnas enkätsvar att övriga gemenskapstillverkares försäljning minskade i det preliminära stadiet medan den dumpade importen från Sydafrika ökade. |
| --- | --- |

(29)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade Delta att bristande samarbete från den andra gemenskapstillverkaren CEGASA:s sida visade att den inte lidit skada. Detta argument avvisades eftersom det är ett rent påstående. För det första använder den nämnda gemenskapstillverkaren elektrolytiska mangandioxider främst för sin egen batteritillverkning, och därför utgör försäljningen av elektrolytiska mangandioxider inte företagets huvudsakliga näringsverksamhet. För det andra, eftersom denna gemenskapstillverkare inte samarbetade gick det inte att dra några slutsatser om skadefaktorer eller motiv för bristande samarbete. Vidare framgick det av användarnas enkätsvar att övriga gemenskapstillverkares försäljning minskade i det preliminära stadiet medan den dumpade importen från Sydafrika ökade.

| (30) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 84–86 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 84–86 i förordningen om preliminär tull.

| (31) | Vissa parter framhöll att gemenskapsindustrins minskade försäljning berodde på att en av användarna som köpte av gemenskapsindustrin hade utlokaliserat delar av tillverkningen. Den minskade försäljningsvolymen skulle alltså ha berott på minskad efterfrågan. |
| --- | --- |

(31)

Vissa parter framhöll att gemenskapsindustrins minskade försäljning berodde på att en av användarna som köpte av gemenskapsindustrin hade utlokaliserat delar av tillverkningen. Den minskade försäljningsvolymen skulle alltså ha berott på minskad efterfrågan.

| (32) | Även om en av de viktigaste användarna utlokaliserade vissa delar av sin tillverkning till Folkrepubliken Kina 2005 och 2006 och gemenskapsindustrins försäljning till denna användare minskade i motsvarande grad under undersökningsperioden, utgjorde denna förlust endast en liten andel av den totala volymminskningen under undersökningsperioden. Den mängd som gemenskapsindustrin sålde till denna användare under undersökningsperioden låg på samma nivå som två år tidigare – 2004 – och ökade därefter 2005 då utlokaliseringen började, medan gemenskapsindustrins totala försäljning inom EG minskade dramatiskt med 61 procentenheter från 2004 till undersökningsperioden (en sänkning på 39 procentenheter 2005 och 22 procentenheter under undersökningsperioden). Därför avvisades påståendet i fråga. |
| --- | --- |

(32)

Även om en av de viktigaste användarna utlokaliserade vissa delar av sin tillverkning till Folkrepubliken Kina 2005 och 2006 och gemenskapsindustrins försäljning till denna användare minskade i motsvarande grad under undersökningsperioden, utgjorde denna förlust endast en liten andel av den totala volymminskningen under undersökningsperioden. Den mängd som gemenskapsindustrin sålde till denna användare under undersökningsperioden låg på samma nivå som två år tidigare – 2004 – och ökade därefter 2005 då utlokaliseringen började, medan gemenskapsindustrins totala försäljning inom EG minskade dramatiskt med 61 procentenheter från 2004 till undersökningsperioden (en sänkning på 39 procentenheter 2005 och 22 procentenheter under undersökningsperioden). Därför avvisades påståendet i fråga.

| (33) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skäl 87 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skäl 87 i förordningen om preliminär tull.

| (34) | Den exporterande tillverkaren hävdade att den tack vare konkurrensförmånen av att vara belägen närmare manganmalmgruvor och förmånliga avtalsvillkor med leverantören, ett närstående företag, inte hade svårigheter att klara av prishöjningen på råvaror. |
| --- | --- |

(34)

Den exporterande tillverkaren hävdade att den tack vare konkurrensförmånen av att vara belägen närmare manganmalmgruvor och förmånliga avtalsvillkor med leverantören, ett närstående företag, inte hade svårigheter att klara av prishöjningen på råvaror.

| (35) | Detta argument avvisades eftersom det inte är relevant för analysen av orsakssamband, och eftersom det har fastställts att den exporterande tillverkaren, trots påstådda konkurrensfördelar, gjort sig skyldig till prisdumpning. |
| --- | --- |

(35)

Detta argument avvisades eftersom det inte är relevant för analysen av orsakssamband, och eftersom det har fastställts att den exporterande tillverkaren, trots påstådda konkurrensfördelar, gjort sig skyldig till prisdumpning.

| (36) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 88–90 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 88–90 i förordningen om preliminär tull.

| (37) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende och med hänsyn till undersökningsresultaten i skälen 23, 24 och 25, bekräftas slutsatserna i skälen 91 och 92 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende och med hänsyn till undersökningsresultaten i skälen 23, 24 och 25, bekräftas slutsatserna i skälen 91 och 92 i förordningen om preliminär tull.

| (38) | Efter det att de preliminära uppgifterna hade meddelats opponerade sig Delta mot att tillverkare av elektrolytiska mangandioxider skulle ha avsevärd makt att förhandla om priset på produkten med batteritillverkarna därför att elektrolytiska mangandioxider används för begränsade ändamål, dvs. endast i batteritillverkning. Således påstods det att batteritillverkarna utövade påtryckningar vid affärsförhandlingarna och tvingade tillverkare av elektrolytiska mangandioxider att hålla låga priser. |
| --- | --- |

(38)

Efter det att de preliminära uppgifterna hade meddelats opponerade sig Delta mot att tillverkare av elektrolytiska mangandioxider skulle ha avsevärd makt att förhandla om priset på produkten med batteritillverkarna därför att elektrolytiska mangandioxider används för begränsade ändamål, dvs. endast i batteritillverkning. Således påstods det att batteritillverkarna utövade påtryckningar vid affärsförhandlingarna och tvingade tillverkare av elektrolytiska mangandioxider att hålla låga priser.

| (39) | Även om det inte kan förnekas att den begränsade användningen av elektrolytiska mangandioxider i viss mån kunde begränsa mangandioxidtillverkarnas prissättningsmakt, uppväger detta inte deras makt som kommer av att användarna av elektrolytiska mangandioxider har begränsade möjligheter att byta leveranskälla och av tillgången till elektrolytiska mangandioxider med hög renhet (se skälen 23, 24 och 25). Endast mangandioxidmarknadens relativa öppenhet kunde ge batteritillverkarna betydande makt i förhandlingarna om priset, eftersom de för förhandlingar om årliga leveranser med olika mangandioxidtillverkare samtidigt. Men fördelarna med öppenheten uppvägdes igen av de begränsade möjligheterna att välja mangandioxidtillverkare vars elektrolytiska mangandioxider redan var godkända av batteritillverkare – Delta och Tosoh. Således avvisades argumentet i fråga. |
| --- | --- |

(39)

Även om det inte kan förnekas att den begränsade användningen av elektrolytiska mangandioxider i viss mån kunde begränsa mangandioxidtillverkarnas prissättningsmakt, uppväger detta inte deras makt som kommer av att användarna av elektrolytiska mangandioxider har begränsade möjligheter att byta leveranskälla och av tillgången till elektrolytiska mangandioxider med hög renhet (se skälen 23, 24 och 25). Endast mangandioxidmarknadens relativa öppenhet kunde ge batteritillverkarna betydande makt i förhandlingarna om priset, eftersom de för förhandlingar om årliga leveranser med olika mangandioxidtillverkare samtidigt. Men fördelarna med öppenheten uppvägdes igen av de begränsade möjligheterna att välja mangandioxidtillverkare vars elektrolytiska mangandioxider redan var godkända av batteritillverkare – Delta och Tosoh. Således avvisades argumentet i fråga.

| (40) | Flera användare har framhävt att Deltas priser inte var dumpade och att företaget inte utövade tryck på gemenskapsindustrin. I detta hänseende bör det noteras att skadan som vållats gemenskapsindustrin bedöms i sin helhet. Enskilda företag kan inte väljas ut eftersom deras situation uppvägs av andra företag. |
| --- | --- |

(40)

Flera användare har framhävt att Deltas priser inte var dumpade och att företaget inte utövade tryck på gemenskapsindustrin. I detta hänseende bör det noteras att skadan som vållats gemenskapsindustrin bedöms i sin helhet. Enskilda företag kan inte väljas ut eftersom deras situation uppvägs av andra företag.

| (41) | Eftersom inga andra argument inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 93 och 94 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom inga andra argument inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 93 och 94 i förordningen om preliminär tull.

| (42) | Delta har hävdat att den skada som gemenskapsindustrin lidit varit självförvållad på grund av Tosohs beslut om omstrukturering och investeringar som ledde till sämre sysselsättning och lönsamhet. |
| --- | --- |

(42)

Delta har hävdat att den skada som gemenskapsindustrin lidit varit självförvållad på grund av Tosohs beslut om omstrukturering och investeringar som ledde till sämre sysselsättning och lönsamhet.

| (43) | Det fastställdes i förordningen om preliminär tull att den minskade sysselsättningen främst berodde på Tosohs omstrukturering. Däremot måste påståendet om att lönsamheten minskade på grund av investeringar avvisas. För det första ägde största delen av Tosohs omstruktureringar och investeringar rum 2004, då lönsamheten och avkastningen på investeringar var god. Tack vare dessa investeringar sjönk Tosohs tillverkningskostnader per enhet betydligt. Men trots dessa ansträngningar kunde Tosoh inte utnyttja investeringarna under de efterföljande åren. På grund av ökad import från Sydafrika till priser som låg under tillverkningskostnaderna minskade Toshos lönsamhet, avkastning på investeringarna och kassaflöde, och dessa blev starkt negativa, vilket fastställdes i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(43)

Det fastställdes i förordningen om preliminär tull att den minskade sysselsättningen främst berodde på Tosohs omstrukturering. Däremot måste påståendet om att lönsamheten minskade på grund av investeringar avvisas. För det första ägde största delen av Tosohs omstruktureringar och investeringar rum 2004, då lönsamheten och avkastningen på investeringar var god. Tack vare dessa investeringar sjönk Tosohs tillverkningskostnader per enhet betydligt. Men trots dessa ansträngningar kunde Tosoh inte utnyttja investeringarna under de efterföljande åren. På grund av ökad import från Sydafrika till priser som låg under tillverkningskostnaderna minskade Toshos lönsamhet, avkastning på investeringarna och kassaflöde, och dessa blev starkt negativa, vilket fastställdes i förordningen om preliminär tull.

| (44) | Delta har vidare hävdat att skadan för lönsamheten var självförvållad på grund av gemenskapsindustrins ledningsbeslut, med bland annat ”ovanligt långa betalningsuppskov till kunderna” och ”orimligt höga provisioner till agenten”. Dessa argument avvisades av följande skäl. |
| --- | --- |

(44)

Delta har vidare hävdat att skadan för lönsamheten var självförvållad på grund av gemenskapsindustrins ledningsbeslut, med bland annat ”ovanligt långa betalningsuppskov till kunderna” och ”orimligt höga provisioner till agenten”. Dessa argument avvisades av följande skäl.

| (45) | Betalningsuppskoven ansågs inte väsentligt påverka gemenskapsindustrins likviditet eller kassaflöde. Dessutom beviljades betalningsuppskoven i ett försök att få något högre priser och därigenom mildra den dumpade importens inverkan på priserna. Därför kan det inte anses att betalningsuppskoven skulle ha orsakat självförvållad skada. |
| --- | --- |

(45)

Betalningsuppskoven ansågs inte väsentligt påverka gemenskapsindustrins likviditet eller kassaflöde. Dessutom beviljades betalningsuppskoven i ett försök att få något högre priser och därigenom mildra den dumpade importens inverkan på priserna. Därför kan det inte anses att betalningsuppskoven skulle ha orsakat självförvållad skada.

| (46) | Förutom att provisionen till agenten inte ansågs vara ovanlig för sektorn, är detta argument dessutom inte relevant eftersom gemenskapsindustrins tillverkningskostnader och lönsamhet beräknades på grundval av kostnader för både Tosoh och närstående företag som mottog provisioner. Själva provisionen är en betalning inom gemenskapen och därför har dess storlek ingen betydelse för den samlade vinst som användes för beräkningen av skada. |
| --- | --- |

(46)

Förutom att provisionen till agenten inte ansågs vara ovanlig för sektorn, är detta argument dessutom inte relevant eftersom gemenskapsindustrins tillverkningskostnader och lönsamhet beräknades på grundval av kostnader för både Tosoh och närstående företag som mottog provisioner. Själva provisionen är en betalning inom gemenskapen och därför har dess storlek ingen betydelse för den samlade vinst som användes för beräkningen av skada.

3.   Slutsats om orsakssamband

| (47) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 95–97 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 95–97 i förordningen om preliminär tull.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Gemenskapsindustrins intresse

| (48) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 100–104 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 100–104 i förordningen om preliminär tull.

2.   Användarnas intresse

| (49) | Vissa parter har hävdat att även om Tosoh skulle försvinna skulle detta inte skada batterindustrin eftersom Delta finns kvar som alternativ källa, och således skulle upprätthållandet av en gemenskapstillverkare inte vara i gemenskapens intresse. Detta argument avvisades av följande skäl: |
| --- | --- |

(49)

Vissa parter har hävdat att även om Tosoh skulle försvinna skulle detta inte skada batterindustrin eftersom Delta finns kvar som alternativ källa, och således skulle upprätthållandet av en gemenskapstillverkare inte vara i gemenskapens intresse. Detta argument avvisades av följande skäl:

| (50) | För det första kan Deltas låga priser inte anses vara hållbara eftersom de ligger under tillverkningspriserna. För det andra, med hänsyn till att användarna har begränsade möjligheter att byta leveranskälla till elektrolytiska mangandioxider då de måste testa (kvalificera) ”nya” elektrolytiska mangandioxider för att se om de är lämpliga för batteriproduktion, är deras förhandlingsposition gentemot tillverkarna av elektrolytiska mangandioxider begränsad och skulle minska ytterligare om Tosoh försvann. |
| --- | --- |

(50)

För det första kan Deltas låga priser inte anses vara hållbara eftersom de ligger under tillverkningspriserna. För det andra, med hänsyn till att användarna har begränsade möjligheter att byta leveranskälla till elektrolytiska mangandioxider då de måste testa (kvalificera) ”nya” elektrolytiska mangandioxider för att se om de är lämpliga för batteriproduktion, är deras förhandlingsposition gentemot tillverkarna av elektrolytiska mangandioxider begränsad och skulle minska ytterligare om Tosoh försvann.

| (51) | Det fastställdes i förordningen om preliminär tull att kostnaderna för elektrolytiska mangandioxider utgör 10–15 % av de totala kostnaderna för batteritillverkning. Två av tre samarbetsvilliga användare ifrågasatte detta resultat, men någon bevisning lämnades inte till stöd för detta. Eftersom den användare som inte motsatte sig dessa uppgifter var den enda användaren vars uppgifter kunde bekräftas i detta förfarande, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 107 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(51)

Det fastställdes i förordningen om preliminär tull att kostnaderna för elektrolytiska mangandioxider utgör 10–15 % av de totala kostnaderna för batteritillverkning. Två av tre samarbetsvilliga användare ifrågasatte detta resultat, men någon bevisning lämnades inte till stöd för detta. Eftersom den användare som inte motsatte sig dessa uppgifter var den enda användaren vars uppgifter kunde bekräftas i detta förfarande, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 107 i förordningen om preliminär tull.

