# Az Európai Unió L 75/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 75 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. március 18. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 75

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. március 18.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 236/2008/EK rendelete (2008. március 10.) az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 237/2008/EK rendelete (2008. március 10.) a többek között Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat befejezéséről | 8 |
| | * | A Tanács 238/2008/EK rendelete (2008. március 10.) az Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről | 14 |
| | * | A Tanács 239/2008/EK rendelete (2008. március 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a behozatalra kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 22 |
| | * | A Tanács 2008/240/EK rendelete (2008. március 17.) a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről | 33 |
| | * | A Tanács 241/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről | 49 |
| | * | A Tanács 242/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről | 51 |
| | * | A Tanács 243/2008/EK rendelete (2008. március 17.) a Comore-szigeteki Unió Anjouan szigetének illegális hatóságaival szembeni egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről | 53 |
| | | A Bizottság 244/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 60 |
| | * | A Bizottság 245/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló 1249/96/EK rendelettől való eltérésről | 62 |
| | * | A Bizottság 246/2008/EK rendelete (2008. március 17.) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról | 64 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 236/2008/EK rendelete (2008. március 10.) az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

1

*

A Tanács 237/2008/EK rendelete (2008. március 10.) a többek között Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat befejezéséről

8

*

A Tanács 238/2008/EK rendelete (2008. március 10.) az Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

14

*

A Tanács 239/2008/EK rendelete (2008. március 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a behozatalra kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

22

*

A Tanács 2008/240/EK rendelete (2008. március 17.) a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről

33

*

A Tanács 241/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

49

*

A Tanács 242/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

51

*

A Tanács 243/2008/EK rendelete (2008. március 17.) a Comore-szigeteki Unió Anjouan szigetének illegális hatóságaival szembeni egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről

53

A Bizottság 244/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

60

*

A Bizottság 245/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló 1249/96/EK rendelettől való eltérésről

62

*

A Bizottság 246/2008/EK rendelete (2008. március 17.) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról

64

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/227/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. március 17.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról | 66 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/227/EK

*

A Bizottság határozata (2008. március 17.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról

66

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/228/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) a jogállamiság területére és esetlegesen más területekre irányuló koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel egy uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) létrehozásáról szóló 2006/304/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról | 78 |
| | * | A Tanács 2008/229/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló 2007/369/KKBP együttes fellépés módosításáról | 80 |
| | * | A Tanács 2008/230/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) a fegyverkivitel ellenőrzésének és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról | 81 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/228/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) a jogállamiság területére és esetlegesen más területekre irányuló koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel egy uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) létrehozásáról szóló 2006/304/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról

78

*

A Tanács 2008/229/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló 2007/369/KKBP együttes fellépés módosításáról

80

*

A Tanács 2008/230/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) a fegyverkivitel ellenőrzésének és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról

81

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/1

---

A TANÁCS 236/2008/EK RENDELETE

(2008. március 10.)

az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozataláról szóló 658/2002/EK tanácsi rendelet (2) által kivetett végleges dömpingellenes vám. |
| --- | --- |

(1)

A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozataláról szóló 658/2002/EK tanácsi rendelet (2) által kivetett végleges dömpingellenes vám.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

| (3) | A kérelmet két, az „Acron” holdingtársasághoz tartozó, kapcsolatban álló oroszországi exportáló gyártó nyújtotta be, az OJSC Acron és az OJSC Dorogobuzh. A két vállalatot (a továbbiakban: a kérelmező) e vizsgálat alkalmazásában – a köztük fennálló kapcsolat miatt – egyetlen jogalanyként kezelték. A kérelem a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmet két, az „Acron” holdingtársasághoz tartozó, kapcsolatban álló oroszországi exportáló gyártó nyújtotta be, az OJSC Acron és az OJSC Dorogobuzh. A két vállalatot (a továbbiakban: a kérelmező) e vizsgálat alkalmazásában – a köztük fennálló kapcsolat miatt – egyetlen jogalanyként kezelték. A kérelem a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

| (4) | A kérelmező állítása mellett elegendő prima facie bizonyítékkal szolgált arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező körülmények megváltoztak és e változások tartósak. A kérelmező prima facie bizonyítékkal támasztotta alá, hogy az ammónium-nitráttal kapcsolatban felmerülő saját költségeinek a Közösségbe irányuló kivitel exportáraival történő összehasonlítása eredményeként a dömping jóval a jelenlegi intézkedésben meghatározott szint alá csökkenne. Emiatt a korábban megállapított dömping szintjén alapuló, jelenlegi szintű intézkedések fenntartása már nem lenne szükséges a dömping ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező állítása mellett elegendő prima facie bizonyítékkal szolgált arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező körülmények megváltoztak és e változások tartósak. A kérelmező prima facie bizonyítékkal támasztotta alá, hogy az ammónium-nitráttal kapcsolatban felmerülő saját költségeinek a Közösségbe irányuló kivitel exportáraival történő összehasonlítása eredményeként a dömping jóval a jelenlegi intézkedésben meghatározott szint alá csökkenne. Emiatt a korábban megállapított dömping szintjén alapuló, jelenlegi szintű intézkedések fenntartása már nem lenne szükséges a dömping ellensúlyozására.

3.   Az eljárás megindítása

| (5) | A Bizottság, miután – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, 2006. december 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) megjelent, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel bejelentette, hogy az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre irányuló részleges időközi felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság, miután – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, 2006. december 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) megjelent, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel bejelentette, hogy az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre irányuló részleges időközi felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

| (6) | A felülvizsgálat hatókörét a dömpingre korlátozták annak érdekében, hogy felmérjék, a kérelmező tekintetében folytatni, megszüntetni vagy módosítani kell-e a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálat hatókörét a dömpingre korlátozták annak érdekében, hogy felmérjék, a kérelmező tekintetében folytatni, megszüntetni vagy módosítani kell-e a meglévő intézkedéseket.

4.   A vizsgálat

| (7) | A dömping vizsgálata a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(7)

A dömping vizsgálata a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

| (8) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és hogy meghallgatást kérjenek.

| (9) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette. |
| --- | --- |

(9)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.

| (10) | Kérdőívet küldtek ki a kérelmezőnek és a vele kapcsolatban álló, az oroszországi belföldi piacon értékesítő vállalatoknak. A kérelmező, valamint a két vele kapcsolatban álló értékesítési vállalat hiánytalanul kitöltött kérdőívet küldött vissza. |
| --- | --- |

(10)

Kérdőívet küldtek ki a kérelmezőnek és a vele kapcsolatban álló, az oroszországi belföldi piacon értékesítő vállalatoknak. A kérelmező, valamint a két vele kapcsolatban álló értékesítési vállalat hiánytalanul kitöltött kérdőívet küldött vissza.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:






  a) | az exportáló gyártók:






  — | OJSC Acron |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:

a)

az exportáló gyártók:

—

OJSC Acron

| — | OJSC Dorogobuzh |
| --- | --- |

—

OJSC Dorogobuzh

| b) | a kapcsolatban álló értékesítési vállalatok






  — | JSC Rostragronova |
| --- | --- | --- |

b)

a kapcsolatban álló értékesítési vállalatok

—

JSC Rostragronova

| — | JSC Kubanagronova |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagronova

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (12) | A felülvizsgálat az (1) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok tárgyát képező terméket, azaz az Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyákat (a továbbiakban: érintett termék) érinti, amelyeket jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá sorolnak be. |
| --- | --- |

(12)

A felülvizsgálat az (1) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok tárgyát képező terméket, azaz az Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyákat (a továbbiakban: érintett termék) érinti, amelyeket jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá sorolnak be.

2.   Hasonló termék

| (13) | Amint a korábbi vizsgálatok megállapították, ez a vizsgálat pedig megerősítette, az érintett termék és a kérelmező által gyártott és az oroszországi belföldi piacon értékesített termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket. |
| --- | --- |

(13)

Amint a korábbi vizsgálatok megállapították, ez a vizsgálat pedig megerősítette, az érintett termék és a kérelmező által gyártott és az oroszországi belföldi piacon értékesített termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

| (14) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények megváltoztak-e, és hogy az esetleges változás tartósnak tekinthető-e. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények megváltoztak-e, és hogy az esetleges változás tartósnak tekinthető-e.

1.   Rendes érték

| (15) | A rendes érték megállapítása érdekében először megvizsgálták, hogy a kérelmező összes belföldi eladása az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében reprezentatív volt-e. A kérelmező belföldi eladását exporteladásához képest reprezentatívnak találták, mivel az a Közösségbe irányuló összes exporteladásának több mint 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(15)

A rendes érték megállapítása érdekében először megvizsgálták, hogy a kérelmező összes belföldi eladása az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében reprezentatív volt-e. A kérelmező belföldi eladását exporteladásához képest reprezentatívnak találták, mivel az a Közösségbe irányuló összes exporteladásának több mint 5 %-át tette ki.

| (16) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a fenti belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Ennek érdekében megvizsgálták a kérelmező által gyártott és a belföldi piacon értékesített termék előállítási költségét. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a fenti belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Ennek érdekében megvizsgálták a kérelmező által gyártott és a belföldi piacon értékesített termék előállítási költségét.

| (17) | Az érintett termék gyártási folyamatának egyik legfontosabb nyersanyag-összetevője a gáz, amely az összes előállítási költség jelentős részét teszi ki. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözték-e. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett termék gyártási folyamatának egyik legfontosabb nyersanyag-összetevője a gáz, amely az összes előállítási költség jelentős részét teszi ki. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözték-e.

| (18) | Az energiapiacokra szakosodott, nemzetközileg elismert források által közölt adatok alapján azt állapították meg, hogy a kérelmező által fizetett ár rendkívül alacsony volt. Tájékoztató jelleggel: ez az ár az Oroszországból származó földgáz exportárának egyötöde volt, és a közösségi gyártók által fizetett gázáraknál is jelentősen alacsonyabb volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárakat szabályozták, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(18)

Az energiapiacokra szakosodott, nemzetközileg elismert források által közölt adatok alapján azt állapították meg, hogy a kérelmező által fizetett ár rendkívül alacsony volt. Tájékoztató jelleggel: ez az ár az Oroszországból származó földgáz exportárának egyötöde volt, és a közösségi gyártók által fizetett gázáraknál is jelentősen alacsonyabb volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárakat szabályozták, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak voltak.

| (19) | Mivel a kérelmező nyilvántartása nem jelenítette meg megfelelően a gázárakat, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az oroszországi belföldi piachoz kapcsolódó torzulásmentes gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban a gázárakat „más megfelelő adatok alapján, többek között más reprezentatív piacokról származó információk alapján” kell megállapítani. A kiigazított ár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult, kiigazítva úgy, hogy a helyi forgalmazási költségeket tükrözze. Mivel a Waidhaus az EU-ba – amely az oroszországi gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló oroszországi gázeladás fő csomópontja, ezért reprezentatív piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a kérelmező nyilvántartása nem jelenítette meg megfelelően a gázárakat, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az oroszországi belföldi piachoz kapcsolódó torzulásmentes gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban a gázárakat „más megfelelő adatok alapján, többek között más reprezentatív piacokról származó információk alapján” kell megállapítani. A kiigazított ár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult, kiigazítva úgy, hogy a helyi forgalmazási költségeket tükrözze. Mivel a Waidhaus az EU-ba – amely az oroszországi gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló oroszországi gázeladás fő csomópontja, ezért reprezentatív piacnak tekinthető.