| (52) | Användarna av elektrolytiska mangandioxider har upprepade gånger hävdat att de inte kommer att kunna överföra antidumpningstullen på priset genom höjda kostnader för elektrolytiska mangandioxider. De är i en pressad situation på grund av ökade kostnader för andra viktiga råvaror, och hävdar att de inte har råd med ytterligare prisökningar på elektrolytiska mangandioxider. |
| --- | --- |

(52)

Användarna av elektrolytiska mangandioxider har upprepade gånger hävdat att de inte kommer att kunna överföra antidumpningstullen på priset genom höjda kostnader för elektrolytiska mangandioxider. De är i en pressad situation på grund av ökade kostnader för andra viktiga råvaror, och hävdar att de inte har råd med ytterligare prisökningar på elektrolytiska mangandioxider.

| (53) | Men trots undersökningsresultaten i skäl 107 i förordningen om preliminär tull verkar antidumpningstullen inte vara jämförbar med den kostnadsökning för andra råvaror i batteritillverkning som ägde rum mellan januari 2006 och januari 2007 (priset på koppar steg med 119,73 %, nickel med 252,89 % och zink med 181,10 %). Därför kan man med säkerhet bekräfta att åtgärderna kommer att ha liten effekt på industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(53)

Men trots undersökningsresultaten i skäl 107 i förordningen om preliminär tull verkar antidumpningstullen inte vara jämförbar med den kostnadsökning för andra råvaror i batteritillverkning som ägde rum mellan januari 2006 och januari 2007 (priset på koppar steg med 119,73 %, nickel med 252,89 % och zink med 181,10 %). Därför kan man med säkerhet bekräfta att åtgärderna kommer att ha liten effekt på industrins konkurrenskraft.

| (54) | Det hävdades även att gemenskapsanvändarnas ekonomiska situation varierar kraftigt. I detta hänseende bör det noteras att användarnas situation bedöms i sin helhet vid prövningen av gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(54)

Det hävdades även att gemenskapsanvändarnas ekonomiska situation varierar kraftigt. I detta hänseende bör det noteras att användarnas situation bedöms i sin helhet vid prövningen av gemenskapens intresse.

| (55) | Flera användare menade att batteritillverkarna sysselsätter betydligt fler personer än gemenskapsindustrin och att de på grund av antidumpningsåtgärderna kan tvingas till personalnedskärningar och t.o.m. tvingas flytta sina produktionsanläggningar. Även om det har bekräftats att antalet anställda hos batteritillverkarna är betydligt högre än hos gemenskapsindustrin, har det inte lämnats någon bevisning på att införandet av tull skulle leda till förlorade arbetsplatser. Mot bakgrund av att tullar inte kommer att ha betydande konsekvenser för användarna enligt undersökningsresultaten i skäl 52 och förordningen om preliminär tull, avvisades därför detta argument. |
| --- | --- |

(55)

Flera användare menade att batteritillverkarna sysselsätter betydligt fler personer än gemenskapsindustrin och att de på grund av antidumpningsåtgärderna kan tvingas till personalnedskärningar och t.o.m. tvingas flytta sina produktionsanläggningar. Även om det har bekräftats att antalet anställda hos batteritillverkarna är betydligt högre än hos gemenskapsindustrin, har det inte lämnats någon bevisning på att införandet av tull skulle leda till förlorade arbetsplatser. Mot bakgrund av att tullar inte kommer att ha betydande konsekvenser för användarna enligt undersökningsresultaten i skäl 52 och förordningen om preliminär tull, avvisades därför detta argument.

| (56) | Flera parter ansåg att gemenskapsindustrin inte kan tillgodose efterfrågan i gemenskapen. Detta bestreds. Den föreslagna tullsatsen innebär att import från Sydafrika till gemenskapsmarknaden kommer att fortsätta, om än till icke dumpade priser. |
| --- | --- |

(56)

Flera parter ansåg att gemenskapsindustrin inte kan tillgodose efterfrågan i gemenskapen. Detta bestreds. Den föreslagna tullsatsen innebär att import från Sydafrika till gemenskapsmarknaden kommer att fortsätta, om än till icke dumpade priser.

| (57) | Eftersom inga andra argument inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 105–109 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom inga andra argument inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 105–109 i förordningen om preliminär tull.

3.   Intresset hos icke närstående importörer och handlare i gemenskapen

| (58) | Importören Traxys France (Deltas agent) hävdade att åtgärderna kommer att leda till att dess leverantör Delta försätts i konkurs, vilket orsakar uteblivna vinster på 5–25 % och förlust av arbetsplatser. Detta argument avvisades med motiveringen att, eftersom åtgärderna har begränsad verkan på aktörerna (batteritillverkarna) kommer de inte att driva Delta i konkurs, utan endast motverka illojal konkurrens, hålla Tosoh kvar på gemenskapsmarknaden och skapa rättvisa konkurrensvillkor till förmån för alla leverantörer av elektrolytiska mangandioxider och batteritillverkarna. |
| --- | --- |

(58)

Importören Traxys France (Deltas agent) hävdade att åtgärderna kommer att leda till att dess leverantör Delta försätts i konkurs, vilket orsakar uteblivna vinster på 5–25 % och förlust av arbetsplatser. Detta argument avvisades med motiveringen att, eftersom åtgärderna har begränsad verkan på aktörerna (batteritillverkarna) kommer de inte att driva Delta i konkurs, utan endast motverka illojal konkurrens, hålla Tosoh kvar på gemenskapsmarknaden och skapa rättvisa konkurrensvillkor till förmån för alla leverantörer av elektrolytiska mangandioxider och batteritillverkarna.

| (59) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller bevisning i detta avseende, bekräftas skälen 110 och 111 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller bevisning i detta avseende, bekräftas skälen 110 och 111 i förordningen om preliminär tull.

4.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (60) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 112–114 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(60)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 112–114 i förordningen om preliminär tull.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (61) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (62) | Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 115–117 i förordningen om preliminär tull. Skademarginalen var betydligt högre än den konstaterade dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter eller andra argument i detta avseende, bekräftas slutsatserna i skälen 115–117 i förordningen om preliminär tull. Skademarginalen var betydligt högre än den konstaterade dumpningsmarginalen.

2.   Slutgiltiga åtgärder

| (63) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en slutgiltig antidumpningstull i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör införas på nivån för dumpningsmarginalen eftersom den är lägre än den skademarginal som beräknats ovan. |
| --- | --- |

(63)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en slutgiltig antidumpningstull i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör införas på nivån för dumpningsmarginalen eftersom den är lägre än den skademarginal som beräknats ovan.

| (64) | Med hänsyn till storleken på de konstaterade dumpningsmarginalerna och den skada som gemenskapsindustrin vållats anses det nödvändigt att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(64)

Med hänsyn till storleken på de konstaterade dumpningsmarginalerna och den skada som gemenskapsindustrin vållats anses det nödvändigt att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull.

| (65) | Mot bakgrund av ovanstående föreslås att följande slutgiltiga tullsatser införs:






  Delta E.M.D (Pty) Ltd | 17,1 % |
| --- | --- | --- |
| Alla andra företag | 17,1 % |

(65)

Mot bakgrund av ovanstående föreslås att följande slutgiltiga tullsatser införs:

Delta E.M.D (Pty) Ltd

17,1 %

Alla andra företag

17,1 %

3.   Åtagande

| (66) | Efter underrättelsen om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar, förklarade den exporterande tillverkaren i Sydafrika sig beredd att göra ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Gemenskapsindustrin underrättades om erbjudandet och lämnade kommentarer. |
| --- | --- |

(66)

Efter underrättelsen om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar, förklarade den exporterande tillverkaren i Sydafrika sig beredd att göra ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Gemenskapsindustrin underrättades om erbjudandet och lämnade kommentarer.

| (67) | Erbjudandet undersöktes och man har beslutat avslå det av följande skäl: |
| --- | --- |

(67)

Erbjudandet undersöktes och man har beslutat avslå det av följande skäl:

| (68) | Det finns endast ett begränsat antal leverantörer till gemenskapen av elektrolytiska mangandioxider, och den sydafrikanska exportören har en betydande marknadsandel (60–70 %). Andelen steg med 81 % under skadeundersökningsperioden och var en följd av aggressiv prissättning av exporten till priser som låg under exportörens tillverkningskostnader under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Det finns endast ett begränsat antal leverantörer till gemenskapen av elektrolytiska mangandioxider, och den sydafrikanska exportören har en betydande marknadsandel (60–70 %). Andelen steg med 81 % under skadeundersökningsperioden och var en följd av aggressiv prissättning av exporten till priser som låg under exportörens tillverkningskostnader under skadeundersökningsperioden.

| (69) | Dessutom var priserna på den berörda produkten och den likadana produkten, trots starka prisvariationer för de främsta insatsvarorna, såsom manganmalm och energi, relativt stabila. Det anses att variationerna i tillverkningskostnaderna på grund av dumpning inte återspeglades i den berörda produktens priser. |
| --- | --- |

(69)

Dessutom var priserna på den berörda produkten och den likadana produkten, trots starka prisvariationer för de främsta insatsvarorna, såsom manganmalm och energi, relativt stabila. Det anses att variationerna i tillverkningskostnaderna på grund av dumpning inte återspeglades i den berörda produktens priser.

| (70) | Därför kommer åtgärder som grundas på ett fast minimipris kanske inte att effektivt kunna avhjälpa sådana variationer i priserna på elektrolytiska mangandioxider som kan bero på ändrade råvarupriser då pristrycket på dumpade produkter ursprungligen avhjälpts av själva åtgärden. Eftersom det finns endast ett begränsat antal köpare av elektrolytiska mangandioxider på gemenskapsmarknaden finns det risk för att alla åtgärder som bygger på ett minimipris kan bli ett referenspris på marknaden och därigenom minska konkurrensen, vilket inte skulle vara i gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(70)

Därför kommer åtgärder som grundas på ett fast minimipris kanske inte att effektivt kunna avhjälpa sådana variationer i priserna på elektrolytiska mangandioxider som kan bero på ändrade råvarupriser då pristrycket på dumpade produkter ursprungligen avhjälpts av själva åtgärden. Eftersom det finns endast ett begränsat antal köpare av elektrolytiska mangandioxider på gemenskapsmarknaden finns det risk för att alla åtgärder som bygger på ett minimipris kan bli ett referenspris på marknaden och därigenom minska konkurrensen, vilket inte skulle vara i gemenskapens intresse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av elektrolytiska mangandioxider som definieras som mangandioxider som framställts genom en elektrolytisk process utan efterföljande värmebehandling och som klassificeras enligt KN nummer ex 2820 10 00 (Taric nummer 2820100010) och har sitt ursprung i Sydafrika.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter tillverkade av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 17,1 % | A828 |
| Alla andra företag | 17,1 % | A999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

17,1 %

A828

Alla andra företag

17,1 %

A999

3.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Man ska slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts genom preliminära antidumpningstullar enligt kommissionens förordning (EG) nr 1066/2007 på import av elektrolytiska mangandioxider som definieras som mangandioxider som framställts genom en elektrolytisk process utan efterföljande värmebehandling och som klassificeras enligt KN-nummer ex 2820 10 00 (Taric nummer 2820100010) och har sitt ursprung i Sydafrika.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2008.

På rådets vägnar

D. RUPEL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 243, 18.9.2007, s. 7.

2

---

| 13.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 222/2008

av den 12 mars 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 mars 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 12 mars 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 79,4 |
| MA | 70,0 |
| TN | 120,5 |
| TR | 96,9 |
| ZZ | 91,7 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| JO | 178,8 |
| MA | 118,0 |
| TR | 143,7 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 112,3 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 117,3 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,3 |
| IL | 55,9 |
| MA | 60,0 |
| TN | 55,3 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 104,7 |
| SY | 105,3 |
| TR | 124,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0808 10 80 | AR | 93,0 |
| BR | 95,0 |
| CL | 107,4 |
| CN | 88,2 |
| MK | 46,8 |
| US | 105,3 |
| UY | 90,0 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 20 50 | AR | 80,1 |
| CL | 70,3 |
| CN | 60,1 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

79,4

MA

70,0

TN

120,5

TR

96,9

ZZ

91,7

0707 00 05

EG

178,8

JO

178,8

MA

118,0

TR

143,7

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

112,3

TR

122,2

ZZ

117,3

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

47,3

IL

55,9

MA

60,0

TN

55,3

TR

100,7

ZZ

63,8

0805 50 10

EG

107,9

IL

104,7

SY

105,3

TR

124,0

ZZ

110,5

0808 10 80

AR

93,0

BR

95,0

CL

107,4

CN

88,2

MK

46,8

US

105,3

UY

90,0

ZZ

89,4

0808 20 50

AR

80,1

CL

70,3

CN

60,1

ZA

91,9

ZZ

75,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 13.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 223/2008

av den 12 mars 2008

om villkor och förfaranden för erkännande av producentorganisationer för silkesodlare

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 127 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 707/76 av den 25 mars 1976 om godkännande av producentgrupper inom silkesodlingssektorn (2) upphör att gälla den 1 april 2008 i enlighet med artikel 201.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 707/76 av den 25 mars 1976 om godkännande av producentgrupper inom silkesodlingssektorn (2) upphör att gälla den 1 april 2008 i enlighet med artikel 201.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (2) | Vissa av de villkor och skyldigheter som anges i förordning (EEG) nr 707/76 har inte införlivats med förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Vissa av de villkor och skyldigheter som anges i förordning (EEG) nr 707/76 har inte införlivats med förordning (EG) nr 1234/2007.

| (3) | För att silkesodlingssektorn ska kunna fungera korrekt i framtiden och av tydlighets- och rationaliseringsskäl bör det antas en ny förordning som bör innehålla de villkoren och skyldigheterna såväl som de nuvarande tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordning (EEG) nr 822/76 av den 7 april 1976 om villkor för och förfaranden vid godkännande av producentgrupper inom silkesodlingssektorn (3). |
| --- | --- |

(3)

För att silkesodlingssektorn ska kunna fungera korrekt i framtiden och av tydlighets- och rationaliseringsskäl bör det antas en ny förordning som bör innehålla de villkoren och skyldigheterna såväl som de nuvarande tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordning (EEG) nr 822/76 av den 7 april 1976 om villkor för och förfaranden vid godkännande av producentgrupper inom silkesodlingssektorn (3).

| (4) | Förordning (EEG) nr 822/76 bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 822/76 bör därför upphöra att gälla.

| (5) | Den nya förordningen bör tillämpas från och med den dag då förordning (EEG) nr 707/76 upphör att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Den nya förordningen bör tillämpas från och med den dag då förordning (EEG) nr 707/76 upphör att gälla.

| (6) | I artikel 122 i förordning (EG) nr 1234/2007 anges att erkännande ska ges producentorganisationer inom sektorn för silkesodling som arbetar för ett särskilt mål, som särskilt kan omfatta att koncentrera utbudet och saluföra medlemmarnas produktion, gemensamt anpassa produktionen till marknadens krav och förbättra produkten samt att främja rationalisering och mekanisering inom produktionen. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 122 i förordning (EG) nr 1234/2007 anges att erkännande ska ges producentorganisationer inom sektorn för silkesodling som arbetar för ett särskilt mål, som särskilt kan omfatta att koncentrera utbudet och saluföra medlemmarnas produktion, gemensamt anpassa produktionen till marknadens krav och förbättra produkten samt att främja rationalisering och mekanisering inom produktionen.

| (7) | För att undvika diskriminering mellan producenter och säkerställa att åtgärder vidtas på ett enhetligt och effektivt sätt bör det fastställas vilka villkor producentorganisationer inom sektorn för silkesodling ska uppfylla och dessa bör gälla för hela gemenskapen. För att bli erkända av medlemsstaterna ska producentorganisationerna uppfylla och iaktta dessa villkor och förfaranden. |
| --- | --- |

(7)

För att undvika diskriminering mellan producenter och säkerställa att åtgärder vidtas på ett enhetligt och effektivt sätt bör det fastställas vilka villkor producentorganisationer inom sektorn för silkesodling ska uppfylla och dessa bör gälla för hela gemenskapen. För att bli erkända av medlemsstaterna ska producentorganisationerna uppfylla och iaktta dessa villkor och förfaranden.

| (8) | För att få erkännande bör producentorganisationerna kunna bevisa att de bedriver ekonomisk verksamhet i en lämplig omfattning i form av produktion och saluföring inom sektorn för silkesodling, men det bör föreskrivas undantag för regioner där produktionen inte är så omfattande. Då antalet silkesodlare har minskat drastiskt under de senaste åren bör det tröskelvärde för det minsta antal producenter som krävs för att bilda en producentorganisation som anges i förordning (EEG) nr 822/76 sänkas avsevärt. |
| --- | --- |

(8)

För att få erkännande bör producentorganisationerna kunna bevisa att de bedriver ekonomisk verksamhet i en lämplig omfattning i form av produktion och saluföring inom sektorn för silkesodling, men det bör föreskrivas undantag för regioner där produktionen inte är så omfattande. Då antalet silkesodlare har minskat drastiskt under de senaste åren bör det tröskelvärde för det minsta antal producenter som krävs för att bilda en producentorganisation som anges i förordning (EEG) nr 822/76 sänkas avsevärt.

| (9) | Bestämmelserna om förfarandet vid beviljande och återkallelse av erkännanden bör kompletteras med en precisering av vilka uppgifter som ska lämnas tillsammans med ansökan. |
| --- | --- |

(9)

Bestämmelserna om förfarandet vid beviljande och återkallelse av erkännanden bör kompletteras med en precisering av vilka uppgifter som ska lämnas tillsammans med ansökan.

| (10) | Som information till medlemsstaterna och de berörda parterna bör det i början av varje år offentliggöras en förteckning över de grupper som har erkänts under föregående år och över de grupper för vilka erkännandet har återkallats under samma period. |
| --- | --- |

(10)

Som information till medlemsstaterna och de berörda parterna bör det i början av varje år offentliggöras en förteckning över de grupper som har erkänts under föregående år och över de grupper för vilka erkännandet har återkallats under samma period.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Medlemsstaterna ska erkänna de producentorganisationer inom sektorn för silkesodling vilka

| a) | begär erkännande, |
| --- | --- |

a)

begär erkännande,

| b) | uppfyller de villkor som fastställs i artikel 122 i förordning (EG) nr 1234/2007, |
| --- | --- |

b)

uppfyller de villkor som fastställs i artikel 122 i förordning (EG) nr 1234/2007,

| c) | uppfyller de särskilda villkoren i artikel 2 i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

uppfyller de särskilda villkoren i artikel 2 i denna förordning.

2.   Den myndighet som är behörig att erkänna en producentorganisation ska vara en myndighet i den medlemsstat inom vilken producentorganisationen har sitt säte.

Artikel 2

1.   För att få erkännande måste en producentorganisation uppfylla följande villkor:

| a) | Den måste bedriva verksamhet som innebär att silkeskokonger produceras och saluförs. |
| --- | --- |

a)

Den måste bedriva verksamhet som innebär att silkeskokonger produceras och saluförs.

| b) | Den måste omfatta minst 50 producenter som använder eller förbinder sig att använda minst 2 500 lådor under det regleringsår som erkännandet ges. |
| --- | --- |

b)

Den måste omfatta minst 50 producenter som använder eller förbinder sig att använda minst 2 500 lådor under det regleringsår som erkännandet ges.

| c) | Den ska i sin verksamhet som helhet avstå från varje form av diskriminering mellan odlare inom gemenskapen på grund av till exempel nationalitet eller etableringsort. |
| --- | --- |

c)

Den ska i sin verksamhet som helhet avstå från varje form av diskriminering mellan odlare inom gemenskapen på grund av till exempel nationalitet eller etableringsort.

| d) | Den ska vara en juridisk person eller ha tillräcklig rättslig kapacitet för att åtnjuta rättigheter och vara underkastad skyldigheter enligt nationell lag. |
| --- | --- |

d)

Den ska vara en juridisk person eller ha tillräcklig rättslig kapacitet för att åtnjuta rättigheter och vara underkastad skyldigheter enligt nationell lag.

| e) | Den ska inte ha andra medlemmar än silkesodlare. |
| --- | --- |

e)

Den ska inte ha andra medlemmar än silkesodlare.

| f) | Den ska i sina stadgar införa följande skyldigheter för medlemmarna:






  i) | De ska saluföra hela sin produktion via producentorganisationen, dvs. försäljningen till grossister eller till användarindustrin; undantag kan eventuellt beviljas för vissa kvantiteter. |
| --- | --- | --- |

f)

Den ska i sina stadgar införa följande skyldigheter för medlemmarna:

i)

De ska saluföra hela sin produktion via producentorganisationen, dvs. försäljningen till grossister eller till användarindustrin; undantag kan eventuellt beviljas för vissa kvantiteter.

| ii) | De ska, i fråga om produktion och saluföring, tillämpa de regler som har antagits av producentorganisationen i syfte att anpassa utbudets storlek och produktens kvalitet till marknadens behov. |
| --- | --- |

ii)

De ska, i fråga om produktion och saluföring, tillämpa de regler som har antagits av producentorganisationen i syfte att anpassa utbudets storlek och produktens kvalitet till marknadens behov.

| iii) | De får inte lämna producentorganisationen förrän de har varit medlemmar i minst tre år efter det att producentorganisationen fick sitt erkännande och ska ge ett års varsel om de önskar lämna producentorganisationen; detta gäller med förbehåll för eventuella bestämmelser i nationell lag som i särskilda fall syftar till att skydda producentorganisationen eller dess borgenärer mot de eventuella ekonomiska följderna av en medlems utträde eller till att förhindra en medlems utträde under ett löpande räkenskapsår. |
| --- | --- |

iii)

De får inte lämna producentorganisationen förrän de har varit medlemmar i minst tre år efter det att producentorganisationen fick sitt erkännande och ska ge ett års varsel om de önskar lämna producentorganisationen; detta gäller med förbehåll för eventuella bestämmelser i nationell lag som i särskilda fall syftar till att skydda producentorganisationen eller dess borgenärer mot de eventuella ekonomiska följderna av en medlems utträde eller till att förhindra en medlems utträde under ett löpande räkenskapsår.

| g) | De ska föra särskilda räkenskaper över den verksamhet för vilken de har beviljats erkännande. |
| --- | --- |

g)

De ska föra särskilda räkenskaper över den verksamhet för vilken de har beviljats erkännande.

2.   I enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 kan en medlemsstat på begäran bemyndigas att erkänna en producentorganisation i en region med liten produktion som inte uppfyller villkoren i punkt 1 b.

Artikel 3

Till ansökan om erkännande ska producentorganisationen bifoga följande handlingar och upplysningar:

| a) | Uppgift om organisationens juridiska ställning. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om organisationens juridiska ställning.

| b) | Uppgift om vilka personer som har befogenhet att agera i producentorganisationens namn och för dess räkning. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om vilka personer som har befogenhet att agera i producentorganisationens namn och för dess räkning.

| c) | Uppgift om de verksamheter som utgör grunden för ansökan om erkännande. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om de verksamheter som utgör grunden för ansökan om erkännande.

| d) | Bevis för att villkoren i artikel 2.1 b och 2.2 uppfylls. |
| --- | --- |

d)

Bevis för att villkoren i artikel 2.1 b och 2.2 uppfylls.

| e) | Uppgift om de regler som har antagits enligt artikel 2.1 f ii, särskilt de som avser torkning av kokongerna. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om de regler som har antagits enligt artikel 2.1 f ii, särskilt de som avser torkning av kokongerna.

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna ska pröva ansökningar om erkännande inom två månader efter det att de tas emot.

2.   Medlemsstaterna ska inom två månader underrätta kommissionen om vilka beslut som fattas och därvid ange skäl för eventuella avslag.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna ska fortlöpande kontrollera att de erkända producentorganisationerna uppfyller villkoren för erkännande.

2.   Medlemsstaterna ska återkalla erkännandet för en producentorganisation om villkoren för erkännandet inte längre uppfylls eller om erkännandet byggde på felaktiga uppgifter. De ska, med retroaktiv verkan, återkalla erkännanden som har erhållits eller använts på ett bedrägligt sätt.

3.   Om en medlemsstat återkallar en producentorganisations erkännande ska den underrätta kommissionen om detta inom två månader och ange skälen för återkallelsen.

Artikel 6

I början av varje år ska kommissionen sörja för att det i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, offentliggörs en förteckning över grupper som har beviljats erkännande under föregående år och över sammanslutningar för vilka erkännandet har återkallats under samma period.

Artikel 7

Förordning (EEG) nr 822/76 ska upphöra att gälla.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 april 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 84, 31.3.1976, s. 1.

2

(3)  EGT L 94, 9.4.1976, s. 19.

3

---

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

| 13.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/13

---

PRAKTISKA ANVISNINGAR TILL PARTERNA OM RÄTTEGÅNGEN VID EUROPEISKA UNIONENS PERSONALDOMSTOL

Innehållsförteckning

| I. | DET SKRIFTLIGA FÖRFARANDET |
| --- | --- |

I.

| A. | Ansökan |
| --- | --- |

A.

| 1. | Ingivande av ansökan |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obligatoriska uppgifter och regler för ingivande av ansökan |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rättelse av ansökan |
| --- | --- |

3.

| 4. | Interimistiska åtgärder |
| --- | --- |

4.

| B. | Svaromål och andra inlagor och handlingar som avser det skriftliga förfarandet |
| --- | --- |

B.

| C. | Användning av tekniska kommunikationsmedel |
| --- | --- |

C.

| D. | Begäran om konfidentiell behandling |
| --- | --- |

D.

| E. | Ansökan om rättshjälp |
| --- | --- |

E.

| II. | DET MUNTLIGA FÖRFARANDET |
| --- | --- |

II.

| A. | Plats |
| --- | --- |

A.

| B. | Förberedelser inför förhandlingen |
| --- | --- |

B.

| C. | Förhandlingens genomförande |
| --- | --- |

C.

| D. | Särskilda förhållanden vid simultantolkning |
| --- | --- |

D.

| E. | Förlikning |
| --- | --- |

E.

| F. | Förhandlingens avslutande |
| --- | --- |

F.

| III. | IKRAFTTRÄDANDE AV DESSA INSTRUKTIONER |
| --- | --- |

III.

| BILAGA: | VÄGLEDNING FÖR RÄTTSHJÄLPSSÖKANDE OCH OBLIGATORISKT FORMULÄR |
| --- | --- |

BILAGA:

EUROPEISKA UNIONENS PERSONALDOMSTOL HAR BESLUTAT ATT ANTA FÖLJANDE PRAKTISKA ANVISNINGAR,

med stöd av artikel 120 i sina rättegångsregler, och

med beaktande av följande skäl:

Med hänsyn till intresset av att förfarandena vid personaldomstolen genomförs på ett effektivt sätt och för att underlätta att mål kan avgöras under bästa förhållanden och skyndsamt, bör parternas advokater och ombud (nedan gemensamt kallade ombud, försåvitt inte det som sägs endast rör den ena kategorin) ges praktiska anvisningar i fråga om det sätt på vilket deras inlagor och handlingar skall ges in till personaldomstolen i det skriftliga förfarandet, så att det säkerställs att den muntliga förhandlingen genomförs på ett effektivt sätt.

Om dessa instruktioner följs minskar antalet fall där personaldomstolen måste begära rättelse samt risken för avvisning till följd av underlåtenhet att iaktta formföreskrifter.

Förfarandet vid personaldomstolen kännetecknas av att vara underställt språkregler som är anpassade för en flerspråkig gemenskap.

Parterna i mål vid personaldomstolen har ett intresse av att personaldomstolen ger koncisa svar på de frågor som parternas ombud ofta vill ha närmare upplysningar om och att den tillhandahåller ombuden hjälpmedel som gör det lättare för dem att författa sina inlagor på bästa sätt.

Det finns vissa begränsningar, vilket är en följd av den elektroniska hanteringen av inlagor vid personaldomstolen.

Med hänsyn till intresset av att förfarandena vid personaldomstolen genomförs på ett effektivt sätt bör berörda personer ges instruktioner om hur man ansöker om rättshjälp och om hur det muntliga förfarandet går till.

I.   DET SKRIFTLIGA FÖRFARANDET

A.   Ansökan

1.   Ingivande av ansökan

| 1. | En ansökan skall ställas till personaldomstolens kansli. Den skall uppfylla bestämmelserna i artikel 34 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

1.

En ansökan skall ställas till personaldomstolens kansli. Den skall uppfylla bestämmelserna i artikel 34 i rättegångsreglerna.

| 2. | I artikel 35.1, 35.2, 35.3 och 35.5 i rättegångsreglerna anges vilka upplysningar som skall finnas med i ansökan och vilka handlingar som skall bifogas denna. |
| --- | --- |

2.

I artikel 35.1, 35.2, 35.3 och 35.5 i rättegångsreglerna anges vilka upplysningar som skall finnas med i ansökan och vilka handlingar som skall bifogas denna.

| 3. | Artiklarna 35.5 och 39.1 tredje stycket i rättegångsreglerna rör det intyg som skall inges till kansliet av sökandens advokat och av den advokat som eventuellt biträder svarandens ombud. Enligt artikel 19 i domstolens stadga måste parterna företrädas av ett ombud vid personaldomstolen. Medan medlemsstater och andra stater, som är parter i EES-avtalet (Norge, Island och Liechtenstein) samt gemenskapsinstitutioner företräds av sina befullmäktigade ombud, måste parterna således låta sig företrädas av en advokat som är behörig att uppträda inför domstol i en medlemsstat eller i en annan stat som är part i EES-avtalet. Advokatkravet gäller inte beträffande ansökningar om rättshjälp (se i detta avseende avdelning I, kapitel E). |
| --- | --- |

3.