| (20) | A közzétételt követően a kérelmező azt állította, hogy a belföldi piacon fizetett gázárainak bármiféle kiigazítása alaptalan lenne, mivel a vállalat könyvelése teljes mértékben megjelenítette a hasonló terméknek a származási országban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységhez kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

(20)

A közzétételt követően a kérelmező azt állította, hogy a belföldi piacon fizetett gázárainak bármiféle kiigazítása alaptalan lenne, mivel a vállalat könyvelése teljes mértékben megjelenítette a hasonló terméknek a származási országban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységhez kapcsolódó költségeket.

| (21) | A hasonló termék előállítási költségének az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti vizsgálatakor azonban meg kell határozni, hogy a vállalat könyvelésében szereplő költségek ésszerűen tükrözik-e a vizsgált termék előállításához és eladásához kapcsolódó költségeket. A fenti (18) preambulumbekezdésben ismertetett okokból ez a feltétel nem teljesült. A kérelmező figyelmen kívül hagyta a nyilvánvalóan jelentős különbséget az oroszországi belföldi piacon fizetett gázár és az Oroszországból exportált földgáz ára, illetve a közösség gyártók által fizetett ár között. Ugyancsak figyelmen kívül hagyta, hogy a földgáz belföldi árát Oroszországban szabályozták, és az nem tekinthető a torzulásmentes piacok rendesen fizetendő árai ésszerű tükrözésének. Végül a kérelmező nem magyarázta el, hogy – a (18) preambulumbekezdésben felsorolt okok ellenére – miért lenne ésszerűen tükrözve nyilvántartásában a belföldi piacon értékesített hasonló termék előállításához felhasznált gáz költsége. Ezért ezt a panaszt elutasították. |
| --- | --- |

(21)

A hasonló termék előállítási költségének az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti vizsgálatakor azonban meg kell határozni, hogy a vállalat könyvelésében szereplő költségek ésszerűen tükrözik-e a vizsgált termék előállításához és eladásához kapcsolódó költségeket. A fenti (18) preambulumbekezdésben ismertetett okokból ez a feltétel nem teljesült. A kérelmező figyelmen kívül hagyta a nyilvánvalóan jelentős különbséget az oroszországi belföldi piacon fizetett gázár és az Oroszországból exportált földgáz ára, illetve a közösség gyártók által fizetett ár között. Ugyancsak figyelmen kívül hagyta, hogy a földgáz belföldi árát Oroszországban szabályozták, és az nem tekinthető a torzulásmentes piacok rendesen fizetendő árai ésszerű tükrözésének. Végül a kérelmező nem magyarázta el, hogy – a (18) preambulumbekezdésben felsorolt okok ellenére – miért lenne ésszerűen tükrözve nyilvántartásában a belföldi piacon értékesített hasonló termék előállításához felhasznált gáz költsége. Ezért ezt a panaszt elutasították.

| (22) | A kérelmező azt is állította, hogy a gázköltség kiigazításához ténylegesen olyan módszert használtak a rendes érték megállapítása céljából, amelyet az alaprendelet nem ír elő. Majd a belföldi gázköltségeket a fenti (19) preambulumbekezdésben leírt módszerrel kiszámított költségekkel helyettesítve, és mivel e költségek a hasonló termék összköltségének, és ennélfogva a számtanilag képzett rendes értéknek a nagy részét teszik ki, a rendes értéket ténylegesen egy harmadik „reprezentatív” piac adatai alapján határozták meg. E tekintetben a kérelmező úgy érvelt, hogy a piacgazdasági berendezkedésű országok esetében az alaprendelet csak az alábbi módszereket írja elő a rendes érték megállapítására:






  i. | a hasonló terméknek a rendes kereskedelmi forgalom keretében meglévő belföldi ára alapján vagy a nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő értékesítések esetében; |
| --- | --- | --- |

(22)

A kérelmező azt is állította, hogy a gázköltség kiigazításához ténylegesen olyan módszert használtak a rendes érték megállapítása céljából, amelyet az alaprendelet nem ír elő. Majd a belföldi gázköltségeket a fenti (19) preambulumbekezdésben leírt módszerrel kiszámított költségekkel helyettesítve, és mivel e költségek a hasonló termék összköltségének, és ennélfogva a számtanilag képzett rendes értéknek a nagy részét teszik ki, a rendes értéket ténylegesen egy harmadik „reprezentatív” piac adatai alapján határozták meg. E tekintetben a kérelmező úgy érvelt, hogy a piacgazdasági berendezkedésű országok esetében az alaprendelet csak az alábbi módszereket írja elő a rendes érték megállapítására:

i.

a hasonló terméknek a rendes kereskedelmi forgalom keretében meglévő belföldi ára alapján vagy a nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő értékesítések esetében;

| ii. | a származási ország előállítási költségei alapján (plusz egy ésszerű összeg az értékesítési, általános és igazgatási költségekért (SGA-költségek) és a haszonért; valamint |
| --- | --- |

ii.

a származási ország előállítási költségei alapján (plusz egy ésszerű összeg az értékesítési, általános és igazgatási költségekért (SGA-költségek) és a haszonért; valamint

| iii. | a kérelmező arra a következtetésre jutott, hogy ezek alapján a rendes értéket nem lenne szabad egy harmadik reprezentatív piac adataira alapozni. |
| --- | --- |

iii.

a kérelmező arra a következtetésre jutott, hogy ezek alapján a rendes értéket nem lenne szabad egy harmadik reprezentatív piac adataira alapozni.

| (23) | E tekintetben először azt kell megjegyezni, hogy – mint az a lenti (45)–(48) preambulumbekezdésben is szerepel, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésében szereplő módszerrel összhangban állapították meg. Azonban annak megállapítása érdekében, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt végezték-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében, vagyis hogy azok nyereségesek voltak-e, először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei megbízható alapot jelentettek-e az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Csak a költségek megbízható megállapítását követően lehet meghatározni, hogy a rendes érték megállapításának mely módszerét kell alkalmazni. Ennélfogva nem helytálló az az állítás, hogy a megbízható költségeknek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban történő meghatározásakor a rendes érték meghatározását szolgáló új módszert vezettek volna be. |
| --- | --- |

(23)

E tekintetben először azt kell megjegyezni, hogy – mint az a lenti (45)–(48) preambulumbekezdésben is szerepel, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésében szereplő módszerrel összhangban állapították meg. Azonban annak megállapítása érdekében, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt végezték-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében, vagyis hogy azok nyereségesek voltak-e, először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei megbízható alapot jelentettek-e az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Csak a költségek megbízható megállapítását követően lehet meghatározni, hogy a rendes érték megállapításának mely módszerét kell alkalmazni. Ennélfogva nem helytálló az az állítás, hogy a megbízható költségeknek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban történő meghatározásakor a rendes érték meghatározását szolgáló új módszert vezettek volna be.

| (24) | A kérelmező ezenfelül azt állította, hogy a költségek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban történő kiigazításakor a kiigazított költségek szintje nem haladhatja meg a vonatkozó költségek szintjét az exportáló országban. A költségek kiigazításakor alkalmazott módszer sértené az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdését, amely előírja, hogy a hasonló termék rendes értékét a származási ország előállítási költsége alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(24)

A kérelmező ezenfelül azt állította, hogy a költségek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban történő kiigazításakor a kiigazított költségek szintje nem haladhatja meg a vonatkozó költségek szintjét az exportáló országban. A költségek kiigazításakor alkalmazott módszer sértené az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdését, amely előírja, hogy a hasonló termék rendes értékét a származási ország előállítási költsége alapján kell kiszámítani.

| (25) | Ezért a költségkiigazításra az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban került sor. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése nem hivatkozik a „származási ország előállítási költségeire”, hanem explicit módon feljogosítja az intézményeket a származási országon kívüli más országok „más reprezentatív piacairól” származó előállítási költségek alkalmazására. Ezért a kérelmező érveit el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(25)

Ezért a költségkiigazításra az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban került sor. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése nem hivatkozik a „származási ország előállítási költségeire”, hanem explicit módon feljogosítja az intézményeket a származási országon kívüli más országok „más reprezentatív piacairól” származó előállítási költségek alkalmazására. Ezért a kérelmező érveit el kellett utasítani.

| (26) | Végül a fenti (18) és (19) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások – a kérelmező állításával szemben – nem ellentétesek az alaprendelet 1. cikkével. Bár az alaprendelet 1. cikke szerint a rendes értéket az exportáló ország adatai alapján kell megállapítani, az alaprendelet azt is egyértelműen jelzi, hogy e szabály alól vannak kivételek. |
| --- | --- |

(26)

Végül a fenti (18) és (19) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások – a kérelmező állításával szemben – nem ellentétesek az alaprendelet 1. cikkével. Bár az alaprendelet 1. cikke szerint a rendes értéket az exportáló ország adatai alapján kell megállapítani, az alaprendelet azt is egyértelműen jelzi, hogy e szabály alól vannak kivételek.

| (27) | A kérelmező ezirányú érveit tehát el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(27)

A kérelmező ezirányú érveit tehát el kellett utasítani.

| (28) | A kérelmező továbbá azt állította, hogy ha belföldi piaci földgázköltségét ki kell igazítani, akkor azt






  i. | az oroszországi nem szabályozott gázárakhoz; vagy |
| --- | --- | --- |

(28)

A kérelmező továbbá azt állította, hogy ha belföldi piaci földgázköltségét ki kell igazítani, akkor azt

i.

az oroszországi nem szabályozott gázárakhoz; vagy

| ii. | az orosz földgáznak a balti országokba irányuló átlagos exportárához; vagy |
| --- | --- |

ii.

az orosz földgáznak a balti országokba irányuló átlagos exportárához; vagy

| iii. | az oroszországi földgáztermelés ésszerű haszonkulcsal megnövelt tényleges árához kell igazítani. |
| --- | --- |

iii.

az oroszországi földgáztermelés ésszerű haszonkulcsal megnövelt tényleges árához kell igazítani.

| (29) | Előszöris az, hogy a Bizottság más alapon is számolhatott volna, még nem teszi a Waidhausra eső választást ésszerűtlenné. A gázárak megállapításának alapjául szolgáló választás elsődleges kritériuma az, hogy ésszerűen tükrözi a torzulásmentes piacokon rendszerint fizetendő árat. Vitathatatlan, hogy a waidhausi árak esetében e feltétel teljesül. Másodszor az, hogy csak kis mennyiségű gázt adtak el nem szabályozott árakon a belföldi piacon a felülvizsgálati időszakban, és ezek az árak jelentősen közelebb álltak a szabályozott belföldi árakhoz, mint a szabadon meghatározott exportárakhoz, arra enged következtetni, hogy e nem szabályozott árakat a domináns szabályozott árak torzították. Ennélfogva a nem szabályozott belföldi árakat nem lehetett alkalmazni. Arra is kitértek, hogy a balti államokba irányuló orosz export gázárak nem voltak elég reprezentatívak, mivel az ezekbe az országokba irányuló exportmennyiség viszonylag alacsony. Emellett a szállítási és forgalmazási költségekre vonatkozó adatok nem álltak rendelkezésre, ezért nem tudták megbízhatóan megállapítani a balti államokra vonatkozó árakat. Valójában messze a legnagyobb gázmennyiséget a waidhausi csomóponton keresztül exportálták, amely így megfelelő alapot jelent a kiigazításhoz. A kérelmező nem nyújtott be bizonyítékokat a waidhausi csomóponton kívüli reprezentatív piacok meglétére vonatkozóan, ahol az árak ésszerűen tükröznék a torzításmentes piacokon rendszerint fizetendő árakat. Következésképpen ezt az érvelést elutasították. |
| --- | --- |