Artiklarna 35.5 och 39.1 tredje stycket i rättegångsreglerna rör det intyg som skall inges till kansliet av sökandens advokat och av den advokat som eventuellt biträder svarandens ombud. Enligt artikel 19 i domstolens stadga måste parterna företrädas av ett ombud vid personaldomstolen. Medan medlemsstater och andra stater, som är parter i EES-avtalet (Norge, Island och Liechtenstein) samt gemenskapsinstitutioner företräds av sina befullmäktigade ombud, måste parterna således låta sig företrädas av en advokat som är behörig att uppträda inför domstol i en medlemsstat eller i en annan stat som är part i EES-avtalet. Advokatkravet gäller inte beträffande ansökningar om rättshjälp (se i detta avseende avdelning I, kapitel E).

| 4. | Vid ingivandet av ansökan krävs ingen skriftlig fullmakt från sökanden till sin advokat. Däremot skall kansliet utan dröjsmål underrättas skriftligen om samtliga ändringar i fråga om hur många och vilka advokater som företräder sökanden (t.ex. om en advokat ersätts av en annan, en ytterligare advokat tillkommer eller om fullmakten för en av de advokater som ingav ansökan dras tillbaka). |
| --- | --- |

4.

Vid ingivandet av ansökan krävs ingen skriftlig fullmakt från sökanden till sin advokat. Däremot skall kansliet utan dröjsmål underrättas skriftligen om samtliga ändringar i fråga om hur många och vilka advokater som företräder sökanden (t.ex. om en advokat ersätts av en annan, en ytterligare advokat tillkommer eller om fullmakten för en av de advokater som ingav ansökan dras tillbaka).

| 5. | Sökandens advokat skall på första sidan i ansökan tydligt ange sin adress, sitt telefon- och telefaxnummer samt sin e-postadress. Om en delgivningsadress i Luxemburg har valts enligt artikel 35.3 i rättegångsreglerna, kan sökandens egen adress inte godtas som delgivningsadress. |
| --- | --- |

5.

Sökandens advokat skall på första sidan i ansökan tydligt ange sin adress, sitt telefon- och telefaxnummer samt sin e-postadress. Om en delgivningsadress i Luxemburg har valts enligt artikel 35.3 i rättegångsreglerna, kan sökandens egen adress inte godtas som delgivningsadress.

| 6. | Advokatens handskrivna underskrift skall vara läslig och finnas i slutet av ansökan. Avsaknad av underskrift utgör en formell brist som inte kan rättas till. Det är inte tillåtet att använda en återgivning av en underskrift, t.ex. en stämpel, en imitation av en underskrift eller en kopia. Om det finns flera företrädare är det tillräckligt att en av dem undertecknar inlagan. Det är inte tillåtet att en annan person än någon av sökandens företrädare undertecknar en inlaga med fullmakt och detta även om denna person är en medarbetare vid den advokatbyrå som företrädarna tillhör. |
| --- | --- |

6.

Advokatens handskrivna underskrift skall vara läslig och finnas i slutet av ansökan. Avsaknad av underskrift utgör en formell brist som inte kan rättas till. Det är inte tillåtet att använda en återgivning av en underskrift, t.ex. en stämpel, en imitation av en underskrift eller en kopia. Om det finns flera företrädare är det tillräckligt att en av dem undertecknar inlagan. Det är inte tillåtet att en annan person än någon av sökandens företrädare undertecknar en inlaga med fullmakt och detta även om denna person är en medarbetare vid den advokatbyrå som företrädarna tillhör.

2.   Obligatoriska uppgifter och regler för ingivande av ansökan

| 7. | Rättegångsspråket är det språk som ansökan är avfattad på, i enlighet med artikel 29 i rättegångsreglerna som, när det gäller språk, hänvisar till artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler. |
| --- | --- |

7.

Rättegångsspråket är det språk som ansökan är avfattad på, i enlighet med artikel 29 i rättegångsreglerna som, när det gäller språk, hänvisar till artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler.

| 8. | För att tillgodose såväl parternas intressen som kravet på en god rättskipning skall inlagorna vara så kortfattade som möjligt med hänsyn till de faktiska omständigheterna i målet och till hur komplicerade de frågor är som behandlas. Ansökan bör således i princip inte vara längre än 10–30 sidor, beroende på de särskilda omständigheterna i tvisten. |
| --- | --- |

8.

För att tillgodose såväl parternas intressen som kravet på en god rättskipning skall inlagorna vara så kortfattade som möjligt med hänsyn till de faktiska omständigheterna i målet och till hur komplicerade de frågor är som behandlas. Ansökan bör således i princip inte vara längre än 10–30 sidor, beroende på de särskilda omständigheterna i tvisten.

| 9. | Yrkandena skall vara preciserade och skall anges i början eller slutet av ansökan. |
| --- | --- |

9.

Yrkandena skall vara preciserade och skall anges i början eller slutet av ansökan.

| 10. | Om det finns 10 eller fler sökande, skall en förteckning med samtliga namn och adresser bifogas ansökan och skickas till kansliet med e-post, samtidigt med ansökan, till adressen tfp.greffe@curia.europa.eu, med tydlig angivelse av det mål som förteckningen hänför sig till. |
| --- | --- |

10.

Om det finns 10 eller fler sökande, skall en förteckning med samtliga namn och adresser bifogas ansökan och skickas till kansliet med e-post, samtidigt med ansökan, till adressen tfp.greffe@curia.europa.eu, med tydlig angivelse av det mål som förteckningen hänför sig till.

| 11. | En ansökan skall vara åtföljd av en sammanfattning av tvisten, vilken har till syfte att underlätta kansliets upprättande av det i artikel 37.2 i rättegångsreglerna föreskrivna tillkännagivandet. Sammanfattningen får inte överstiga två sidor och den skall även skickas med e-post till adressen tfp.greffe@curia.europa.eu, med tydlig angivelse av det mål som det hänför sig till. Sammanfattningen kommer i princip att vara tillgänglig i sin helhet på en särskild sida på webbplatsen www.curia.europa.eu, i syfte att göra det möjligt för den som är intresserad att göra sökningar. Sammanfattningen av tvisten måste därför uppfylla vissa stilmässiga krav, vilka kommer att anges på den aktuella sidan på den nämnda webbplatsen. |
| --- | --- |

11.

En ansökan skall vara åtföljd av en sammanfattning av tvisten, vilken har till syfte att underlätta kansliets upprättande av det i artikel 37.2 i rättegångsreglerna föreskrivna tillkännagivandet. Sammanfattningen får inte överstiga två sidor och den skall även skickas med e-post till adressen tfp.greffe@curia.europa.eu, med tydlig angivelse av det mål som det hänför sig till. Sammanfattningen kommer i princip att vara tillgänglig i sin helhet på en särskild sida på webbplatsen www.curia.europa.eu, i syfte att göra det möjligt för den som är intresserad att göra sökningar. Sammanfattningen av tvisten måste därför uppfylla vissa stilmässiga krav, vilka kommer att anges på den aktuella sidan på den nämnda webbplatsen.

| 12. | En begäran som framställs med stöd av artikel 44.4 i rättegångsreglerna om att sökandens namn (anonymitet), andra personers namn eller vissa uppgifter inte skall finnas med i handlingarna i målet, skall vara vederbörligen motiverad och tydligt angiven i en skrivelse som bifogas ansökan. |
| --- | --- |

12.

En begäran som framställs med stöd av artikel 44.4 i rättegångsreglerna om att sökandens namn (anonymitet), andra personers namn eller vissa uppgifter inte skall finnas med i handlingarna i målet, skall vara vederbörligen motiverad och tydligt angiven i en skrivelse som bifogas ansökan.

| 13. | Om ansökan varigenom talan väcks inges efter ingivandet av en ansökan om rättshjälp (se avdelning I, kapitel E), vilken medför att fristen för att väcka talan upphör att löpa i enlighet med artikel 97.4 i rättegångsreglerna, måste en upplysning om detta lämnas i början av ansökan. Om ansökan ges in efter delgivningen av det beslut genom vilket en ansökan om rättshjälp har avgjorts, skall det i ansökan även ges en upplysning om vilken dag sökanden delgavs beslutet. |
| --- | --- |

13.

Om ansökan varigenom talan väcks inges efter ingivandet av en ansökan om rättshjälp (se avdelning I, kapitel E), vilken medför att fristen för att väcka talan upphör att löpa i enlighet med artikel 97.4 i rättegångsreglerna, måste en upplysning om detta lämnas i början av ansökan. Om ansökan ges in efter delgivningen av det beslut genom vilket en ansökan om rättshjälp har avgjorts, skall det i ansökan även ges en upplysning om vilken dag sökanden delgavs beslutet.

| 14. | En ansökan skall vara utformad på ett sådant sätt att det är möjligt för personaldomstolen att hantera dokumenten elektroniskt, särskilt att skanna dokumenten och behandla dem med teckenigenkänningsprogram. Därför måste följande krav vara uppfyllda:






  a) | Texten skall vara lättläslig och bara finnas på en sida av bladet (framsidan, medan baksidan inte får användas). |
| --- | --- | --- |

14.

En ansökan skall vara utformad på ett sådant sätt att det är möjligt för personaldomstolen att hantera dokumenten elektroniskt, särskilt att skanna dokumenten och behandla dem med teckenigenkänningsprogram. Därför måste följande krav vara uppfyllda:

a)

Texten skall vara lättläslig och bara finnas på en sida av bladet (framsidan, medan baksidan inte får användas).

| b) | Styckena i texten skall vara numrerade. |
| --- | --- |

b)

Styckena i texten skall vara numrerade.

| c) | Dokumenten skall inte vara inbundna eller fast sammanfogande på annat sätt (t.ex. med lim eller häftklamrar). |
| --- | --- |

c)

Dokumenten skall inte vara inbundna eller fast sammanfogande på annat sätt (t.ex. med lim eller häftklamrar).

| d) | Texten skall vara skriven med ett vanligt typsnitt med tillräckligt radavstånd och tillräckliga marginaler för att en skannad version skall kunna läsas. |
| --- | --- |

d)

Texten skall vara skriven med ett vanligt typsnitt med tillräckligt radavstånd och tillräckliga marginaler för att en skannad version skall kunna läsas.

| 15. | Sidorna i ansökan skall vara paginerade, överst till höger, i löpande och stigande ordning, inklusive bilagor och eventuella mellanläggsblad. På detta sätt kan det säkerställas att alla sidor verkligen kommer med när dokumenten skannas av personaldomstolen. |
| --- | --- |

15.

Sidorna i ansökan skall vara paginerade, överst till höger, i löpande och stigande ordning, inklusive bilagor och eventuella mellanläggsblad. På detta sätt kan det säkerställas att alla sidor verkligen kommer med när dokumenten skannas av personaldomstolen.

| 16. | Enligt artikel 34.1 andra stycket i rättegångsreglerna skall ansökan och samtliga bilagor till denna, liksom även övriga inlagor, inges tillsammans med fem kopior till personaldomstolen samt en kopia till varje annan part i målet (således normalt sett sju papperskopior). På första sidan av varje uppsättning kopior skall advokaten intyga att kopiorna överensstämmer med originalet och bestyrka detta med sin underskrift eller sina initialer. Med förbehåll för vad som anges i punkt 34 i dessa instruktioner, är det således inte tillåtet att till kansliet skicka elektroniska versioner av inlagor och/eller bilagor till dessa. |
| --- | --- |

16.

Enligt artikel 34.1 andra stycket i rättegångsreglerna skall ansökan och samtliga bilagor till denna, liksom även övriga inlagor, inges tillsammans med fem kopior till personaldomstolen samt en kopia till varje annan part i målet (således normalt sett sju papperskopior). På första sidan av varje uppsättning kopior skall advokaten intyga att kopiorna överensstämmer med originalet och bestyrka detta med sin underskrift eller sina initialer. Med förbehåll för vad som anges i punkt 34 i dessa instruktioner, är det således inte tillåtet att till kansliet skicka elektroniska versioner av inlagor och/eller bilagor till dessa.

| 17. | När det gäller bilagor, ombeds parterna att göra ett noggrant urval av relevanta handlingar som behövs i målet. Mot bakgrund av de materiella och språkliga begränsningar som personaldomstolen och parterna har att rätta sig efter är ett sådant urval önskvärt. I synnerhet är det inte nödvändigt att inge sådana upplysningar som personaldomstolen själv har tillgång till (t.ex. rättspraxis från gemenskapsdomstolarna som åberopas i inlagorna). Följande formkrav skall följas:






  a) | Bilagorna skall vara numrerade och det skall framgå till vilken inlaga som handlingen utgör en bilaga (exempelvis bilagorna A.1, A.2, etc. för bilagorna till ansökan, B.1, B.2, etc. till svaromålet, C.1, C.2, etc. till repliken, D.1, D.2, etc. till dupliken). Om det finns fler än tre bilagor skall de helst separeras med mellanläggsblad. |
| --- | --- | --- |

17.

När det gäller bilagor, ombeds parterna att göra ett noggrant urval av relevanta handlingar som behövs i målet. Mot bakgrund av de materiella och språkliga begränsningar som personaldomstolen och parterna har att rätta sig efter är ett sådant urval önskvärt. I synnerhet är det inte nödvändigt att inge sådana upplysningar som personaldomstolen själv har tillgång till (t.ex. rättspraxis från gemenskapsdomstolarna som åberopas i inlagorna). Följande formkrav skall följas:

a)

Bilagorna skall vara numrerade och det skall framgå till vilken inlaga som handlingen utgör en bilaga (exempelvis bilagorna A.1, A.2, etc. för bilagorna till ansökan, B.1, B.2, etc. till svaromålet, C.1, C.2, etc. till repliken, D.1, D.2, etc. till dupliken). Om det finns fler än tre bilagor skall de helst separeras med mellanläggsblad.

| b) | Bilagorna skall vara lättläsliga. En bilaga som inte har en tillräcklig utskriftskvalitet kommer inte att godtas. |
| --- | --- |

b)

Bilagorna skall vara lättläsliga. En bilaga som inte har en tillräcklig utskriftskvalitet kommer inte att godtas.

| c) | Bilagorna skall vara avfattade på rättegångsspråket eller åtföljas av en översättning. Bilagor som inte uppfyller dessa krav kan i princip inte godtas (se artikel 29 i rättegångsreglerna i vilken det beträffande språk hänvisas till artikel 35.3 i förstainstansrättens rättegångsregler). Enligt artikel 8.5 i instruktionen för justitiesekreteraren kan undantag från denna bestämmelse endast medges i vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

c)

Bilagorna skall vara avfattade på rättegångsspråket eller åtföljas av en översättning. Bilagor som inte uppfyller dessa krav kan i princip inte godtas (se artikel 29 i rättegångsreglerna i vilken det beträffande språk hänvisas till artikel 35.3 i förstainstansrättens rättegångsregler). Enligt artikel 8.5 i instruktionen för justitiesekreteraren kan undantag från denna bestämmelse endast medges i vederbörligen motiverade fall.

| d) | Bilagorna skall inledas med en bilageförteckning. För varje bilagd handling skall förteckningen innehålla bilagans nummer (t.ex. A.1), angivande av dess benämning (t.ex. ”brev av den ... från X till Z”), uppgift om på vilken sida eller i vilken punkt i ansökan som bilagan omnämns (t.ex. ”s. 7, punkt 17”), uppgift om antalet sidor och om på vilken sida i den sammanhängande pagineringen som bilagan börjar. Ett exempel på en bilageförteckning finns i den ”Mall för ansökan” som ligger på EG-domstolens webbplats www.curia.europa.eu |
| --- | --- |

d)

Bilagorna skall inledas med en bilageförteckning. För varje bilagd handling skall förteckningen innehålla bilagans nummer (t.ex. A.1), angivande av dess benämning (t.ex. ”brev av den ... från X till Z”), uppgift om på vilken sida eller i vilken punkt i ansökan som bilagan omnämns (t.ex. ”s. 7, punkt 17”), uppgift om antalet sidor och om på vilken sida i den sammanhängande pagineringen som bilagan börjar. Ett exempel på en bilageförteckning finns i den ”Mall för ansökan” som ligger på EG-domstolens webbplats www.curia.europa.eu

3.   Rättelse av ansökan

| 18. | Rättelse begärs i vissa fall för att ge parterna möjlighet att rätta till formella brister i ansökan. Justitiesekreteraren skall enligt artikel 36 i rättegångsreglerna och artikel 8.1 i instruktionen för justitiesekreteraren begära rättelse när följande uppgifter saknas, vilket skulle kunna medföra att talan skall avvisas:






  — | Uppgift om sökandens namn och hemvist (artikel 35.1 a i rättegångsreglerna). |
| --- | --- | --- |

18.

Rättelse begärs i vissa fall för att ge parterna möjlighet att rätta till formella brister i ansökan. Justitiesekreteraren skall enligt artikel 36 i rättegångsreglerna och artikel 8.1 i instruktionen för justitiesekreteraren begära rättelse när följande uppgifter saknas, vilket skulle kunna medföra att talan skall avvisas:

—

Uppgift om sökandens namn och hemvist (artikel 35.1 a i rättegångsreglerna).

| — | Uppgift om vilken ställning den advokat har som företräder sökanden och om dennes adress (artikel 35.1 b i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilken ställning den advokat har som företräder sökanden och om dennes adress (artikel 35.1 b i rättegångsreglerna).

| — | Uppgift om svaranden (artikel 35.1 c i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Uppgift om svaranden (artikel 35.1 c i rättegångsreglerna).

| — | Den rättsakt som begärs ogiltigförklarad, det klagomål som avses i artikel 90.2 i Tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och det beslut varigenom klagomålet har besvarats, med uppgift om vilken dag klagomålet gavs in, respektive beslutet meddelades (artikel 35.2 i rättegångsreglerna). Om dessa handlingar inte ges in, är sökanden skyldig att tydligt ange skälen till att så inte har skett (t.ex. att de administrativa avdelningarna inte har besvarat klagomålet inom den frist som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna). |
| --- | --- |

—

Den rättsakt som begärs ogiltigförklarad, det klagomål som avses i artikel 90.2 i Tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och det beslut varigenom klagomålet har besvarats, med uppgift om vilken dag klagomålet gavs in, respektive beslutet meddelades (artikel 35.2 i rättegångsreglerna). Om dessa handlingar inte ges in, är sökanden skyldig att tydligt ange skälen till att så inte har skett (t.ex. att de administrativa avdelningarna inte har besvarat klagomålet inom den frist som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna).

| — | Advokatens intyg (artikel 35.5 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Advokatens intyg (artikel 35.5 i rättegångsreglerna).

| 19. | Enligt artikel 8.1 i instruktionen för justitiesekreteraren kan en rättelse vid behov även begäras när ansökan inte uppfyller kraven i dessa instruktioner. |
| --- | --- |

19.

Enligt artikel 8.1 i instruktionen för justitiesekreteraren kan en rättelse vid behov även begäras när ansökan inte uppfyller kraven i dessa instruktioner.

| 20. | Justitiesekreteraren skall fastställa en frist för sökanden, så att denne kan rätta ansökan, i enlighet med artikel 36 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

20.

Justitiesekreteraren skall fastställa en frist för sökanden, så att denne kan rätta ansökan, i enlighet med artikel 36 i rättegångsreglerna.

| 21. | I de fall som avses i punkt 18 ovan, skall delgivningen av ansökan till svaranden skjutas upp. Om rättelse sker inom den föreskrivna fristen, skall handläggningen av målet fortsätta. Om rättelse inte sker, skall personaldomstolen besluta om ansökan eventuellt skall avvisas. |
| --- | --- |

21.

I de fall som avses i punkt 18 ovan, skall delgivningen av ansökan till svaranden skjutas upp. Om rättelse sker inom den föreskrivna fristen, skall handläggningen av målet fortsätta. Om rättelse inte sker, skall personaldomstolen besluta om ansökan eventuellt skall avvisas.

| 22. | I de fall som avses i punkt 19 ovan, skall justitiesekreteraren besluta om delgivningen skall skjutas upp eller inte. Om rättelse inte sker eller vid bestridande, skall justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut, i enlighet med artikel 8.7 i instruktionen för justitiesekreteraren. |
| --- | --- |

22.

I de fall som avses i punkt 19 ovan, skall justitiesekreteraren besluta om delgivningen skall skjutas upp eller inte. Om rättelse inte sker eller vid bestridande, skall justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut, i enlighet med artikel 8.7 i instruktionen för justitiesekreteraren.

4.   Interimistiska åtgärder

| 23. | Ansökan om uppskov med verkställighet av den angripna rättsakten och om andra interimistiska åtgärder skall inges i enlighet med villkoren i artikel 102 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

23.

Ansökan om uppskov med verkställighet av den angripna rättsakten och om andra interimistiska åtgärder skall inges i enlighet med villkoren i artikel 102 i rättegångsreglerna.

B.   Svaromål och andra inlagor och handlingar som avser det skriftliga förfarandet

| 24. | Förklaringarna och råden beträffande ansökan i kapitel A i denna avdelning gäller i tillämpliga delar för andra inlagor och handlingar som inges till personaldomstolen inom ramen för det skriftliga förfarandet. |
| --- | --- |

24.

Förklaringarna och råden beträffande ansökan i kapitel A i denna avdelning gäller i tillämpliga delar för andra inlagor och handlingar som inges till personaldomstolen inom ramen för det skriftliga förfarandet.

| 25. | De uppgifter som skall finnas med i svaromålet anges i artikel 39.1 i rättegångsreglerna. Det eller de bemyndiganden som svarandeinstitutionen eller svarandeorganet ger sitt eller sina ombud eller eventuellt en advokat, i enlighet med artikel 19 första stycket i domstolens stadga, skall inges tillsammans med svaromålet, men skilt från eventuella bilagor. |
| --- | --- |

25.

De uppgifter som skall finnas med i svaromålet anges i artikel 39.1 i rättegångsreglerna. Det eller de bemyndiganden som svarandeinstitutionen eller svarandeorganet ger sitt eller sina ombud eller eventuellt en advokat, i enlighet med artikel 19 första stycket i domstolens stadga, skall inges tillsammans med svaromålet, men skilt från eventuella bilagor.

| 26. | För svaromål gäller samma högsta tillåtna antal sidor som för ansökan, det vill säga 10–30 sidor, beroende på de särskilda omständigheterna i tvisten. Övriga inlagor får som regel inte överstiga 15 sidor. |
| --- | --- |

26.

För svaromål gäller samma högsta tillåtna antal sidor som för ansökan, det vill säga 10–30 sidor, beroende på de särskilda omständigheterna i tvisten. Övriga inlagor får som regel inte överstiga 15 sidor.

| 27. | Institutioner och organ ombeds att alltid till svaromålet foga de rättsakter med allmän giltighet som de åberopar i sina yttranden och som inte har offentliggjorts i EUT. |
| --- | --- |

27.

Institutioner och organ ombeds att alltid till svaromålet foga de rättsakter med allmän giltighet som de åberopar i sina yttranden och som inte har offentliggjorts i EUT.

| 28. | Dessutom skall följande uppgifter finnas med på första sidan av samtliga inlagor:






  a) | Inlagans benämning (svaromål, replik, duplik, interventionsansökan, interventionsinlaga, invändning om rättegångshinder, yttrande över ..., svar på frågor, etc.). |
| --- | --- | --- |

28.

Dessutom skall följande uppgifter finnas med på första sidan av samtliga inlagor:

a)

Inlagans benämning (svaromål, replik, duplik, interventionsansökan, interventionsinlaga, invändning om rättegångshinder, yttrande över ..., svar på frågor, etc.).

| b) | Målnumret (F- .../...), om det redan har tillkännagetts av kansliet. |
| --- | --- |

b)

Målnumret (F- .../...), om det redan har tillkännagetts av kansliet.

| 29. | De i kapitel A i denna avdelning omnämnda bestämmelserna om fall där rättelse skall eller får begäras gäller i tillämpliga delar för svaromål och andra inlagor och handlingar som avser det skriftliga förfarandet. |
| --- | --- |

29.

De i kapitel A i denna avdelning omnämnda bestämmelserna om fall där rättelse skall eller får begäras gäller i tillämpliga delar för svaromål och andra inlagor och handlingar som avser det skriftliga förfarandet.

C.   Användning av tekniska kommunikationsmedel

| 30. | Samtliga inlagor och rättegångshandlingar och mer allmänt all korrespondens till personaldomstolen, inbegripet ansökningar om fristförlängning, skall inges till kansliet i original. |
| --- | --- |

30.

Samtliga inlagor och rättegångshandlingar och mer allmänt all korrespondens till personaldomstolen, inbegripet ansökningar om fristförlängning, skall inges till kansliet i original.

| 31. | När en person för att följa tidsfristerna för förfarandet skickar en kopia av en handling på elektronisk väg till personaldomstolen innan han inger handlingen i original (vilket är möjligt enligt artikel 34.6 i rättegångsreglerna), kan handlingen skickas






  — | antingen med telefax till kansliet (faxnummer: + 352 4303-4453), |
| --- | --- | --- |

31.

När en person för att följa tidsfristerna för förfarandet skickar en kopia av en handling på elektronisk väg till personaldomstolen innan han inger handlingen i original (vilket är möjligt enligt artikel 34.6 i rättegångsreglerna), kan handlingen skickas

—

antingen med telefax till kansliet (faxnummer: + 352 4303-4453),

| — | eller med e-post (e-postadress: tfp.greffe@curia.europa.eu). |
| --- | --- |

—

eller med e-post (e-postadress: tfp.greffe@curia.europa.eu).

På första sidan av varje rättegångshandling som skickats på elektronisk väg innan originalet av den inges skall anges ”Tidigare skickad med telefax/e-post den ...”, så att de korresponderande handlingarna enkelt kan identifieras.

| 32. | När en rättegångshandling innehåller bilagor får kopian som skickas till personaldomstolen med telefax eller e-post endast bestå av själva handlingen och förteckningen över bilagorna, i enlighet med artikel 34.6 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

32.

När en rättegångshandling innehåller bilagor får kopian som skickas till personaldomstolen med telefax eller e-post endast bestå av själva handlingen och förteckningen över bilagorna, i enlighet med artikel 34.6 i rättegångsreglerna.

| 33. | Vid översändande med e-post godtas endast en skannad kopia av det undertecknade originalet. Enbart en elektronisk fil eller en elektroniskt undertecknad fil eller en med hjälp av dator upprättad imitation av en signatur uppfyller inte villkoren i artikel 34.6 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

33.

Vid översändande med e-post godtas endast en skannad kopia av det undertecknade originalet. Enbart en elektronisk fil eller en elektroniskt undertecknad fil eller en med hjälp av dator upprättad imitation av en signatur uppfyller inte villkoren i artikel 34.6 i rättegångsreglerna.

| 34. | Vid bedömningen av om tidsfristerna för förfarandet följts är ett ingivande av en inlaga eller en rättegångshandling med telefax eller e-post endast giltigt om det undertecknade originalet inkommer till kansliet senast inom den frist på tio dagar efter nämnda ingivande, som anges i artikel 34.6 i rättegångsreglerna. Det erinras om att den förlängning med hänsyn till avstånd i samtliga fall som föreskrivs i artikel 100.3 i rättegångsreglerna inte skall tillämpas på denna frist. Av artikel 100.2 i rättegångsreglerna följer dock att om tiodagarsfristen i artikel 34.6 i rättegångsreglerna löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag (en förteckning över dessa ingår som bilaga till domstolens rättegångsregler), skall den förlängas till utgången av närmast följande arbetsdag. |
| --- | --- |

34.

Vid bedömningen av om tidsfristerna för förfarandet följts är ett ingivande av en inlaga eller en rättegångshandling med telefax eller e-post endast giltigt om det undertecknade originalet inkommer till kansliet senast inom den frist på tio dagar efter nämnda ingivande, som anges i artikel 34.6 i rättegångsreglerna. Det erinras om att den förlängning med hänsyn till avstånd i samtliga fall som föreskrivs i artikel 100.3 i rättegångsreglerna inte skall tillämpas på denna frist. Av artikel 100.2 i rättegångsreglerna följer dock att om tiodagarsfristen i artikel 34.6 i rättegångsreglerna löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag (en förteckning över dessa ingår som bilaga till domstolens rättegångsregler), skall den förlängas till utgången av närmast följande arbetsdag.

| 35. | Det undertecknade originalet av en rättegångshandling skall sändas utan dröjsmål, genast efter det elektroniska översändandet av kopian, och får inte vara försett med rättelser eller ändringar, inte ens mindre sådana, med undantag av rättelser av skrivfel, vilka dock skall anges på ett separat blad som skall skickas med originalet. Med förbehåll för den sistnämnda möjligheten gäller att om det förekommer olikheter mellan det undertecknade originalet och den tidigare översända kopian, kommer endast dagen då det undertecknade originalet gavs in att beaktas vid bedömningen av om tidsfristerna för förfarandet följts. |
| --- | --- |

35.

Det undertecknade originalet av en rättegångshandling skall sändas utan dröjsmål, genast efter det elektroniska översändandet av kopian, och får inte vara försett med rättelser eller ändringar, inte ens mindre sådana, med undantag av rättelser av skrivfel, vilka dock skall anges på ett separat blad som skall skickas med originalet. Med förbehåll för den sistnämnda möjligheten gäller att om det förekommer olikheter mellan det undertecknade originalet och den tidigare översända kopian, kommer endast dagen då det undertecknade originalet gavs in att beaktas vid bedömningen av om tidsfristerna för förfarandet följts.

D.   Begäran om konfidentiell behandling

| 36. | Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 44.2 och 44.3 i rättegångsreglerna, skall personaldomstolen endast beakta handlingar som parternas ombud har kunnat ta del av och uttala sig om (artikel 44.1 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

36.

Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 44.2 och 44.3 i rättegångsreglerna, skall personaldomstolen endast beakta handlingar som parternas ombud har kunnat ta del av och uttala sig om (artikel 44.1 i rättegångsreglerna).

| 37. | En part kan dock begära att vissa delar av eller vissa uppgifter i handlingarna i målet som har hemlig eller konfidentiell karaktär






  — | inte skall hållas tillgängliga för en part i ett förenat mål (artikel 46.3 i rättegångsreglerna), |
| --- | --- | --- |

37.