(29)

Előszöris az, hogy a Bizottság más alapon is számolhatott volna, még nem teszi a Waidhausra eső választást ésszerűtlenné. A gázárak megállapításának alapjául szolgáló választás elsődleges kritériuma az, hogy ésszerűen tükrözi a torzulásmentes piacokon rendszerint fizetendő árat. Vitathatatlan, hogy a waidhausi árak esetében e feltétel teljesül. Másodszor az, hogy csak kis mennyiségű gázt adtak el nem szabályozott árakon a belföldi piacon a felülvizsgálati időszakban, és ezek az árak jelentősen közelebb álltak a szabályozott belföldi árakhoz, mint a szabadon meghatározott exportárakhoz, arra enged következtetni, hogy e nem szabályozott árakat a domináns szabályozott árak torzították. Ennélfogva a nem szabályozott belföldi árakat nem lehetett alkalmazni. Arra is kitértek, hogy a balti államokba irányuló orosz export gázárak nem voltak elég reprezentatívak, mivel az ezekbe az országokba irányuló exportmennyiség viszonylag alacsony. Emellett a szállítási és forgalmazási költségekre vonatkozó adatok nem álltak rendelkezésre, ezért nem tudták megbízhatóan megállapítani a balti államokra vonatkozó árakat. Valójában messze a legnagyobb gázmennyiséget a waidhausi csomóponton keresztül exportálták, amely így megfelelő alapot jelent a kiigazításhoz. A kérelmező nem nyújtott be bizonyítékokat a waidhausi csomóponton kívüli reprezentatív piacok meglétére vonatkozóan, ahol az árak ésszerűen tükröznék a torzításmentes piacokon rendszerint fizetendő árakat. Következésképpen ezt az érvelést elutasították.

| (30) | A kérelmező ezzel kapcsolatban azt is állította, hogy az általa műtrágyagyártáshoz felhasznált földgáz közel 50 %-át a nem szabályozott oroszországi piacról szerezte be. A kérelmező szerint diszkriminatív lenne gázárait kiigazítani, miközben más – a kérelmezőéhez hasonló, magasabb költségszintű – exportőrök esetében nem kerülne sor ilyen kiigazításra. Meg kell jegyezni, hogy a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok szerint a kérelmező az oroszországi nem szabályozott piacról történő földgázbeszerzése a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volt. Ennélfogva ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(30)

A kérelmező ezzel kapcsolatban azt is állította, hogy az általa műtrágyagyártáshoz felhasznált földgáz közel 50 %-át a nem szabályozott oroszországi piacról szerezte be. A kérelmező szerint diszkriminatív lenne gázárait kiigazítani, miközben más – a kérelmezőéhez hasonló, magasabb költségszintű – exportőrök esetében nem kerülne sor ilyen kiigazításra. Meg kell jegyezni, hogy a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok szerint a kérelmező az oroszországi nem szabályozott piacról történő földgázbeszerzése a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volt. Ennélfogva ezt az állítást el kellett utasítani.

| (31) | A (28) preambulumbekezdésben említett harmadik (iii.) alternatíva tekintetében – miszerint a kiigazításnak az oroszországi földgáztermelés tényleges költségén kell alapulnia – meg kell jegyezni, hogy ezt az alternatívát – a kérelmező állításával ellentétben – a 2. cikk (5) bekezdése nem írja elő kifejezetten. Emellett amint a (29) preambulumbekezdés említi, a gázárak megállapításának alapjául szolgáló választás elsődleges kritériuma az, hogy ésszerűen tükrözze a torzulásmentes piacokon rendszerint fizetendő árat. Így e kérdésben irreleváns, hogy a szolgáltató által a fogyasztónak felszámolt gázáron van-e haszonkulcs. Ennélfogva el kellett utasítani ezt az érvet. |
| --- | --- |

(31)

A (28) preambulumbekezdésben említett harmadik (iii.) alternatíva tekintetében – miszerint a kiigazításnak az oroszországi földgáztermelés tényleges költségén kell alapulnia – meg kell jegyezni, hogy ezt az alternatívát – a kérelmező állításával ellentétben – a 2. cikk (5) bekezdése nem írja elő kifejezetten. Emellett amint a (29) preambulumbekezdés említi, a gázárak megállapításának alapjául szolgáló választás elsődleges kritériuma az, hogy ésszerűen tükrözze a torzulásmentes piacokon rendszerint fizetendő árat. Így e kérdésben irreleváns, hogy a szolgáltató által a fogyasztónak felszámolt gázáron van-e haszonkulcs. Ennélfogva el kellett utasítani ezt az érvet.

| (32) | A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy az államilag szabályozott oroszországi belföldi földgázárak folyamatosan emelkednek és elérik a gáztermelés költségének szintjét. Ezért a belföldi piac árai nem tekinthetők nem versenyképesnek vagy ésszerűtlenül alacsonynak. |
| --- | --- |

(32)

A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy az államilag szabályozott oroszországi belföldi földgázárak folyamatosan emelkednek és elérik a gáztermelés költségének szintjét. Ezért a belföldi piac árai nem tekinthetők nem versenyképesnek vagy ésszerűtlenül alacsonynak.

| (33) | Ez az érv nem megalapozott, mivel a reprezentatív piac kiválasztásának helyes kritériuma nem az, hogy az árak önmagukban nyereségesek-e, hanem az, hogy az árak ésszerűen tükrözik-e a torzításmentes piacokon rendszerint fizetendő árat, amint azt a (29) preambulumbekezdés kifejti. Az államilag szabályozott árak esetében nem ez a helyzet. Ez az érv ellentmond az orosz gázszolgáltató nyilvános nyilatkozatainak is (amelyeket a közzétett ellenőrzött számlák is megerősítenek), vagyis hogy az orosz belföldi gázárak nem fedik le az előállítási, szállítási és eladási költségeket. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(33)

Ez az érv nem megalapozott, mivel a reprezentatív piac kiválasztásának helyes kritériuma nem az, hogy az árak önmagukban nyereségesek-e, hanem az, hogy az árak ésszerűen tükrözik-e a torzításmentes piacokon rendszerint fizetendő árat, amint azt a (29) preambulumbekezdés kifejti. Az államilag szabályozott árak esetében nem ez a helyzet. Ez az érv ellentmond az orosz gázszolgáltató nyilvános nyilatkozatainak is (amelyeket a közzétett ellenőrzött számlák is megerősítenek), vagyis hogy az orosz belföldi gázárak nem fedik le az előállítási, szállítási és eladási költségeket. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (34) | A waidhausi gázárak kiszámítási módszerével kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy a valamennyi kivitel esetében fizetendő orosz exportvámot le kellene vonni a waidhausi árból, hiszen exportvámot belföldön nem kell fizetni. |
| --- | --- |

(34)

A waidhausi gázárak kiszámítási módszerével kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy a valamennyi kivitel esetében fizetendő orosz exportvámot le kellene vonni a waidhausi árból, hiszen exportvámot belföldön nem kell fizetni.

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak minősített waidhausi piaci ár valóban az exportvám utáni ár, és nem az az előtti. A vásárló szempontjából a releváns ár a Waidhausban fizetendő, és ebben az összefüggésben nem releváns, hogy az ár mely hányada az exportadó és mely hányadát fizeti a szolgáltatónak. Az utóbbi pedig mindig maximálni próbálja az árat, ezért a legmagasabb árat szabja meg, amelyet a vásárlók még hajlandók kifizetni. Mivel ez az ár mindig jóval meghaladja az előállítási költséget, lehetővé téve a gázszolgáltató számára, hogy hatalmas nyereségre tegyen szert, árszabását elsősorban nem az exportadó összege befolyásolja, hanem az, hogy a fogyasztók mekkora árat hajlandók kifizetni. Ennélfogva arra a következtetésre jutottak, hogy az exportadót magában foglaló ár, és nem az adózás előtti ár a torzulásmentes piaci erők által kialakított ár. Következésképpen a kérelmező ezirányú érveit elutasították. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak minősített waidhausi piaci ár valóban az exportvám utáni ár, és nem az az előtti. A vásárló szempontjából a releváns ár a Waidhausban fizetendő, és ebben az összefüggésben nem releváns, hogy az ár mely hányada az exportadó és mely hányadát fizeti a szolgáltatónak. Az utóbbi pedig mindig maximálni próbálja az árat, ezért a legmagasabb árat szabja meg, amelyet a vásárlók még hajlandók kifizetni. Mivel ez az ár mindig jóval meghaladja az előállítási költséget, lehetővé téve a gázszolgáltató számára, hogy hatalmas nyereségre tegyen szert, árszabását elsősorban nem az exportadó összege befolyásolja, hanem az, hogy a fogyasztók mekkora árat hajlandók kifizetni. Ennélfogva arra a következtetésre jutottak, hogy az exportadót magában foglaló ár, és nem az adózás előtti ár a torzulásmentes piaci erők által kialakított ár. Következésképpen a kérelmező ezirányú érveit elutasították.

| (36) | A kérelmező azt is állította, hogy a waidhausi árat a minőség, hozzáférhetőség, forgalmazhatóság, szállítás és egyéb eladási feltételek tekintetében ki kellett volna igazítani, amelyek különbözőek a földgáz export, illetve belföldi piacán. Először is meg kell jegyezni, hogy a waidhausi árat valóban kiigazították az export és a belföldi piac szállítási költségeivel, és hogy a kérelmező ezt az állítását nem bizonyította, ennélfogva azt el kellett utasítani. A többi szempontot illetően a kérelmező nem szolgált további információkkal, illetve semmilyen alátámasztó bizonyítékkal. A kérelmező nem nyújtott be, illetve nem állt rendelkezésre egyéb információ a további kiigazításokat esetlegesen indokló minőség, hozzáférhetőség, forgalmazhatóság és egyéb eladási feltételek különbségeiről, és a kérelmező nem is próbálta számszerűsíteni ezeket az állítólagos különbségeket. |
| --- | --- |

(36)