En part kan dock begära att vissa delar av eller vissa uppgifter i handlingarna i målet som har hemlig eller konfidentiell karaktär

—

inte skall hållas tillgängliga för en part i ett förenat mål (artikel 46.3 i rättegångsreglerna),

| — | inte skall tillställas en intervenient (artikel 110.2 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

inte skall tillställas en intervenient (artikel 110.2 i rättegångsreglerna).

| 38. | En begäran om konfidentiell behandling enligt artikel 46.3 eller artikel 110.2 i rättegångsreglerna skall framställas genom särskild handling. |
| --- | --- |

38.

En begäran om konfidentiell behandling enligt artikel 46.3 eller artikel 110.2 i rättegångsreglerna skall framställas genom särskild handling.

| 39. | En sådan begäran om konfidentiell behandling skall vara exakt och skall begränsas till det som är absolut nödvändigt. Begäran får inte i något fall avse en hel inlaga, och den får endast i undantagsfall avse en hel bilaga. |
| --- | --- |

39.

En sådan begäran om konfidentiell behandling skall vara exakt och skall begränsas till det som är absolut nödvändigt. Begäran får inte i något fall avse en hel inlaga, och den får endast i undantagsfall avse en hel bilaga.

| 40. | En begäran om konfidentiell behandling skall innehålla uppgifter om exakt vilka uppgifter eller avsnitt som berörs och en mycket kort motivering, beträffande vart och ett av dessa delar eller avsnitt, till varför de skall anses vara av konfidentiell eller hemlig karaktär. |
| --- | --- |

40.

En begäran om konfidentiell behandling skall innehålla uppgifter om exakt vilka uppgifter eller avsnitt som berörs och en mycket kort motivering, beträffande vart och ett av dessa delar eller avsnitt, till varför de skall anses vara av konfidentiell eller hemlig karaktär.

| 41. | En icke konfidentiell version av inlagan eller handlingen i fråga, i vilken de delar eller avsnitt som begäran avser har tagits bort, skall fogas som en bilaga till begäran om konfidentiell behandling. |
| --- | --- |

41.

En icke konfidentiell version av inlagan eller handlingen i fråga, i vilken de delar eller avsnitt som begäran avser har tagits bort, skall fogas som en bilaga till begäran om konfidentiell behandling.

E.   Ansökan om rättshjälp

| 42. | Det är obligatoriskt att vid ansökan om rättshjälp använda det formulär som ingår som bilaga till dessa praktiska anvisningar. En ansökan om rättshjälp som ges in på annat sätt än med formuläret kommer inte att beaktas. En sådan ansökan kommer att leda till att justitiesekreteraren sänder ett svar i vilket det erinras om att det är obligatoriskt att använda formuläret, som denne kommer att bifoga sitt svar. |
| --- | --- |

42.

Det är obligatoriskt att vid ansökan om rättshjälp använda det formulär som ingår som bilaga till dessa praktiska anvisningar. En ansökan om rättshjälp som ges in på annat sätt än med formuläret kommer inte att beaktas. En sådan ansökan kommer att leda till att justitiesekreteraren sänder ett svar i vilket det erinras om att det är obligatoriskt att använda formuläret, som denne kommer att bifoga sitt svar.

| 43. | Formuläret kan laddas ned på webbplatsen www.curia.europa.eu. Det kan även beställas från personaldomstolens kansli per e-post, brev eller telefon (se adresser och telefonnummer nedan). |
| --- | --- |

43.

Formuläret kan laddas ned på webbplatsen www.curia.europa.eu. Det kan även beställas från personaldomstolens kansli per e-post, brev eller telefon (se adresser och telefonnummer nedan).

| 44. | Ett korrekt ifyllt och undertecknat formulär jämte handlingar till stöd för ansökan skall sändas till följande adress: Greffe du Tribunal de la fonction publique, L-2925 Luxembourg (telefon: + 352 4303-1; fax: + 352 4303-4453; e-post: tfp.greffe@curia.europa.eu). |
| --- | --- |

44.

Ett korrekt ifyllt och undertecknat formulär jämte handlingar till stöd för ansökan skall sändas till följande adress: Greffe du Tribunal de la fonction publique, L-2925 Luxembourg (telefon: + 352 4303-1; fax: + 352 4303-4453; e-post: tfp.greffe@curia.europa.eu).

II.   DET MUNTLIGA FÖRFARANDET

A.   Plats

| 45. | De offentliga förhandlingarna vid Europeiska unionens personaldomstol äger rum,






  — | när rättegångsspråket är franska, i förhandlingssalen ”Allegro”, personaldomstolens lokaler, 35A Avenue J.-F. Kennedy, Luxemburg, första våningen, |
| --- | --- | --- |

45.

De offentliga förhandlingarna vid Europeiska unionens personaldomstol äger rum,

—

när rättegångsspråket är franska, i förhandlingssalen ”Allegro”, personaldomstolens lokaler, 35A Avenue J.-F. Kennedy, Luxemburg, första våningen,

| — | när rättegångsspråket är ett annat språk än franska, i förhandlingssalen ”Dalsgaard”, i Erasmus-byggnaden vid Europeiska gemenskapernas domstol, rue du Fort Niedergrünewald, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

när rättegångsspråket är ett annat språk än franska, i förhandlingssalen ”Dalsgaard”, i Erasmus-byggnaden vid Europeiska gemenskapernas domstol, rue du Fort Niedergrünewald, Luxemburg.

| 46. | I kallelsen till förhandlingen anges alltid var denna kommer att äga rum. I förhandlingssalen ”Dalsgaard” finns utrustning för simultantolkning till samtliga av Europeiska gemenskapernas officiella språk. I förhandlingssalen ”Allegro” finns ingen sådan utrustning och förhandlingarna där sker uteslutande på franska. Om det i ett sådant fall ändå, av särskilda skäl, skulle anses nödvändigt med tolkning under hela eller delar av förhandlingen (t.ex. om en part som inte kan uttrycka sig på franska kallats att personligen inställa sig av personaldomstolen), skall en motiverad ansökan om detta inges till personaldomstolen vid mottagandet av kallelsen till förhandlingen så att ett byte av förhandlingssal eller närvaro av tolkar kan ordnas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

46.

I kallelsen till förhandlingen anges alltid var denna kommer att äga rum. I förhandlingssalen ”Dalsgaard” finns utrustning för simultantolkning till samtliga av Europeiska gemenskapernas officiella språk. I förhandlingssalen ”Allegro” finns ingen sådan utrustning och förhandlingarna där sker uteslutande på franska. Om det i ett sådant fall ändå, av särskilda skäl, skulle anses nödvändigt med tolkning under hela eller delar av förhandlingen (t.ex. om en part som inte kan uttrycka sig på franska kallats att personligen inställa sig av personaldomstolen), skall en motiverad ansökan om detta inges till personaldomstolen vid mottagandet av kallelsen till förhandlingen så att ett byte av förhandlingssal eller närvaro av tolkar kan ordnas så snart som möjligt.

| 47. | En karta över byggnaderna återfinns på Europeiska gemenskapernas domstols hemsida www.curia.europa.eu. Det är enkelt att parkera vid de båda byggnaderna men parkeringen är avgiftsbelagd. Erasmusbyggnaden har även ett underjordiskt garage som är tillgängligt för besökare. |
| --- | --- |

47.

En karta över byggnaderna återfinns på Europeiska gemenskapernas domstols hemsida www.curia.europa.eu. Det är enkelt att parkera vid de båda byggnaderna men parkeringen är avgiftsbelagd. Erasmusbyggnaden har även ett underjordiskt garage som är tillgängligt för besökare.

| 48. | Domstolsbyggnaderna är av säkerhetsskäl bevakade. Parterna och deras ombud anmodas att visa upp sina identitetskort, pass, advokatlegitimationer eller annan legitimationshandling. |
| --- | --- |

48.

Domstolsbyggnaderna är av säkerhetsskäl bevakade. Parterna och deras ombud anmodas att visa upp sina identitetskort, pass, advokatlegitimationer eller annan legitimationshandling.

B.   Förberedelser inför förhandlingen

| 49. | Parternas företrädare kallas till förhandlingen genom personaldomstolens kansli några veckor innan förhandlingen skall äga rum. Endast om synnerliga skäl föreligger kan en förhandling skjutas upp. En ansökan om att förhandlingen skall skjutas upp skall inges till personaldomstolen utan dröjsmål. I ansökan skall anges skälen för ansökan, och samtliga handlingar till stöd för densamma skall bifogas. |
| --- | --- |

49.

Parternas företrädare kallas till förhandlingen genom personaldomstolens kansli några veckor innan förhandlingen skall äga rum. Endast om synnerliga skäl föreligger kan en förhandling skjutas upp. En ansökan om att förhandlingen skall skjutas upp skall inges till personaldomstolen utan dröjsmål. I ansökan skall anges skälen för ansökan, och samtliga handlingar till stöd för densamma skall bifogas.

| 50. | Med kallelsen till förhandlingen erhåller parterna den förberedande förhandlingsrapporten, vilken upprättats av referenten. I denna anges vanligtvis föremålet för tvisten, parternas yrkanden, vad parterna anmodas koncentrera sina framställningar på, de faktiska och rättsliga omständigheter som behöver utvecklas etc., samt uppgifter om den tid som parternas företrädare disponerar för sina inledande framställningar. Personaldomstolen får även ange sin avsikt att undersöka möjligheterna till förlikning i tvisten under förhandlingen. |
| --- | --- |

50.

Med kallelsen till förhandlingen erhåller parterna den förberedande förhandlingsrapporten, vilken upprättats av referenten. I denna anges vanligtvis föremålet för tvisten, parternas yrkanden, vad parterna anmodas koncentrera sina framställningar på, de faktiska och rättsliga omständigheter som behöver utvecklas etc., samt uppgifter om den tid som parternas företrädare disponerar för sina inledande framställningar. Personaldomstolen får även ange sin avsikt att undersöka möjligheterna till förlikning i tvisten under förhandlingen.

| 51. | Om en partsföreträdare inte avser att närvara vid förhandlingen skall personaldomstolen underrättas om detta utan dröjsmål. I ett sådant fall genomförs förhandlingen i dennes frånvaro. Detsamma gäller om personaldomstolen tvingas konstatera att en part är frånvarande utan att ha underrättats om detta i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

51.

Om en partsföreträdare inte avser att närvara vid förhandlingen skall personaldomstolen underrättas om detta utan dröjsmål. I ett sådant fall genomförs förhandlingen i dennes frånvaro. Detsamma gäller om personaldomstolen tvingas konstatera att en part är frånvarande utan att ha underrättats om detta i vederbörlig ordning.

| 52. | En partsföreträdare som avser att låta sig företrädas av en annan behörig person, som inte tidigare getts rättegångsfullmakt, ombeds att utan dröjsmål underrätta personaldomstolen om detta och att tillse att en lämplig fullmakt för denna person samt, i förekommande fall, bevis om medlemskap i advokatsamfund för den advokat eller rådgivare som ersätter honom inges före förhandlingen. |
| --- | --- |

52.

En partsföreträdare som avser att låta sig företrädas av en annan behörig person, som inte tidigare getts rättegångsfullmakt, ombeds att utan dröjsmål underrätta personaldomstolen om detta och att tillse att en lämplig fullmakt för denna person samt, i förekommande fall, bevis om medlemskap i advokatsamfund för den advokat eller rådgivare som ersätter honom inges före förhandlingen.

C.   Förhandlingens genomförande

| 53. | Parternas företrädare skall bära kappa vid förhandlingen. Personaldomstolen har vid behov ett antal kappor till förfogande och den som behöver låna en kappa kan vända sig till domstolsvaktmästaren. |
| --- | --- |

53.

Parternas företrädare skall bära kappa vid förhandlingen. Personaldomstolen har vid behov ett antal kappor till förfogande och den som behöver låna en kappa kan vända sig till domstolsvaktmästaren.

| 54. | Några minuter före förhandlingen kallar personaldomstolen parternas företrädare till ett kort möte i överläggningssalen bakom förhandlingssalen, i syfte att organisera genomförandet av förhandlingen. |
| --- | --- |

54.

Några minuter före förhandlingen kallar personaldomstolen parternas företrädare till ett kort möte i överläggningssalen bakom förhandlingssalen, i syfte att organisera genomförandet av förhandlingen.

| 55. | De närvarande skall resa sig när personaldomstolens ledamöter kommer in i salen. Förhandlingen inleds därefter med att målet ropas på av justitiesekreteraren. |
| --- | --- |

55.

De närvarande skall resa sig när personaldomstolens ledamöter kommer in i salen. Förhandlingen inleds därefter med att målet ropas på av justitiesekreteraren.

| 56. | Eftersom domarna har kännedom om de skriftliga inlagorna ombeds parternas företrädare att inte upprepa innehållet i dessa i sina muntliga framställningar, utan att koncentrera sig på de frågor som tas upp i den föreberedande förhandlingsrapporten och att besvara domarnas frågor. Detsamma gäller i förekommande fall för parterna själva, om personaldomstolen har bett dem att yttra sig. Syftet med förhandlingen är att klargöra de rättsfrågor och bevisfrågor som är nödvändiga för att avgöra målet. Förhandlingen bör därför genomföras i form av en dialog mellan domarna och parterna och deras företrädare. |
| --- | --- |

56.

Eftersom domarna har kännedom om de skriftliga inlagorna ombeds parternas företrädare att inte upprepa innehållet i dessa i sina muntliga framställningar, utan att koncentrera sig på de frågor som tas upp i den föreberedande förhandlingsrapporten och att besvara domarnas frågor. Detsamma gäller i förekommande fall för parterna själva, om personaldomstolen har bett dem att yttra sig. Syftet med förhandlingen är att klargöra de rättsfrågor och bevisfrågor som är nödvändiga för att avgöra målet. Förhandlingen bör därför genomföras i form av en dialog mellan domarna och parterna och deras företrädare.

| 57. | Parternas företrädare har i alla händelser möjlighet att göra en inledande muntlig framställning. I den förberedande förhandlingsrapporten ges riktlinjer för hur lång denna får vara (vanligtvis mellan 15 minuter för varje part i mål som avgörs av en avdelning med tre domare eller ensamdomare och 30 minuter i mål som avgörs av en avdelning med fem domare eller i plenum). Denna tid innefattar inte den tid som åtgår för att besvara frågor från domarna eller för replik på motpartens framställning. |
| --- | --- |

57.

Parternas företrädare har i alla händelser möjlighet att göra en inledande muntlig framställning. I den förberedande förhandlingsrapporten ges riktlinjer för hur lång denna får vara (vanligtvis mellan 15 minuter för varje part i mål som avgörs av en avdelning med tre domare eller ensamdomare och 30 minuter i mål som avgörs av en avdelning med fem domare eller i plenum). Denna tid innefattar inte den tid som åtgår för att besvara frågor från domarna eller för replik på motpartens framställning.

| 58. | Förhandlingssalarna är utrustade med ett automatiskt högtalarsystem, och samtliga personer som yttrar sig ombeds därför att trycka på den knapp som sitter nederst på mikrofonen innan de börjar tala. När parternas företrädare citerar en dom, ombeds de även att lämna fullständiga hänvisningar, inbegripet parternas namn, och att i förekommande fall ange den sida i rättsfallssamlingen på vilken avsnittet i fråga förekommer. |
| --- | --- |

58.