A kérelmező azt is állította, hogy a waidhausi árat a minőség, hozzáférhetőség, forgalmazhatóság, szállítás és egyéb eladási feltételek tekintetében ki kellett volna igazítani, amelyek különbözőek a földgáz export, illetve belföldi piacán. Először is meg kell jegyezni, hogy a waidhausi árat valóban kiigazították az export és a belföldi piac szállítási költségeivel, és hogy a kérelmező ezt az állítását nem bizonyította, ennélfogva azt el kellett utasítani. A többi szempontot illetően a kérelmező nem szolgált további információkkal, illetve semmilyen alátámasztó bizonyítékkal. A kérelmező nem nyújtott be, illetve nem állt rendelkezésre egyéb információ a további kiigazításokat esetlegesen indokló minőség, hozzáférhetőség, forgalmazhatóság és egyéb eladási feltételek különbségeiről, és a kérelmező nem is próbálta számszerűsíteni ezeket az állítólagos különbségeket.

| (37) | A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy a természetes komparatív előnyök tekintetében nem igazították ki a waidhausi árakat. Azt állították, hogy mivel a földgáz Oroszország-szerte hozzáférhető, a Közösségben azonban nem, az oroszországi árak természetesen alacsonyabbak az exportált gáz áránál. Azt is állították, hogy az exportkapacitást a meglévő gázszállítási korlátok korlátozzák, ami növeli Oroszország exportárait. A kérelmező azzal is érvelt, hogy az oroszországi gázszolgáltató „rendhagyóan magas exportpiaci nyereségét” le kellene vonni a waidhausi árból. |
| --- | --- |

(37)

A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy a természetes komparatív előnyök tekintetében nem igazították ki a waidhausi árakat. Azt állították, hogy mivel a földgáz Oroszország-szerte hozzáférhető, a Közösségben azonban nem, az oroszországi árak természetesen alacsonyabbak az exportált gáz áránál. Azt is állították, hogy az exportkapacitást a meglévő gázszállítási korlátok korlátozzák, ami növeli Oroszország exportárait. A kérelmező azzal is érvelt, hogy az oroszországi gázszolgáltató „rendhagyóan magas exportpiaci nyereségét” le kellene vonni a waidhausi árból.

| (38) | Emellett amint a fenti (29) preambulumbekezdés említi, a gázárak megállapításának alapjául szolgáló választás elsődleges kritériuma az, hogy ésszerűen tükrözze a torzulásmentes piacokon rendszerint fizetendő árat. A belföldi piacon uralkodó piaci feltételek ebben az összefüggésben irrelevánsak. Ezért az érvelést el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(38)

Emellett amint a fenti (29) preambulumbekezdés említi, a gázárak megállapításának alapjául szolgáló választás elsődleges kritériuma az, hogy ésszerűen tükrözze a torzulásmentes piacokon rendszerint fizetendő árat. A belföldi piacon uralkodó piaci feltételek ebben az összefüggésben irrelevánsak. Ezért az érvelést el kellett utasítani.

| (39) | A kérelmező kifogásolta, hogy a helyi forgalmazók árrését hozzáadták a kiigazított gázárhoz, azzal érvelve, hogy a forgalmazók nyereségét már tartalmazza a waidhausi ár. A kérelmező ebben az összefüggésben azt állította, hogy az oroszországi helyi forgalmazók a gázszolgáltató teljes tulajdonú leányvállalatai, ezért ezen forgalmazók nyeresége kétszeri számításnak minősül. |
| --- | --- |

(39)

A kérelmező kifogásolta, hogy a helyi forgalmazók árrését hozzáadták a kiigazított gázárhoz, azzal érvelve, hogy a forgalmazók nyereségét már tartalmazza a waidhausi ár. A kérelmező ebben az összefüggésben azt állította, hogy az oroszországi helyi forgalmazók a gázszolgáltató teljes tulajdonú leányvállalatai, ezért ezen forgalmazók nyeresége kétszeri számításnak minősül.

| (40) | Először is meg kell jegyezni, hogy a helyi forgalmazók árrése nem csak e vállalatok haszonkulcsát foglalja magában, hanem a földgáz megvásárlása és eladása közötti költségeiket is. |
| --- | --- |

(40)

Először is meg kell jegyezni, hogy a helyi forgalmazók árrése nem csak e vállalatok haszonkulcsát foglalja magában, hanem a földgáz megvásárlása és eladása közötti költségeiket is.

| (41) | Másodszor ezt az érvet többé nem lehet elegendő mértékben ellenőrizni. Mivel az oroszországi gázszolgáltató és leányvállalatai nem képezték e vizsgálat tárgyát, és ezért nem állt rendelkezésre elegendő információ annak felépítéséről és költségstruktúrájáról. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az oroszországi helyzetet többek között az magyarázza, hogy a gázszolgáltató és az orosz kormány közötti kapcsolat nem eléggé átlátható ahhoz, hogy a szükséges bizonyítékok hozzáférhetőek legyenek. |
| --- | --- |

(41)

Másodszor ezt az érvet többé nem lehet elegendő mértékben ellenőrizni. Mivel az oroszországi gázszolgáltató és leányvállalatai nem képezték e vizsgálat tárgyát, és ezért nem állt rendelkezésre elegendő információ annak felépítéséről és költségstruktúrájáról. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az oroszországi helyzetet többek között az magyarázza, hogy a gázszolgáltató és az orosz kormány közötti kapcsolat nem eléggé átlátható ahhoz, hogy a szükséges bizonyítékok hozzáférhetőek legyenek.

| (42) | Ezenfelül a bizonyításra kötelezett kérelmező nem tudott semmilyen további információval vagy bizonyítékkal szolgálni, amely azt mutatta volna, hogy a forgalmazási költségeket beleszámították-e a waidhausi árba, és ha igen, milyen mértékben. Azonban mivel a belföldi vásárlók a gázt helyi szolgáltatóktól vették, fel kellett tételezni, hogy ki kellett fizetniük a helyi forgalmazás költségeit, amelyek önmagukban nem jelentek meg a kiigazítatlan waidhausi árban. Ezért az eljárásnak ebben a szakaszában ezt a kiigazítást indokoltnak kell tekinteni, következésképpen az érvelést elutasították. |
| --- | --- |

(42)

Ezenfelül a bizonyításra kötelezett kérelmező nem tudott semmilyen további információval vagy bizonyítékkal szolgálni, amely azt mutatta volna, hogy a forgalmazási költségeket beleszámították-e a waidhausi árba, és ha igen, milyen mértékben. Azonban mivel a belföldi vásárlók a gázt helyi szolgáltatóktól vették, fel kellett tételezni, hogy ki kellett fizetniük a helyi forgalmazás költségeit, amelyek önmagukban nem jelentek meg a kiigazítatlan waidhausi árban. Ezért az eljárásnak ebben a szakaszában ezt a kiigazítást indokoltnak kell tekinteni, következésképpen az érvelést elutasították.

| (43) | A közösségi intézmények azonban számításba vették azt is, hogy e meghatározott kiigazításnak a dömpingkülönbözet kiszámítására gyakorolt hatása jelentős lehet. Ezért a fenti (41) preambulumbekezdésben leírt különleges helyzet miatt úgy ítélték meg, hogy ha a kérelmező elegendő ellenőrizhető bizonyítékkal szolgál, a Bizottság fontolóra veheti a vizsgálat újraindítását e kérdésben. |
| --- | --- |

(43)

A közösségi intézmények azonban számításba vették azt is, hogy e meghatározott kiigazításnak a dömpingkülönbözet kiszámítására gyakorolt hatása jelentős lehet. Ezért a fenti (41) preambulumbekezdésben leírt különleges helyzet miatt úgy ítélték meg, hogy ha a kérelmező elegendő ellenőrizhető bizonyítékkal szolgál, a Bizottság fontolóra veheti a vizsgálat újraindítását e kérdésben.

| (44) | A kérelmező a németországi nem versenyképes belföldi gázárakra vonatkozóan is megfogalmazott állításokat. Meg kell jegyezni, hogy a német trösztellenes hatóságok folyamatban lévő vizsgálatai azokra az árakra irányulnak, amelyeken a fő német gázforgalmazók a belföldi piacon adnak el gázt, ezért egyáltalán nem hozható összefüggésbe a Waidhausban eladott exportált oroszországi gáz árával. |
| --- | --- |

(44)

A kérelmező a németországi nem versenyképes belföldi gázárakra vonatkozóan is megfogalmazott állításokat. Meg kell jegyezni, hogy a német trösztellenes hatóságok folyamatban lévő vizsgálatai azokra az árakra irányulnak, amelyeken a fő német gázforgalmazók a belföldi piacon adnak el gázt, ezért egyáltalán nem hozható összefüggésbe a Waidhausban eladott exportált oroszországi gáz árával.

| (45) | A gyártási költségek fentiekben leírt kiigazítását követően az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében vett rendes kereskedelmi forgalom keretében nem került sor több belföldi értékesítésre. |
| --- | --- |

(45)

A gyártási költségek fentiekben leírt kiigazítását követően az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében vett rendes kereskedelmi forgalom keretében nem került sor több belföldi értékesítésre.

| (46) | Ezért úgy ítélték meg, hogy a belföldi árak nem szolgálnak megfelelő alapként a rendes érték megállapításához, így más módszert kell alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy számították ki, hogy minden exportőrnek az érintett termékkel kapcsolatos előállítási költségeihez – adott esetben a fenti (19) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően kiigazítva – hozzáadták az SGA-költségek ésszerű összegét, valamint az ésszerű nyereséget. |
| --- | --- |

(46)

Ezért úgy ítélték meg, hogy a belföldi árak nem szolgálnak megfelelő alapként a rendes érték megállapításához, így más módszert kell alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy számították ki, hogy minden exportőrnek az érintett termékkel kapcsolatos előállítási költségeihez – adott esetben a fenti (19) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően kiigazítva – hozzáadták az SGA-költségek ésszerű összegét, valamint az ésszerű nyereséget.

| (47) | Az SGA-költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsora alapján, mivel a kérelmezőnek nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósuló reprezentatív belföldi eladásai az érintett termékre vonatkozóan. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mivel a vizsgálat csak egy gyártóra terjed ki. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó termékek esetében a kérelmező előállítási költségeit szintén ki kellene igazítani a gázköltségek vonatkozásában, a fenti (18) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ennélfogva az SGA-költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(47)

Az SGA-költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsora alapján, mivel a kérelmezőnek nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósuló reprezentatív belföldi eladásai az érintett termékre vonatkozóan. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mivel a vizsgálat csak egy gyártóra terjed ki. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó termékek esetében a kérelmező előállítási költségeit szintén ki kellene igazítani a gázköltségek vonatkozásában, a fenti (18) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ennélfogva az SGA-költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban az SGA-költségeket ésszerű módszer alapján határozták meg. Az észak-amerikai piacon jelentős volumenű belföldi értékesítések, valamint a belföldi és külföldi vállalatok közötti nagyfokú verseny volt megfigyelhető. Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a műtrágya-üzletágban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy az észak-amerikai (egyesült államokbeli és kanadai) gyártóktól származó, vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő, jegyzett vállalatokról széles körűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Ennélfogva az SGA-költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó SGA-költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) belföldi eladásai tekintetében a nitrogénműtrágya-ágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. E három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág képviselőjének, SGA-költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő SGA-költségek és nyereség tekintetében. Semmi nem utalt arra, hogy az így megállapított nyereség összege meghaladta volna az orosz gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban az SGA-költségeket ésszerű módszer alapján határozták meg. Az észak-amerikai piacon jelentős volumenű belföldi értékesítések, valamint a belföldi és külföldi vállalatok közötti nagyfokú verseny volt megfigyelhető. Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a műtrágya-üzletágban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy az észak-amerikai (egyesült államokbeli és kanadai) gyártóktól származó, vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő, jegyzett vállalatokról széles körűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Ennélfogva az SGA-költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó SGA-költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) belföldi eladásai tekintetében a nitrogénműtrágya-ágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. E három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág képviselőjének, SGA-költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő SGA-költségek és nyereség tekintetében. Semmi nem utalt arra, hogy az így megállapított nyereség összege meghaladta volna az orosz gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget.

| (49) | A közösségi gazdasági ágazat kifogásolta a fenti, SGA-költségekkel kapcsolatos megközelítést, és úgy érvelt, hogy a kérelmező saját SGA-költségeit kellett volna felhasználni. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése előírja, hogy az SGA-költségek összegét kizárólag az érintett exportáló gyártó tényleges előállítási és eladási adataira lehet alapozni, amennyiben ezen eladásokra a rendes kereskedelmi forgalom keretében kerül sor. Mint a fenti (45) és (46) preambulumbekezdésben szerepel, ebben az esetben nem ez volt a helyzet, ezt az érvet ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(49)

A közösségi gazdasági ágazat kifogásolta a fenti, SGA-költségekkel kapcsolatos megközelítést, és úgy érvelt, hogy a kérelmező saját SGA-költségeit kellett volna felhasználni. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése előírja, hogy az SGA-költségek összegét kizárólag az érintett exportáló gyártó tényleges előállítási és eladási adataira lehet alapozni, amennyiben ezen eladásokra a rendes kereskedelmi forgalom keretében kerül sor. Mint a fenti (45) és (46) preambulumbekezdésben szerepel, ebben az esetben nem ez volt a helyzet, ezt az érvet ezért el kellett utasítani.

2.   Exportár

| (50) | Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat az érintett terméknek a Közösségbe irányuló kivitelre történő értékesítése esetén ténylegesen fizetett vagy fizetendő ára alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat az érintett terméknek a Közösségbe irányuló kivitelre történő értékesítése esetén ténylegesen fizetett vagy fizetendő ára alapján határozták meg.

3.   Összehasonlítás

| (51) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árat és az árak összehasonlítását befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Elvégezték a megfelelő kiigazításokat a szállítási, hitelezési, csomagolási és banki költségek esetében, amennyiben e kiigazítások ésszerűek, pontosak és hiteles bizonyítékokkal alátámasztottak voltak. |
| --- | --- |

(51)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árat és az árak összehasonlítását befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Elvégezték a megfelelő kiigazításokat a szállítási, hitelezési, csomagolási és banki költségek esetében, amennyiben e kiigazítások ésszerűek, pontosak és hiteles bizonyítékokkal alátámasztottak voltak.

4.   Dömpingkülönbözet

| (52) | A dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(52)

A dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban.

| (53) | A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban dömpingre került sor. A vámfizetés nélküli, CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 42,06 %. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban dömpingre került sor. A vámfizetés nélküli, CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 42,06 %.

5.   A vizsgálati időszakban tapasztalt körülmények tartóssága

| (54) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények változása ésszerűen tartósnak mondható-e. |
| --- | --- |

(54)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények változása ésszerűen tartósnak mondható-e.

| (55) | E tekintetben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálat során a rendes értéket az Amerikai Egyesült Államok belföldi piacán érvényesülő nyereséges eladási árak alapján állapították meg, mivel abban az időben Oroszország nem minősült piacgazdasági berendezkedésű országnak. A jelenlegi felülvizsgálat összefüggésében Oroszország piacgazdasági berendezkedésű országnak tekinthető, így a rendes értéket a kérelmező – szükség szerint kiigazított – saját előállítási költsége alapján állapították meg. Nem található arra utaló jel, hogy a jelenlegi vizsgálatban megállapított rendes érték ne lenne tartós jellegűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(55)

E tekintetben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálat során a rendes értéket az Amerikai Egyesült Államok belföldi piacán érvényesülő nyereséges eladási árak alapján állapították meg, mivel abban az időben Oroszország nem minősült piacgazdasági berendezkedésű országnak. A jelenlegi felülvizsgálat összefüggésében Oroszország piacgazdasági berendezkedésű országnak tekinthető, így a rendes értéket a kérelmező – szükség szerint kiigazított – saját előállítási költsége alapján állapították meg. Nem található arra utaló jel, hogy a jelenlegi vizsgálatban megállapított rendes érték ne lenne tartós jellegűnek tekinthető.

| (56) | Semmi sem bizonyítja, hogy az exporteladások a továbbiakban ne a jelenlegi árszinten folytatódnának. |
| --- | --- |

(56)

Semmi sem bizonyítja, hogy az exporteladások a továbbiakban ne a jelenlegi árszinten folytatódnának.

| (57) | Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingre vonatkozó eredeti vizsgálathoz képest (mely most a kérelmező saját rendes értékének és exportárainak összehasonlításán alapul) megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(57)

Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingre vonatkozó eredeti vizsgálathoz képest (mely most a kérelmező saját rendes értékének és exportárainak összehasonlításán alapul) megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (58) | Mivel az eredeti vizsgálat során a vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában vetették ki, a jelenlegi vizsgálatban is így kell eljárni. A jelenlegi dömpingkülönbözet alapján kiszámított vám 48,09 EUR/tonna lenne. |
| --- | --- |

(58)

Mivel az eredeti vizsgálat során a vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában vetették ki, a jelenlegi vizsgálatban is így kell eljárni. A jelenlegi dömpingkülönbözet alapján kiszámított vám 48,09 EUR/tonna lenne.

| (59) | Emlékeztetni kell arra, hogy – mint a 658/2002/EK tanácsi rendelet (94) preambulumbekezdése leírja – a végleges intézkedések 2002-es bevezetésekor a dömpingkülönbözetet alkalmazták az alacsonyabb vámszabállyal összhangban kivetendő végleges vám összegének meghatározásakor. A 658/2002/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint a jelenleg alkalmazandó vám összege az adott terméktípustól függően 41,42 EUR/tonna és 47,07 EUR/tonna között van. |
| --- | --- |

(59)

Emlékeztetni kell arra, hogy – mint a 658/2002/EK tanácsi rendelet (94) preambulumbekezdése leírja – a végleges intézkedések 2002-es bevezetésekor a dömpingkülönbözetet alkalmazták az alacsonyabb vámszabállyal összhangban kivetendő végleges vám összegének meghatározásakor. A 658/2002/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint a jelenleg alkalmazandó vám összege az adott terméktípustól függően 41,42 EUR/tonna és 47,07 EUR/tonna között van.

| (60) | Mivel a jelenlegi dömpingkülönbözet alapján megállapított vám magasabb a jelenlegi vámnál, a felülvizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó vámszint módosítása nélkül kell megszüntetni, melyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén kell fenntartani. |
| --- | --- |

(60)

Mivel a jelenlegi dömpingkülönbözet alapján megállapított vám magasabb a jelenlegi vámnál, a felülvizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó vámszint módosítása nélkül kell megszüntetni, melyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén kell fenntartani.

E.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

| (61) | A kérelmező érdeklődött a kötelezettségvállalás megtétele iránt, ám nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Ebből következően a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási ajánlatot elfogadni. Úgy ítélik meg azonban, hogy egyes kérdések összetettsége miatt, nevezetesen:






  (1) | az érintett termék áringadozása, amely a minimumárak indexálását tenné szükségessé, míg az ingadozást a fő költségtényező nem indokolja kellőképpen; és |
| --- | --- | --- |

(61)

A kérelmező érdeklődött a kötelezettségvállalás megtétele iránt, ám nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Ebből következően a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási ajánlatot elfogadni. Úgy ítélik meg azonban, hogy egyes kérdések összetettsége miatt, nevezetesen:

(1)

az érintett termék áringadozása, amely a minimumárak indexálását tenné szükségessé, míg az ingadozást a fő költségtényező nem indokolja kellőképpen; és

| (2) | az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező exportőr behozatala korlátozott) |
| --- | --- |

(2)

az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező exportőr behozatala korlátozott)

rámutat annak szükségességére, hogy alaposabban megfontolják: vajon egy indexált minimumárat és mennyiségi küszöböt kombináló kötelezettségvállalás működőképes lenne-e.

| (62) | A kérdés fent említett összetettsége miatt a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási ajánlatot benyújtani a jogszabályban meghatározott határidőn belül. A fentiekre tekintettel a Tanács úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek kivételesen a fent említett határidőn túl – ám e rendelet hatálybalépésétől számított 10 naptári napon belül – engedélyezni kellene kötelezettségvállalási ajánlat benyújtását |
| --- | --- |

(62)

A kérdés fent említett összetettsége miatt a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási ajánlatot benyújtani a jogszabályban meghatározott határidőn belül. A fentiekre tekintettel a Tanács úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek kivételesen a fent említett határidőn túl – ám e rendelet hatálybalépésétől számított 10 naptári napon belül – engedélyezni kellene kötelezettségvállalási ajánlat benyújtását

F.   KÖZZÉTÉTEL

| (63) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Észrevételeiket, amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, figyelembe vették, |
| --- | --- |

(63)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Észrevételeiket, amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

Az Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyák, amelyeket jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá sorolnak be, behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések a 384/96/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerint indított részleges időközi felülvizsgálata a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 102., 2002.4.18., 1. o. A legutóbb a 945/2005/EK rendelettel (HL L 160., 2005.6.23., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 311., 2006.12.19., 55. o.