Förhandlingssalarna är utrustade med ett automatiskt högtalarsystem, och samtliga personer som yttrar sig ombeds därför att trycka på den knapp som sitter nederst på mikrofonen innan de börjar tala. När parternas företrädare citerar en dom, ombeds de även att lämna fullständiga hänvisningar, inbegripet parternas namn, och att i förekommande fall ange den sida i rättsfallssamlingen på vilken avsnittet i fråga förekommer.

| 59. | Det erinras om att alla handlingar skall inges till personaldomstolen under det skriftliga förfarandet. Endast i särskilda undantagsfall kan personaldomstolen ta emot handlingar som framläggs vid förhandlingen. Detsamma gäller för bevisuppgifter som tillkännages vid förhandlingen. |
| --- | --- |

59.

Det erinras om att alla handlingar skall inges till personaldomstolen under det skriftliga förfarandet. Endast i särskilda undantagsfall kan personaldomstolen ta emot handlingar som framläggs vid förhandlingen. Detsamma gäller för bevisuppgifter som tillkännages vid förhandlingen.

D.   Särskilda förhållanden vid simultantolkning

| 60. | I mål där simultantolkning behövs görs parternas företrädare uppmärksamma på att det vanligtvis är bättre att tala fritt på grundval av anteckningar än att enbart läsa upp en text. På samma sätt är flera korta meningar att föredra framför en lång och komplicerad framställning. |
| --- | --- |

60.

I mål där simultantolkning behövs görs parternas företrädare uppmärksamma på att det vanligtvis är bättre att tala fritt på grundval av anteckningar än att enbart läsa upp en text. På samma sätt är flera korta meningar att föredra framför en lång och komplicerad framställning.

| 61. | Om den muntliga framställningen likväl förbereds skriftligen är det önskvärt att den som skriver texten tar hänsyn till att den skall framföras muntligen och att den så långt det går således skall likna ett muntligt anförande. I dessa fall uppmanas parternas företrädare, för att underlätta tolkningen, att i förväg översända eventuellt förekommande text eller skriftligt underlag till sina muntliga framställningar till EG-domstolens direktorat för tolkning, så att tolkarna kan beakta detta dokument när de läser in sig på målet (Direction de l’interprétation, faxnummer: + 352-4303-3697, e-postadress: interpret@curia.europa.eu). Texten kommer naturligtvis inte att vidarebefordras vare sig till övriga parter eller till domarna i den dömande sammansättningen. |
| --- | --- |

61.

Om den muntliga framställningen likväl förbereds skriftligen är det önskvärt att den som skriver texten tar hänsyn till att den skall framföras muntligen och att den så långt det går således skall likna ett muntligt anförande. I dessa fall uppmanas parternas företrädare, för att underlätta tolkningen, att i förväg översända eventuellt förekommande text eller skriftligt underlag till sina muntliga framställningar till EG-domstolens direktorat för tolkning, så att tolkarna kan beakta detta dokument när de läser in sig på målet (Direction de l’interprétation, faxnummer: + 352-4303-3697, e-postadress: interpret@curia.europa.eu). Texten kommer naturligtvis inte att vidarebefordras vare sig till övriga parter eller till domarna i den dömande sammansättningen.

E.   Förlikning

| 62. | Personaldomstolen kan, på begäran av parternas företrädare eller på eget initiativ, avbryta förhandlingen under en kortare tid när parternas företrädare önskar diskutera ett förlikningsförslag med sina klienter eller med motpartens företrädare, i förekommande fall i närvaro av en eller flera domare. Om en diskussion bakom stängda dörrar önskas, kan en särskild sal ställas till förfogande. En sådan framställan skall göras till justitiesekreteraren eller domstolsvaktmästaren. |
| --- | --- |

62.

Personaldomstolen kan, på begäran av parternas företrädare eller på eget initiativ, avbryta förhandlingen under en kortare tid när parternas företrädare önskar diskutera ett förlikningsförslag med sina klienter eller med motpartens företrädare, i förekommande fall i närvaro av en eller flera domare. Om en diskussion bakom stängda dörrar önskas, kan en särskild sal ställas till förfogande. En sådan framställan skall göras till justitiesekreteraren eller domstolsvaktmästaren.

F.   Förhandlingens avslutande

| 63. | Ordföranden för den dömande sammansättningen förklarar förhandlingen avslutad. Parterna erhåller senare ett kort protokoll från förhandlingen och underrättas även skriftligen om målets fortsatta handläggning, i synnerhet om vilken dag domen kommer att meddelas. |
| --- | --- |

63.

Ordföranden för den dömande sammansättningen förklarar förhandlingen avslutad. Parterna erhåller senare ett kort protokoll från förhandlingen och underrättas även skriftligen om målets fortsatta handläggning, i synnerhet om vilken dag domen kommer att meddelas.

III.   IKRAFTTRÄDANDE AV DESSA INSTRUKTIONER

| 64. | Genom dessa praktiska anvisningar upphävs ”Vägledning för parter och ombud avseende muntliga förhandlingar vid Europeiska unionens personaldomstol”. Anvisningarna skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. De träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att de har offentliggjorts. |
| --- | --- |

64.

Genom dessa praktiska anvisningar upphävs ”Vägledning för parter och ombud avseende muntliga förhandlingar vid Europeiska unionens personaldomstol”. Anvisningarna skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. De träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att de har offentliggjorts.

| 65. | För att hjälpa parterna kommer personaldomstolens kansli att utarbeta olika checklistor och mallar och lägga ut dem på EG-domstolens webbplats www.curia.europa.eu |
| --- | --- |

65.

För att hjälpa parterna kommer personaldomstolens kansli att utarbeta olika checklistor och mallar och lägga ut dem på EG-domstolens webbplats www.curia.europa.eu

Luxemburg den 25 januari 2008.

Justitiesekreteraren

W. HAKENBERG

Ordföranden

P.J. MAHONEY

---

BILAGA

VÄGLEDNING FÖR RÄTTSHJÄLPSSÖKANDE OCH OBLIGATORISKT FORMULÄR

Image

ANSÖKAN OM RÄTTSHJÄLP

VÄGLEDNING FÖR SÖKANDE OCH OBLIGATORISKT FORMULÄR

I.   VÄGLEDNING FÖR RÄTTSHJÄLPSSÖKANDE (1)

A.   Tillämpliga bestämmelser

1.   Personaldomstolens behörighet

Upptagande till sakprövning av talan vid personaldomstolen

Rättshjälpssökande bör vara uppmärksamma på följande bestämmelser:

| — | Artikel 236 i EG-fördraget och artikel 152 i Euratomfördraget samt artikel 1 bilaga I till domstolens stadga, vilka rör personaldomstolens behörighet. |
| --- | --- |

—

Artikel 236 i EG-fördraget och artikel 152 i Euratomfördraget samt artikel 1 bilaga I till domstolens stadga, vilka rör personaldomstolens behörighet.

| — | Artiklarna 90 och 91 i tjänsteföreskrifterna, i vilka vissa villkor anges för upptagande till sakprövning av talan vid personaldomstolen. |
| --- | --- |

—

Artiklarna 90 och 91 i tjänsteföreskrifterna, i vilka vissa villkor anges för upptagande till sakprövning av talan vid personaldomstolen.

2.   Tillämpliga bestämmelser om rättshjälp

Bestämmelserna om rättshjälp återfinns i rättegångsreglerna.

Av dessa bestämmelser framgår bland annat följande:

| a. | Villkoren för beviljande av rättshjälp







  — | Fysiska personer som på grund av sin ekonomiska situation helt eller delvis saknar möjlighet att betala kostnader för att biträdas eller företrädas vid rätten skall ha rätt till rättshjälp (artikel 95.2 första stycket i rättegångsreglerna). |
| --- | --- | --- |

a.

Villkoren för beviljande av rättshjälp

—

Fysiska personer som på grund av sin ekonomiska situation helt eller delvis saknar möjlighet att betala kostnader för att biträdas eller företrädas vid rätten skall ha rätt till rättshjälp (artikel 95.2 första stycket i rättegångsreglerna).

| — | En persons ekonomiska situation skall bedömas med hänsyn till objektiva faktorer, såsom inkomst, förmögenhet eller familjesituation (artikel 95.2 andra stycket i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

En persons ekonomiska situation skall bedömas med hänsyn till objektiva faktorer, såsom inkomst, förmögenhet eller familjesituation (artikel 95.2 andra stycket i rättegångsreglerna).

| — | Till rättshjälpsansökan skall fogas alla upplysningar och handlingar till stöd för ansökan som gör det möjligt att bedöma sökandens ekonomiska situation, såsom ett intyg från en behörig nationell myndighet som styrker denna ekonomiska situation (artikel 96.2 första stycket i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Till rättshjälpsansökan skall fogas alla upplysningar och handlingar till stöd för ansökan som gör det möjligt att bedöma sökandens ekonomiska situation, såsom ett intyg från en behörig nationell myndighet som styrker denna ekonomiska situation (artikel 96.2 första stycket i rättegångsreglerna).

| — | En ansökan om rättshjälp kan inges före eller efter det att talan har väckts (artikel 96.1 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

En ansökan om rättshjälp kan inges före eller efter det att talan har väckts (artikel 96.1 i rättegångsreglerna).

| — | Om ansökan inges innan talan väcks, skall sökanden kortfattat redogöra för föremålet för den talan han avser att väcka, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan. Till ansökan skall bifogas bestyrkande handlingar i detta avseende (artikel 96.2 andra stycket i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Om ansökan inges innan talan väcks, skall sökanden kortfattat redogöra för föremålet för den talan han avser att väcka, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan. Till ansökan skall bifogas bestyrkande handlingar i detta avseende (artikel 96.2 andra stycket i rättegångsreglerna).

| — | Rättshjälp skall inte beviljas om det är uppenbart att den talan som rättshjälpsansökan avser inte kan upptas till sakprövning eller om det är uppenbart att den är ogrundad (artikel 95.3 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Rättshjälp skall inte beviljas om det är uppenbart att den talan som rättshjälpsansökan avser inte kan upptas till sakprövning eller om det är uppenbart att den är ogrundad (artikel 95.3 i rättegångsreglerna).

| — | Om de omständigheter som låg till grund för beslutet att bevilja rättshjälp ändras under förfarandets gång, kan ordföranden, efter att ha hört sökanden, på eget initiativ eller på begäran besluta att rättshjälpen skall upphöra (artikel 97.5 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

Om de omständigheter som låg till grund för beslutet att bevilja rättshjälp ändras under förfarandets gång, kan ordföranden, efter att ha hört sökanden, på eget initiativ eller på begäran besluta att rättshjälpen skall upphöra (artikel 97.5 i rättegångsreglerna).

| — | Personaldomstolen får, i enlighet med artikel 120 i rättegångsreglerna, föreskriva att ett formulär måste användas för att inge en rättshjälpsansökan (artikel 96.3 i rättegångsreglerna). Personaldomstolen har använt denna befogenhet i Praktiska anvisningar till parterna. |
| --- | --- |

—

Personaldomstolen får, i enlighet med artikel 120 i rättegångsreglerna, föreskriva att ett formulär måste användas för att inge en rättshjälpsansökan (artikel 96.3 i rättegångsreglerna). Personaldomstolen har använt denna befogenhet i Praktiska anvisningar till parterna.

| b. | Förfarande







  — | Om sökanden inte själv har föreslagit en advokat eller om personaldomstolen inte finner skäl att bekräfta den sökandes val, skall justitiesekreteraren översända en utskrift av beslutet om beviljande av rättshjälp och en kopia av rättshjälpsansökan till den myndighet i den berörda staten som är behörig enligt bilaga II till tilläggsreglerna till domstolens rättegångsregler. Den advokat som skall företräda sökanden skall utses med beaktande av förslagen från denna myndighet (artikel 97.3 andra stycket i rättegångsreglerna). |
| --- | --- | --- |

b.

Förfarande

—

Om sökanden inte själv har föreslagit en advokat eller om personaldomstolen inte finner skäl att bekräfta den sökandes val, skall justitiesekreteraren översända en utskrift av beslutet om beviljande av rättshjälp och en kopia av rättshjälpsansökan till den myndighet i den berörda staten som är behörig enligt bilaga II till tilläggsreglerna till domstolens rättegångsregler. Den advokat som skall företräda sökanden skall utses med beaktande av förslagen från denna myndighet (artikel 97.3 andra stycket i rättegångsreglerna).

| — | När en rättshjälpsansökan inges upphör fristen för att väcka talan att löpa till dess att beslutet om denna ansökan delges eller, i de fall då en advokat inte har utsetts för att företräda sökanden i nämnda beslut, till dess att beslutet om att utse den advokat som skall företräda sökanden delges (artikel 97.4 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

När en rättshjälpsansökan inges upphör fristen för att väcka talan att löpa till dess att beslutet om denna ansökan delges eller, i de fall då en advokat inte har utsetts för att företräda sökanden i nämnda beslut, till dess att beslutet om att utse den advokat som skall företräda sökanden delges (artikel 97.4 i rättegångsreglerna).

| c. | Delvis rättshjälp

  I ett beslut om beviljande av rättshjälp kan fastställas ett belopp som skall betalas ut till den advokat som utsetts att företräda sökanden eller en gräns som advokatens utlägg och arvode i princip inte får överskrida. I beslutet kan föreskrivas att sökanden skall bidra till de kostnader som avses i artikel 95.1 i rättegångsreglerna, med beaktande av dennes ekonomiska situation (artikel 97.3 tredje stycket i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

c.

Delvis rättshjälp

I ett beslut om beviljande av rättshjälp kan fastställas ett belopp som skall betalas ut till den advokat som utsetts att företräda sökanden eller en gräns som advokatens utlägg och arvode i princip inte får överskrida. I beslutet kan föreskrivas att sökanden skall bidra till de kostnader som avses i artikel 95.1 i rättegångsreglerna, med beaktande av dennes ekonomiska situation (artikel 97.3 tredje stycket i rättegångsreglerna).

| d. | Hjälp med rättegångskostnaderna







  — | När det i det slutliga avgörandet anges att rättshjälpsmottagaren skall bära sin rättegångskostnad, skall ordföranden, genom motiverat beslut som inte kan överklagas, fastställa hur mycket av advokatens arvode och utlägg som personaldomstolens kassa skall stå för (artikel 98.2 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- | --- |

d.