3

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/8

---

A TANÁCS 237/2008/EK RENDELETE

(2008. március 10.)

a többek között Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat befejezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 2001. január 22-én a Tanács a 132/2001/EK rendelettel (2) 33,25 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a meglévő intézkedések) vetett ki többek között az Ukrajnából származó, a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kóddal bejelentett ammónium-nitrát behozatalára. A meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat. |
| --- | --- |

(1)

2001. január 22-én a Tanács a 132/2001/EK rendelettel (2) 33,25 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a meglévő intézkedések) vetett ki többek között az Ukrajnából származó, a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kóddal bejelentett ammónium-nitrát behozatalára. A meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat.

| (2) | 2004. május 17-én egy részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 993/2004/EK rendelettel (3) mentesítette a 132/2001/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól az olyan érintett terméknek a Közösségbe történő behozatalát, amelynek gyártóitól a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el. Az 1001/2004/EK bizottsági rendelettel (4) a Bizottság további hat hónapra fogadott el kötelezettségvállalást, az 1996/2004/EK bizottsági rendelet (5) pedig ismét meghosszabbította az erre vonatkozó időszakot 2005. május 20-ig. A kötelezettségvállalások célja az volt, hogy figyelembe vegyék az Európai Unió 2004. május 1-i, 25 tagra történő bővülésének bizonyos következményeit. |
| --- | --- |

(2)

2004. május 17-én egy részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 993/2004/EK rendelettel (3) mentesítette a 132/2001/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól az olyan érintett terméknek a Közösségbe történő behozatalát, amelynek gyártóitól a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el. Az 1001/2004/EK bizottsági rendelettel (4) a Bizottság további hat hónapra fogadott el kötelezettségvállalást, az 1996/2004/EK bizottsági rendelet (5) pedig ismét meghosszabbította az erre vonatkozó időszakot 2005. május 20-ig. A kötelezettségvállalások célja az volt, hogy figyelembe vegyék az Európai Unió 2004. május 1-i, 25 tagra történő bővülésének bizonyos következményeit.

| (3) | Egy olyan időközi felülvizsgálatot követően, amelynek hatálya az érintett termék fogalommeghatározására korlátozódott, a Tanács a 945/2005/EK rendelettel úgy határozott, hogy pontosítani kell az érintett termék meghatározását, a hatályos intézkedéseket pedig akkor kell alkalmazni az érintett termékre, amikor azt egyéb műtrágyákhoz keverik, ezek ammónium-nitrát-tartalma, valamint az egyéb elhanyagolható anyagok és elemek arányában. |
| --- | --- |

(3)

Egy olyan időközi felülvizsgálatot követően, amelynek hatálya az érintett termék fogalommeghatározására korlátozódott, a Tanács a 945/2005/EK rendelettel úgy határozott, hogy pontosítani kell az érintett termék meghatározását, a hatályos intézkedéseket pedig akkor kell alkalmazni az érintett termékre, amikor azt egyéb műtrágyákhoz keverik, ezek ammónium-nitrát-tartalma, valamint az egyéb elhanyagolható anyagok és elemek arányában.

| (4) | A 2006. januárjában kezdeményezett lejárati felülvizsgálat után a Tanács a 442/2007/EK rendelettel (6) két évvel meghosszabbította az intézkedéseket jelenlegi szintjükön. Az intézkedések különleges vámokból állnak. |
| --- | --- |

(4)

A 2006. januárjában kezdeményezett lejárati felülvizsgálat után a Tanács a 442/2007/EK rendelettel (6) két évvel meghosszabbította az intézkedéseket jelenlegi szintjükön. Az intézkedések különleges vámokból állnak.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (5) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében az ukrán exportáló gyártó, az Open Joint Stock Company Azot Cherkassy (a továbbiakban: a kérelmező) részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozták. |
| --- | --- |

(5)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében az ukrán exportáló gyártó, az Open Joint Stock Company Azot Cherkassy (a továbbiakban: a kérelmező) részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozták.

| (6) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmében a kérelmező azt állította, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények, amelyek alapján a hatályos intézkedéseket meghozták, megváltoztak, továbbá hogy ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a saját költségein és a belföldi árakon alapuló rendes értéknek és Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. Ezért a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(6)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmében a kérelmező azt állította, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények, amelyek alapján a hatályos intézkedéseket meghozták, megváltoztak, továbbá hogy ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a saját költségein és a belföldi árakon alapuló rendes értéknek és Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. Ezért a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására.

3.   A vizsgálat

| (7) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, ezért a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. december 19-én közzétett kezdeményezésről szóló értesítéssel (7) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a részleges időközi felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(7)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, ezért a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. december 19-én közzétett kezdeményezésről szóló értesítéssel (7) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a részleges időközi felülvizsgálat megindítását.

| (8) | A felülvizsgálat hatályát tekintve a kérelmező dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(8)

A felülvizsgálat hatályát tekintve a kérelmező dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

| (9) | A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (10) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette. |
| --- | --- |

(10)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.

| (11) | A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.

| (12) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén Cserkasziban. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén Cserkasziban.

| (13) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják, valamint a felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A beérkezett észrevételeket kellően megvizsgálták, és indokolt esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(13)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják, valamint a felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A beérkezett észrevételeket kellően megvizsgálták, és indokolt esetben figyelembe vették.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (14) | Az érintett termék megegyezik a 945/2005/EK rendeletben az eredeti vizsgálat érintett termékével, vagyis az Ukrajnából származó, a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: ammónium-nitrát). Az ammónium-nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsézett vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot. |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék megegyezik a 945/2005/EK rendeletben az eredeti vizsgálat érintett termékével, vagyis az Ukrajnából származó, a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: ammónium-nitrát). Az ammónium-nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsézett vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot.

2.   Hasonló termék

| (15) | Ez a felülvizsgálat megerősítette azt, amelyet az eredeti vizsgálatban állapítottak meg, hogy az ammónium-nitrát olyan nyersanyag, amelynek minősége és alapvető tulajdonságai a származási országtól függetlenül megegyeznek. A kérelmező által gyártott és az ukrán belföldi piacon eladott, illetve a Közösségbe exportált ammónium-nitrát ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és lényegében ugyanaz a végső felhasználásuk. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, a közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket. |
| --- | --- |

(15)

Ez a felülvizsgálat megerősítette azt, amelyet az eredeti vizsgálatban állapítottak meg, hogy az ammónium-nitrát olyan nyersanyag, amelynek minősége és alapvető tulajdonságai a származási országtól függetlenül megegyeznek. A kérelmező által gyártott és az ukrán belföldi piacon eladott, illetve a Közösségbe exportált ammónium-nitrát ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és lényegében ugyanaz a végső felhasználásuk. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, a közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Rendes érték

| (16) | A rendes érték megállapítása érdekében elsőként annak ellenőrzésére került sor, hogy a kérelmező teljes belföldi értékesítése reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis ennek az értékesítésnek a teljes volumene kiteszi-e kérelmező Közösségbe irányuló exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat azt mutatta, hogy a kérelmező csak egyetlen típusú ammónium-nitrátot értékesített, ez a típus pedig a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben került értékesítésre. |
| --- | --- |

(16)

A rendes érték megállapítása érdekében elsőként annak ellenőrzésére került sor, hogy a kérelmező teljes belföldi értékesítése reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis ennek az értékesítésnek a teljes volumene kiteszi-e kérelmező Közösségbe irányuló exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat azt mutatta, hogy a kérelmező csak egyetlen típusú ammónium-nitrátot értékesített, ez a típus pedig a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben került értékesítésre.

| (17) | A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az ammónium-nitrát belföldi értékesítése – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül megvalósulónak, összehasonlítva a belföldi nettó eladási árakat és a számított előállítási költséget. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az ammónium-nitrát belföldi értékesítése – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül megvalósulónak, összehasonlítva a belföldi nettó eladási árakat és a számított előállítási költséget.

| (18) | A kérelmező előállítási költségeinek értékelésekor megállapították, hogy a kérelmező nyilvántartásai nem tükrözték ésszerű módon a gázköltségeket. Megjegyzendő, hogy az energiaköltségek – pl. a gáz – teszik ki a gyártási költségek nagy részét, és így az előállítási összköltségek jelentős hányadát. |
| --- | --- |

(18)

A kérelmező előállítási költségeinek értékelésekor megállapították, hogy a kérelmező nyilvántartásai nem tükrözték ésszerű módon a gázköltségeket. Megjegyzendő, hogy az energiaköltségek – pl. a gáz – teszik ki a gyártási költségek nagy részét, és így az előállítási összköltségek jelentős hányadát.

| (19) | A gázköltségeket illetően megállapították, hogy Ukrajna Oroszországból importálja az ammónium-nitrát előállítása során felhasznált gáz java részét. Ebben a tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy Ukrajna a szabályozatlan piacokon tapasztalható piaci áraknál lényegesen olcsóbban importál földgázt Oroszországból. A vizsgálat kimutatta, hogy az Oroszországból a Közösségbe exportált gáz ára megközelítőleg kétszer olyan magas volt, mint az ukrán belföldi gázár. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően a kérelmező gázköltségeit kiigazították más reprezentatív piacokról származó adatok alapján. |
| --- | --- |

(19)

A gázköltségeket illetően megállapították, hogy Ukrajna Oroszországból importálja az ammónium-nitrát előállítása során felhasznált gáz java részét. Ebben a tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy Ukrajna a szabályozatlan piacokon tapasztalható piaci áraknál lényegesen olcsóbban importál földgázt Oroszországból. A vizsgálat kimutatta, hogy az Oroszországból a Közösségbe exportált gáz ára megközelítőleg kétszer olyan magas volt, mint az ukrán belföldi gázár. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően a kérelmező gázköltségeit kiigazították más reprezentatív piacokról származó adatok alapján.

| (20) | A közzétételt követően a kérelmező úgy érvelt, hogy a belföldi piacon fizetett gázárainak bármiféle kiigazítása alaptalan lenne, mivel a vállalat számviteli nyilvántartásai teljes mértékben tükrözik a hasonló terméknek a származási országban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységhez kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

(20)

A közzétételt követően a kérelmező úgy érvelt, hogy a belföldi piacon fizetett gázárainak bármiféle kiigazítása alaptalan lenne, mivel a vállalat számviteli nyilvántartásai teljes mértékben tükrözik a hasonló terméknek a származási országban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységhez kapcsolódó költségeket.

| (21) | A hasonló termék előállítási költségének az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti vizsgálatakor azonban meg kell határozni, hogy a vállalat számviteli nyilvántartásában szereplő költségek ésszerűen tükrözik-e a vizsgált termék előállításához és eladásához kapcsolódó költségeket. A fenti (19) preambulumbekezdésben ismertetett okokból ez a feltétel nem teljesült. |
| --- | --- |

(21)

A hasonló termék előállítási költségének az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti vizsgálatakor azonban meg kell határozni, hogy a vállalat számviteli nyilvántartásában szereplő költségek ésszerűen tükrözik-e a vizsgált termék előállításához és eladásához kapcsolódó költségeket. A fenti (19) preambulumbekezdésben ismertetett okokból ez a feltétel nem teljesült.

| (22) | Ezenkívül a kérelmező azt állította, hogy rendes értékének az érintett termékből a belföldi piacon teljesített eladásaihoz kellene kapcsolódnia, mivel állítólag nincs ok úgy vélni, hogy ezek az eladások nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt végezték-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében, vagyis hogy azok nyereségesek voltak-e, először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei megbízható alapot jelentettek-e az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében. Csak a költségek megbízható megállapítását követően lehet meghatározni, hogy a rendes érték megállapításának mely módszertanát kell alkalmazni. Amint a (28) preambulumbekezdésben ki van fejtve, a belföldi nettó eladási ár és a kiigazított előállítási ár összehasonlítása a felülvizsgálati időszakban azt mutatta, hogy a rendes kereskedelmi forgalomban nem történt belföldi értékesítés. A kérelmező belföldi árai nem használhatók fel a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(22)

Ezenkívül a kérelmező azt állította, hogy rendes értékének az érintett termékből a belföldi piacon teljesített eladásaihoz kellene kapcsolódnia, mivel állítólag nincs ok úgy vélni, hogy ezek az eladások nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt végezték-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében, vagyis hogy azok nyereségesek voltak-e, először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei megbízható alapot jelentettek-e az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében. Csak a költségek megbízható megállapítását követően lehet meghatározni, hogy a rendes érték megállapításának mely módszertanát kell alkalmazni. Amint a (28) preambulumbekezdésben ki van fejtve, a belföldi nettó eladási ár és a kiigazított előállítási ár összehasonlítása a felülvizsgálati időszakban azt mutatta, hogy a rendes kereskedelmi forgalomban nem történt belföldi értékesítés. A kérelmező belföldi árai nem használhatók fel a rendes érték megállapításához.