Hjälp med rättegångskostnaderna

—

När det i det slutliga avgörandet anges att rättshjälpsmottagaren skall bära sin rättegångskostnad, skall ordföranden, genom motiverat beslut som inte kan överklagas, fastställa hur mycket av advokatens arvode och utlägg som personaldomstolens kassa skall stå för (artikel 98.2 i rättegångsreglerna).

| — | När personaldomstolen i det slutliga avgörandet har förpliktat en annan part att ersätta rättshjälpsmottagarens rättegångskostnad, är denna andra part skyldig att återbetala de medel som har utgivits för rättshjälp till personaldomstolens kassa (artikel 98.3 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

När personaldomstolen i det slutliga avgörandet har förpliktat en annan part att ersätta rättshjälpsmottagarens rättegångskostnad, är denna andra part skyldig att återbetala de medel som har utgivits för rättshjälp till personaldomstolens kassa (artikel 98.3 i rättegångsreglerna).

| — | När rättshjälpsmottagaren tappar målet, kan personaldomstolen om så anses skäligt, när den i det slutliga avgörandet beslutar om rättegångskostnaderna, fastställa att en eller flera andra parter skall bära sina kostnader eller att personaldomstolens kassa helt eller delvis skall stå för dessa kostnader i form av rättshjälp (artikel 98.4 i rättegångsreglerna). |
| --- | --- |

—

När rättshjälpsmottagaren tappar målet, kan personaldomstolen om så anses skäligt, när den i det slutliga avgörandet beslutar om rättegångskostnaderna, fastställa att en eller flera andra parter skall bära sina kostnader eller att personaldomstolens kassa helt eller delvis skall stå för dessa kostnader i form av rättshjälp (artikel 98.4 i rättegångsreglerna).

B.   Villkor för ingivande av en ansökan om rättshjälp

I enlighet med punkt 42 i Praktiska anvisningar till parterna är det obligatoriskt att använda detta formulär vid ansökan om rättshjälp. En ansökan som ges in på annat sätt än med användning av formuläret kommer inte att beaktas.

Ansökan om rättshjälp kan inges per telefax eller e-post. En ansökan som inges på det sättet behandlas dock inte förrän det undertecknade originalet inkommer till personaldomstolen.

Vid översändande med e-post godtas endast en skannad kopia av det undertecknade originalet.

Originalet till ansökan om rättshjälp skall undertecknas av sökanden själv eller av sökandens advokat. En ansökan utan underteckning lämnas utan avseende, och handlingen återsänds.

Om ansökan om rättshjälp ges in av sökandens advokat innan talan har väckts, skall ansökan om rättshjälp åtföljas av den handling genom vilken det intygas att advokaten är behörig att uppträda inför domstol i någon av medlemsstaterna eller i en annan stat som är part i EES-avtalet.

C.   Följden av att en ansökan om rättshjälp inges på ett korrekt sätt innan talan har väckts

När en korrekt ansökan om rättshjälp inges innan talan har väckts upphör fristen för att väcka talan att löpa till dess att delgivning sker av beslutet om denna ansökan eller av beslutet om att utse den advokat som skall företräda sökanden. Fristen löper således inte under den period då personaldomstolen behandlar ansökan om rättshjälp.

Om originalet till ansökan om rättshjälp inkommer till personaldomstolens kansli inom tio dagar efter det att nämnda ansökan ingavs per telefax eller e-post, skall talefristen anses ha upphört att löpa den dag då telefaxet eller e-postmeddelandet inkom.

Om originalet inte inkommer till personaldomstolen inom tiodagarsfristen, skall dagen för ingivandet av telefaxet eller e-postmeddelandet inte beaktas, och talefristen skall i stället anses ha upphört att löpa den dag då rättshjälpsansökan i original inkom.

D.   Innehållet i ansökan om rättshjälp och handlingar till stöd för ansökan

1.   Sökandens ekonomiska situation

Ansökan skall även åtföljas av handlingar till stöd för ansökan som gör det möjligt att bedöma sökandens ekonomiska situation, såsom intyg från en behörig nationell myndighet som styrker denna situation.

Som exempel på sådana handlingar kan nämnas följande:

| — | Intyg från ett socialhjälpskontor eller en arbetslöshetskassa. |
| --- | --- |

—

Intyg från ett socialhjälpskontor eller en arbetslöshetskassa.

| — | Skattedeklarationer eller taxeringsbeslut. |
| --- | --- |

—

Skattedeklarationer eller taxeringsbeslut.

| — | Lönebesked. |
| --- | --- |

—

Lönebesked.

| — | Bankkontoutdrag. |
| --- | --- |

—

Bankkontoutdrag.

En av sökanden ifylld och undertecknad försäkran på heder och samvete räcker inte som bevis för att sökanden helt eller delvis saknar möjlighet att betala rättegångskostnaderna.

De uppgifter som lämnas i formuläret angående sökandens ekonomiska situation och de handlingar som inges till stöd för dessa uppgifter syftar till att ge en fullständig bild av sökandens ekonomiska situation.

Det räcker inte att rättshjälpssökandena enbart lämnar uppgifter till personaldomstolen om sina inkomster, utan de måste även lämna uppgifter på grundval av vilka personaldomstolen kan uppskatta deras förmögenhet.

En ansökan vari det inte har visats att sökanden saknar möjlighet att bära kostnaderna vid personaldomstolen kommer att avslås.

Rättshjälpssökandena är skyldiga att snarast möjligt underrätta personaldomstolen om varje sådan förändring i den ekonomiska situationen som skulle kunna medföra att artikel 97.5 i rättegångsreglerna skall tillämpas. Enligt denna bestämmelse kan ordföranden, efter att ha hört sökanden, på eget initiativ eller på begäran besluta att rättshjälpen skall upphöra, om de omständigheter som låg till grund för beslutet att bevilja rättshjälp ändras under förfarandets gång.

2.   Föremålet för den talan sökanden avser att väcka, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan

Om ansökan om rättshjälp inges innan talan har väckts, skall sökanden kortfattat ange föremålet för talan, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan. Formuläret innehåller en särskild rubrik för det ändamålet.

En kopia av varje bestyrkande handling som är av betydelse för bedömningen av huruvida talan kan upptas till sakprövning och huruvida den är grundad skall bifogas. Det kan t.ex. röra sig om följande handlingar:

| — | I förekommande fall den rättsakt som sökanden avser att begära ogiltigförklarad. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall den rättsakt som sökanden avser att begära ogiltigförklarad.

| — | I förekommande fall det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna och det beslut varigenom klagomålet har besvarats, med uppgift om vilken dag klagomålet gavs in respektive beslutet meddelades. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna och det beslut varigenom klagomålet har besvarats, med uppgift om vilken dag klagomålet gavs in respektive beslutet meddelades.

| — | I förekommande fall den begäran som avses i artikel 90.1 i tjänsteföreskrifterna och det beslut varigenom begäran har besvarats, med uppgift om vilken dag begäran gavs in respektive beslutet meddelades. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall den begäran som avses i artikel 90.1 i tjänsteföreskrifterna och det beslut varigenom begäran har besvarats, med uppgift om vilken dag begäran gavs in respektive beslutet meddelades.

| — | Skriftväxling mellan sökanden och dennes eventuella motpart. |
| --- | --- |

—

Skriftväxling mellan sökanden och dennes eventuella motpart.

3.   Andra upplysningar som kan vara till hjälp för sökandena

Inga original returneras. Det är därför lämpligast att sökanden skickar kopior av handlingar till stöd för ansökan.

En ansökan kan inte kompletteras genom ingivande av tillägg vid en senare tidpunkt. Sådana tillägg kommer att returneras såvida de inte har insänts på personaldomstolens begäran. Det är således viktigt att lämna all nödvändig information i formuläret och bifoga en kopia på alla handlingar som kan styrka dessa uppgifter. I undantagsfall kan handlingar till styrkande av att sökanden helt eller delvis saknar möjlighet att betala rättegångskostnaderna godtas senare, om det finns ett godtagbart skäl till förseningen.

Om utrymmet i någon del av formuläret inte räcker till, kan denna del kompletteras på ett separat blad som bifogas ansökan.

E.   Adress

Formuläret kan laddas ned på webbplatsen www.curia.europa.eu. Det kan även beställas från personaldomstolens kansli per e-post, brev eller telefon (se adresser och telefonnummer nedan).

Ett korrekt ifyllt och undertecknat formulär jämte handlingar till stöd för ansökan skall sändas till följande adress:

| Greffe du Tribunal de la fonction publique |
| --- |
| L-2925 Luxembourg |
| Tfn: +352 4303-1 |
| Fax +352 4303 4453 |
| E-postadress: tfp.greffe@curia.europa.eu |

Greffe du Tribunal de la fonction publique

L-2925 Luxembourg

Tfn: +352 4303-1

Fax +352 4303 4453

E-postadress: tfp.greffe@curia.europa.eu

II.   FORMULÄR FÖR ANSÖKAN OM RÄTTSHJÄLP

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Denna vägledning ingår i formuläret för ansökan om rättshjälp. Uppgifterna är hämtade ur personaldomstolens rättegångsregler och praktiska anvisningar till parterna.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 13.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/34

---

BESLUT nr 1/2008 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EG–SCHWEIZ

av den 22 februari 2008

om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2

(2008/219/EG)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, undertecknat i Bryssel den 22 juli 1972 (nedan kallat avtalet) och ändrat genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter, undertecknat i Luxemburg den 26 oktober 2004, och protokoll nr 2 till avtalet, särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Gemensamma kommittén fastställer, för genomförandet av protokoll nr 2 till avtalet, de inhemska referenspriserna för de avtalsslutande parternas räkning. |
| --- | --- |

(1)

Gemensamma kommittén fastställer, för genomförandet av protokoll nr 2 till avtalet, de inhemska referenspriserna för de avtalsslutande parternas räkning.

| (2) | De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader. |
| --- | --- |

(2)

De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader.

| (3) | Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2.

| (4) | Situationen på marknaden har förändrats avsevärt i förhållande till tidigare år, och bl.a. har prisutjämningsåtgärder införts vid EU:s gräns, eftersom de inhemska priserna på vissa basprodukter i Schweiz har visat sig vara lägre än de inhemska priserna för dessa produkter i gemenskapen. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på marknaden har förändrats avsevärt i förhållande till tidigare år, och bl.a. har prisutjämningsåtgärder införts vid EU:s gräns, eftersom de inhemska priserna på vissa basprodukter i Schweiz har visat sig vara lägre än de inhemska priserna för dessa produkter i gemenskapen.

| (5) | Eftersom prissvängningarna på marknaden förväntas fortsätta kommer parterna att utbyta information varannan månad och om stora förändringar infaller kan detta beslut komma att ändras. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom prissvängningarna på marknaden förväntas fortsätta kommer parterna att utbyta information varannan månad och om stora förändringar infaller kan detta beslut komma att ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2 ska ersättas med tabellerna i bilagorna I och II till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska gälla från och med den 1 februari 2008.

Utfärdat i Bryssel den 22 februari 2008.

På gemensamma kommitténs vägnar

Jacques DE WATTEVILLE

Ordförande

---

BILAGA I

”TABELL III

Inhemska referenspriser i EG och Schweiz

| Jordbruksråvaror Råvara | Inhemska referenspriser i Schweiz
  CHF per 100 kg nettovikt | Inhemska referenspriser i EG
  CHF per 100 kg nettovikt | Artikel 4.1
  Schweiziska priser
  Skillnaden mellan referenspriser i Schweiz och EG
  CHF per 100 kg nettovikt | Artikel 3.3
  EU-priser
  Skillnaden mellan referenspriser i Schweiz och EG
  CHF per 100 kg nettovikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vete | 59,71 | 44,14 | 15,55 | 0,00 |
| Durumvete | 71,05 | 68,55 | 2,50 | 0,00 |
| Råg | 59,15 | 40,61 | 18,54 | 0,00 |
| Korn | 52,65 | 52,65 | 0,00 | 0,00 |
| Majs | 37,94 | 37,94 | 0,00 | 0,00 |
| Vanligt vetemjöl | 104,00 | 68,55 | 35,45 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 582,00 | 651,20 | 0,00 | 35,32 |
| Skummjölkspulver | 447,10 | 610,44 | 0,00 | 83,20 |
| Smör | 922,00 | 690,12 | 231,90 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — | — | — |
| Ägg (1) | 255,00 | 205,50 | 49,50 | 0,00 |
| Färskpotatis | 42,00 | 23,80 | 18,20 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter (2) | 390,00 | 160,00 | 230,00 | 0,00 |

Jordbruksråvaror Råvara

Inhemska referenspriser i Schweiz

CHF per 100 kg nettovikt

Inhemska referenspriser i EG

CHF per 100 kg nettovikt

Artikel 4.1

Schweiziska priser

Skillnaden mellan referenspriser i Schweiz och EG

CHF per 100 kg nettovikt

Artikel 3.3

EU-priser

Skillnaden mellan referenspriser i Schweiz och EG

CHF per 100 kg nettovikt

Vete

59,71

44,14

15,55

0,00

Durumvete

71,05

68,55

2,50

0,00

Råg

59,15

40,61

18,54

0,00

Korn

52,65

52,65

0,00

0,00

Majs

37,94

37,94

0,00

0,00

Vanligt vetemjöl

104,00

68,55

35,45

0,00

Helmjölkspulver

582,00

651,20

0,00

35,32

Skummjölkspulver

447,10

610,44

0,00

83,20

Smör

922,00

690,12

231,90

0,00

Vitt socker

—

—

—

—

Ägg (1)

255,00

205,50

49,50

0,00

Färskpotatis

42,00

23,80

18,20

0,00

Vegetabiliska fetter (2)

390,00

160,00

230,00

0,00

---

(1)  Pris som fastställts på grundval av priset på fågelägg i flytande tillstånd utan skal, multiplicerat med faktorn 0,85.

1

(2)  Pris för vegetabiliska fetter (för bageri- och livsmedelsindustrin) med en fetthalt på 100 %.”

2

---

BILAGA II

”TABELL IV

| b) | Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna: |
| --- | --- |

b)

Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:

| Jordbruksråvaror | Basbelopp som tillämpas på
  de schweiziska priserna enligt artikel 3.2
  CHF per 100 kg nettovikt | Basbelopp som tillämpas på
  gemenskapens priser enligt artikel 4.2
  EUR per 100 kg nettovikt |
| --- | --- | --- |
| Vete | 13,20 | 0,00 |
| Durumvete | 2,00 | 0,00 |
| Råg | 15,60 | 0,00 |
| Korn | 0,00 | 0,00 |
| Majs | 0,00 | 0,00 |
| Vanligt vetemjöl | 30,00 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 0,00 | 41,42 (1) |
| Skummjölkspulver | 0,00 | 97,78 (1) |
| Smör | 197,00 | 0,00 |
| Vitt socker | 0,00 | 0,00 |
| Ägg | 34,00 | 0,00 |
| Färskpotatis | 15,00 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | 196,00 | 0,00 |

Jordbruksråvaror

Basbelopp som tillämpas på

de schweiziska priserna enligt artikel 3.2

CHF per 100 kg nettovikt

Basbelopp som tillämpas på

gemenskapens priser enligt artikel 4.2

EUR per 100 kg nettovikt

Vete

13,20

0,00

Durumvete

2,00

0,00

Råg

15,60

0,00

Korn

0,00

0,00

Majs

0,00

0,00

Vanligt vetemjöl

30,00

0,00

Helmjölkspulver

0,00

41,42 (1)

Skummjölkspulver

0,00

97,78 (1)

Smör

197,00

0,00

Vitt socker

0,00

0,00

Ägg

34,00

0,00

Färskpotatis

15,00

0,00

Vegetabiliska fetter

196,00

0,00

---

(1)  Exportstödet i form av priskompensation omfattas av bestämmelserna i artikel 11 i WTO-avtalet.”

1

---