| (23) | A kérelmező azt is állította, hogy a vizsgálat a felülvizsgálati időszak adataira támaszkodott, és így a következtetések nem veszik figyelembe az ezen időszak óta lezajlott változásokat, elsősorban a gázárak folyamatos növekedését és a belföldi műtrágyafogyasztás növekedését Ukrajnában. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a reprezentatív megállapítások céljából olyan vizsgálati időszakot kell kiválasztani, amely a dömping esetében rendes körülmények között a közvetlenül az eljárás kezdeményezése előtti, legalább hat hónapos időszakra terjed ki. Arra is emlékeztetni kell, hogy a szokásos közösségi gyakorlatnak megfelelően a dömpingre vonatkozó felülvizsgálati időszak egy év. |
| --- | --- |

(23)

A kérelmező azt is állította, hogy a vizsgálat a felülvizsgálati időszak adataira támaszkodott, és így a következtetések nem veszik figyelembe az ezen időszak óta lezajlott változásokat, elsősorban a gázárak folyamatos növekedését és a belföldi műtrágyafogyasztás növekedését Ukrajnában. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a reprezentatív megállapítások céljából olyan vizsgálati időszakot kell kiválasztani, amely a dömping esetében rendes körülmények között a közvetlenül az eljárás kezdeményezése előtti, legalább hat hónapos időszakra terjed ki. Arra is emlékeztetni kell, hogy a szokásos közösségi gyakorlatnak megfelelően a dömpingre vonatkozó felülvizsgálati időszak egy év.

| (24) | A Bizottság mérlegelte, hogy az ukrán gázáraknak a felülvizsgálati időszakot követő alakulását figyelembe vegye-e a kérelmező dömpingkülönbözetének megállapításakor. Ennek kapcsán azt kell megjegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információk rendesen nem vehetők figyelembe. Az egységes közösségi gyakorlatnak megfelelően ezt úgy értelmezték, hogy a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó események csak akkor vehetők figyelembe, ha azok nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és tartósak. Ilyen szempontból tehát – bár a felülvizsgálati időszakot követően a gázárak emelkedését lehetett megfigyelni – nem állapítható meg kellő bizonyossággal, hogy ez az áremelkedés tartós jellegű volt-e. Annyi volt megállapítható, hogy az ukrajnai gázárak leendő alakulásáról rendelkezésre álló információk csupán előrejelzések voltak, nem pedig a tényleges gázárakhoz kapcsolódó ellenőrizhető adatok. A 6. cikk (1) bekezdése csak egészen rendkívüli körülmények között teszi lehetővé a vizsgálati időszakon (vagy felülvizsgálat esetén a felülvizsgálati időszakon) kívüli információk és adatok felhasználását. Jelen esetben a helyzet nem tekinthető olyannak, mint ami igazolná a felülvizsgálati időszakon kívüli adatok igénybe vételét. A kérelmező ráadásul nem támasztotta alá érveit, hiszen semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be annak bemutatására, hogy a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok reprezentatívabbak lennének, mint a felülvizsgálati időszakra vonatkozók. Az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság mérlegelte, hogy az ukrán gázáraknak a felülvizsgálati időszakot követő alakulását figyelembe vegye-e a kérelmező dömpingkülönbözetének megállapításakor. Ennek kapcsán azt kell megjegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információk rendesen nem vehetők figyelembe. Az egységes közösségi gyakorlatnak megfelelően ezt úgy értelmezték, hogy a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó események csak akkor vehetők figyelembe, ha azok nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és tartósak. Ilyen szempontból tehát – bár a felülvizsgálati időszakot követően a gázárak emelkedését lehetett megfigyelni – nem állapítható meg kellő bizonyossággal, hogy ez az áremelkedés tartós jellegű volt-e. Annyi volt megállapítható, hogy az ukrajnai gázárak leendő alakulásáról rendelkezésre álló információk csupán előrejelzések voltak, nem pedig a tényleges gázárakhoz kapcsolódó ellenőrizhető adatok. A 6. cikk (1) bekezdése csak egészen rendkívüli körülmények között teszi lehetővé a vizsgálati időszakon (vagy felülvizsgálat esetén a felülvizsgálati időszakon) kívüli információk és adatok felhasználását. Jelen esetben a helyzet nem tekinthető olyannak, mint ami igazolná a felülvizsgálati időszakon kívüli adatok igénybe vételét. A kérelmező ráadásul nem támasztotta alá érveit, hiszen semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be annak bemutatására, hogy a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok reprezentatívabbak lennének, mint a felülvizsgálati időszakra vonatkozók. Az érvelést ezért elutasították.

| (25) | Azzal kapcsolatban, hogy az ukrán műtrágyafogyasztás megnövekedett a felülvizsgálati időszak után, a kérelmező nem fejtette ki vagy mutatta be, hogy ez a tény milyen mértékben hatna a felülvizsgálati időszakra vonatkozó információk alapján tett megállapításokra. A kérelmező így nem nyújtott be annyi információt, amelynek alapján értelmes következtetéseket lehetne levonni, és más olyan információ sem állt rendelkezésre, amely alátámaszthatta volna a kérelmező ilyen irányú állítását. Minthogy ezen az alapon minden következtetés merőben spekulatív jellegű lenne, a kérelmező állítását el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(25)

Azzal kapcsolatban, hogy az ukrán műtrágyafogyasztás megnövekedett a felülvizsgálati időszak után, a kérelmező nem fejtette ki vagy mutatta be, hogy ez a tény milyen mértékben hatna a felülvizsgálati időszakra vonatkozó információk alapján tett megállapításokra. A kérelmező így nem nyújtott be annyi információt, amelynek alapján értelmes következtetéseket lehetne levonni, és más olyan információ sem állt rendelkezésre, amely alátámaszthatta volna a kérelmező ilyen irányú állítását. Minthogy ezen az alapon minden következtetés merőben spekulatív jellegű lenne, a kérelmező állítását el kellett utasítani.

| (26) | A kiigazított gázár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult. Mivel Waidhaus az EU-ba – amely egyrészt az orosz gáz legfőbb piaca, másrészt árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(26)

A kiigazított gázár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult. Mivel Waidhaus az EU-ba – amely egyrészt az orosz gáz legfőbb piaca, másrészt árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.

| (27) | A kérelmező továbbá úgy érvelt, hogy Ukrajna hasonló piaci körülmények között vásárol gázt, mint a Közösség, a kérelmező által 2007-ben a gázért fizetett árak pedig magasabbak voltak, mint az ugyanabban az időszakban ukrán-orosz határon tapasztalható gázár. A kérelmező azonban nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot érvei alátámasztására, és így elmulasztotta bemutatni, hogy teljesülnek a (24) preambulumbekezdésben említett feltételek, melyeknek következtében a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó eseményeket is figyelembe kellene venni. Az érvelés ezért elutasíttatott. |
| --- | --- |

(27)

A kérelmező továbbá úgy érvelt, hogy Ukrajna hasonló piaci körülmények között vásárol gázt, mint a Közösség, a kérelmező által 2007-ben a gázért fizetett árak pedig magasabbak voltak, mint az ugyanabban az időszakban ukrán-orosz határon tapasztalható gázár. A kérelmező azonban nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot érvei alátámasztására, és így elmulasztotta bemutatni, hogy teljesülnek a (24) preambulumbekezdésben említett feltételek, melyeknek következtében a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó eseményeket is figyelembe kellene venni. Az érvelés ezért elutasíttatott.

| (28) | A belföldi nettó eladási árak és a felülvizsgálati időszakban tapasztalható kiigazított előállítási költség összehasonlítása azt mutatta, hogy – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében – nem került sor eladásra a rendes kereskedelmi forgalomban. |
| --- | --- |

(28)

A belföldi nettó eladási árak és a felülvizsgálati időszakban tapasztalható kiigazított előállítási költség összehasonlítása azt mutatta, hogy – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében – nem került sor eladásra a rendes kereskedelmi forgalomban.

| (29) | Ezért úgy lehetett tekinteni, hogy a belföldi árak nem nyújtanak megfelelő alapot a rendes érték megállapításához, ezért más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy állították össze, hogy a kérelmezőnél az érintett termék esetében felmerült – a (19) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően szükség szerint kiigazított – gyártási költségekhez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi SG&A költséget és egy ésszerű mennyiségnyi nyereséget. |
| --- | --- |

(29)

Ezért úgy lehetett tekinteni, hogy a belföldi árak nem nyújtanak megfelelő alapot a rendes érték megállapításához, ezért más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy állították össze, hogy a kérelmezőnél az érintett termék esetében felmerült – a (19) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően szükség szerint kiigazított – gyártási költségekhez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi SG&A költséget és egy ésszerű mennyiségnyi nyereséget.

| (30) | Az SG&A költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető mondata alapján, mivel a kérelmezőnek nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi eladásai az érintett termékből. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mert csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános kategóriába tartozó termékek esetében a kérelmező előállítási költségeit szintén ki kellene igazítani a gázköltségek tekintetében, a (19) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(30)

Az SG&A költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető mondata alapján, mivel a kérelmezőnek nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi eladásai az érintett termékből. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mert csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános kategóriába tartozó termékek esetében a kérelmező előállítási költségeit szintén ki kellene igazítani a gázköltségek tekintetében, a (19) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg.

| (31) | Az észak-amerikai piacon jelentős volumenű belföldi értékesítés, valamint a belföldi és külföldi vállalatok részéről egyaránt nagyfokú verseny volt megfigyelhető. Ebben a vonatkozásban mérlegelték a műtrágyaágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó nyilvánosan hozzáférhető információkat is. Azt sikerült megállapítani, hogy az észak-amerikai (USA-beli és kanadai) termelőktől származó, megfelelő adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében tőzsdén működő vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Az SG&A költségeket és a nyereséget ezért három olyan észak-amerikai termelő SG&A költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) belföldi eladásai tekintetében a nitrogénműtrágya-ágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág képviselőjének, SG&A költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő SG&A költségek és nyereség tekintetében. Semmi nem utalt arra, hogy az így megállapított nyereség összege meghaladta az ukrajnai gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget. |
| --- | --- |

(31)

Az észak-amerikai piacon jelentős volumenű belföldi értékesítés, valamint a belföldi és külföldi vállalatok részéről egyaránt nagyfokú verseny volt megfigyelhető. Ebben a vonatkozásban mérlegelték a műtrágyaágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó nyilvánosan hozzáférhető információkat is. Azt sikerült megállapítani, hogy az észak-amerikai (USA-beli és kanadai) termelőktől származó, megfelelő adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében tőzsdén működő vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Az SG&A költségeket és a nyereséget ezért három olyan észak-amerikai termelő SG&A költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) belföldi eladásai tekintetében a nitrogénműtrágya-ágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág képviselőjének, SG&A költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő SG&A költségek és nyereség tekintetében. Semmi nem utalt arra, hogy az így megállapított nyereség összege meghaladta az ukrajnai gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget.

| (32) | A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy jelentős különbség van az észak-amerikai és az ukrajnai piaci helyzet között. A kérelmező azonban elmulasztotta ezt az állítólagos különbséget kifejteni, és így állításait alátámasztani. Szintén elmulasztott más ésszerű alapot javasolni a számításokhoz, amelynek hiányában ezt az érvet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(32)

A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy jelentős különbség van az észak-amerikai és az ukrajnai piaci helyzet között. A kérelmező azonban elmulasztotta ezt az állítólagos különbséget kifejteni, és így állításait alátámasztani. Szintén elmulasztott más ésszerű alapot javasolni a számításokhoz, amelynek hiányában ezt az érvet el kellett utasítani.

2.   Exportár

| (33) | Mivel az érintett terméket független vevőknek exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján. |
| --- | --- |

(33)

Mivel az érintett terméket független vevőknek exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján.

3.   Összehasonlítás

| (34) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi alapon és ugyanezen a kereskedelmi szinten végezték el. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az ezek összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben kiigazításokat végeztek a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései esetében, és ezeket ellenőrizhető bizonyítékokkal támasztották alá. |
| --- | --- |

(34)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi alapon és ugyanezen a kereskedelmi szinten végezték el. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az ezek összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben kiigazításokat végeztek a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései esetében, és ezeket ellenőrizhető bizonyítékokkal támasztották alá.

| (35) | A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi gyártók szövetsége úgy érvelt, hogy az Ukrajnában a többek között az érintett terméknek a Közösségbe történő szállítására vonatkozó vasúti tarifák mesterségesen alacsonyak, és ezért ezeket is ki kell igazítani. A vizsgálat azonban nem tárta fel, hogy az ukrán szállítási költségek ésszerűen tükröződnének a kérelmező nyilvántartásaiban. Ezt a panaszt ezért elutasították. |
| --- | --- |

(35)

A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi gyártók szövetsége úgy érvelt, hogy az Ukrajnában a többek között az érintett terméknek a Közösségbe történő szállítására vonatkozó vasúti tarifák mesterségesen alacsonyak, és ezért ezeket is ki kell igazítani. A vizsgálat azonban nem tárta fel, hogy az ukrán szállítási költségek ésszerűen tükröződnének a kérelmező nyilvántartásaiban. Ezt a panaszt ezért elutasították.

4.   Dömpingkülönbözet

| (36) | A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(36)

A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt.

| (37) | Ez az összehasonlítás 38,2 %-os dömpingkülönbözetet mutatott, a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(37)

Ez az összehasonlítás 38,2 %-os dömpingkülönbözetet mutatott, a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve.

5.   A megváltozott körülmények tartós jellege

| (38) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.

| (39) | Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a jelenleg a kérelmezőre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálatban olyan rendes érték felhasználásával állapították meg, amelyet egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország gyártójától beszerzett adatok alapján határoztak meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. A jelenlegi felülvizsgált rendes érték azonban a kérelmező saját adataira vonatkozó információk alapján lett meghatározva az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján, miután (az alaprendeletnek a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel történő módosításával) Ukrajna is piacgazdasági státust kapott. |
| --- | --- |

(39)

Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a jelenleg a kérelmezőre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálatban olyan rendes érték felhasználásával állapították meg, amelyet egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország gyártójától beszerzett adatok alapján határoztak meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. A jelenlegi felülvizsgált rendes érték azonban a kérelmező saját adataira vonatkozó információk alapján lett meghatározva az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján, miután (az alaprendeletnek a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel történő módosításával) Ukrajna is piacgazdasági státust kapott.

| (40) | Semmi sem mutat arra, hogy a jelenlegi vizsgálatban a kérelmezőre megállapított rendes értéket vagy exportárat ne lehetne tartós jellegűnek tekinteni. Lehetne azzal érvelni, hogy a földgáz mint fő nyersanyag árainak alakulása jelentős hatást gyakorolhatott a rendes értékre. Úgy tekinthető azonban, hogy az ár növekedése az összes piaci szereplőt érintené, és ezért mind a rendes értékre, mind pedig az exportárra hatással lenne. |
| --- | --- |

(40)

Semmi sem mutat arra, hogy a jelenlegi vizsgálatban a kérelmezőre megállapított rendes értéket vagy exportárat ne lehetne tartós jellegűnek tekinteni. Lehetne azzal érvelni, hogy a földgáz mint fő nyersanyag árainak alakulása jelentős hatást gyakorolhatott a rendes értékre. Úgy tekinthető azonban, hogy az ár növekedése az összes piaci szereplőt érintené, és ezért mind a rendes értékre, mind pedig az exportárra hatással lenne.

| (41) | A kérelmező Közösségbe irányuló exportára hasonlónak bizonyult a más országokba irányuló kiviteléhez, ahol a felülvizsgálati időszakban számottevően nagyobb mennyiségeket értékesítettek. |
| --- | --- |

(41)

A kérelmező Közösségbe irányuló exportára hasonlónak bizonyult a más országokba irányuló kiviteléhez, ahol a felülvizsgálati időszakban számottevően nagyobb mennyiségeket értékesítettek.

| (42) | Ezért bár a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet a kérelmező viszonylag kis volumenű, Közösségbe irányuló kivitelén alapul, okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet tartós jelleggel megváltozott körülményeken alapul. |
| --- | --- |

(42)

Ezért bár a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet a kérelmező viszonylag kis volumenű, Közösségbe irányuló kivitelén alapul, okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet tartós jelleggel megváltozott körülményeken alapul.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT BEFEJEZÉSE

| (43) | Mivel az eredeti vizsgálat során a vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában vetették ki, a jelenlegi vizsgálatban is így kell eljárni. A jelenlegi dömpingkülönbözet alapján kiszámított vám 47 EUR/tonna lenne. |
| --- | --- |

(43)

Mivel az eredeti vizsgálat során a vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában vetették ki, a jelenlegi vizsgálatban is így kell eljárni. A jelenlegi dömpingkülönbözet alapján kiszámított vám 47 EUR/tonna lenne.

| (44) | Emlékeztetni kell arra, hogy – mint azt a 132/2001/EK rendelet (59) preambulumbekezdése leírja – a végleges intézkedések 2001-es bevezetésekor az alacsonyabb vám szabállyal összhangban kivetendő végleges vám összegének meghatározásakor a dömpingkülönbözetet alkalmazták. A 442/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint a jelenleg alkalmazandó vám összege az adott terméktípustól függ, és 29,26 EUR/tonna és 33,25 EUR/tonna között változik. |
| --- | --- |

(44)

Emlékeztetni kell arra, hogy – mint azt a 132/2001/EK rendelet (59) preambulumbekezdése leírja – a végleges intézkedések 2001-es bevezetésekor az alacsonyabb vám szabállyal összhangban kivetendő végleges vám összegének meghatározásakor a dömpingkülönbözetet alkalmazták. A 442/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint a jelenleg alkalmazandó vám összege az adott terméktípustól függ, és 29,26 EUR/tonna és 33,25 EUR/tonna között változik.

| (45) | Mivel a jelenlegi dömpingkülönbözet alapján megállapított vám magasabb a jelenlegi vámnál, a felülvizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó vámszint módosítása nélkül kell megszüntetni, melyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén kell fenntartani. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a jelenlegi dömpingkülönbözet alapján megállapított vám magasabb a jelenlegi vámnál, a felülvizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó vámszint módosítása nélkül kell megszüntetni, melyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén kell fenntartani.

E.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (46) | A kérelmező érdeklődött kötelezettségvállalás felajánlása iránt, ám nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Ebből következően a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási ajánlatot elfogadni. Úgy ítélik meg azonban, hogy egyes kérdések összetettsége miatt, nevezetesen: 1. az érintett termék árának ingadozása, amely szükségessé tenné a minimumárak indexálását, míg az ingadozást nem magyarázza kellőképpen a fő költségtényező; és 2. az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező exportőr behozatala korlátozott) rámutat annak szükségességére, hogy alaposabban megfontolják: vajon egy indexált minimumárat és mennyiségi küszöböt kombináló kötelezettségvállalás egyáltalán működőképes lenne-e. |
| --- | --- |

(46)

A kérelmező érdeklődött kötelezettségvállalás felajánlása iránt, ám nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Ebből következően a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási ajánlatot elfogadni. Úgy ítélik meg azonban, hogy egyes kérdések összetettsége miatt, nevezetesen: 1. az érintett termék árának ingadozása, amely szükségessé tenné a minimumárak indexálását, míg az ingadozást nem magyarázza kellőképpen a fő költségtényező; és 2. az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező exportőr behozatala korlátozott) rámutat annak szükségességére, hogy alaposabban megfontolják: vajon egy indexált minimumárat és mennyiségi küszöböt kombináló kötelezettségvállalás egyáltalán működőképes lenne-e.

| (47) | A kérdés fent említett bonyolultsága miatt a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási ajánlatot benyújtani a jogszabályban meghatározott határidőn belül. A fentiekre tekintettel a Tanács úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek kivételesen a fent említett határidőn túl – ám e rendelet hatálybalépéstől számított 10 napon belül – engedélyezni kellene kötelezettségvállalási ajánlatának elkészítését. |
| --- | --- |

(47)

A kérdés fent említett bonyolultsága miatt a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási ajánlatot benyújtani a jogszabályban meghatározott határidőn belül. A fentiekre tekintettel a Tanács úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek kivételesen a fent említett határidőn túl – ám e rendelet hatálybalépéstől számított 10 napon belül – engedélyezni kellene kötelezettségvállalási ajánlatának elkészítését.

F.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (48) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Észrevételeiket, amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, figyelembe vették. |
| --- | --- |

(48)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Észrevételeiket, amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, figyelembe vették.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

Az Ukrajnából származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyák, amelyeket jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá tartoznak, behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 23., 2001.1.25., 1. o. A legutóbb a 945/2005/EK rendelettel (HL L 160., 2005.6.23., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 182., 2004.5.19., 28. o.

3

(4)  HL L 183., 2004.5.20., 13. o.

4

(5)  HL L 344., 2004.11.20., 24. o.

5

(6)  HL L 106., 2007.4.24., 1. o.

6

(7)  HL C 311., 2006.12.19., 57. o.

7

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/14

---

A TANÁCS 238/2008/EK RENDELETE

(2008. március 10.)

az Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az 1995/2000/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára. A továbbiakban e rendelet elnevezése „eredeti rendelet”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1995/2000/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára. A továbbiakban e rendelet elnevezése „eredeti rendelet”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

| (2) | Egy 2005 szeptemberében indított hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1911/2006/EK rendelettel (3) öt évvel meghosszabbította ezen intézkedések hatályát jelenlegi szintjükön. Az intézkedések specifikus vámokból állnak. A továbbiakban e rendelet elnevezése „hatályvesztési rendelet”, a hatályvesztési rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „hatályvesztési felülvizsgálat”. |
| --- | --- |

(2)

Egy 2005 szeptemberében indított hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1911/2006/EK rendelettel (3) öt évvel meghosszabbította ezen intézkedések hatályát jelenlegi szintjükön. Az intézkedések specifikus vámokból állnak. A továbbiakban e rendelet elnevezése „hatályvesztési rendelet”, a hatályvesztési rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „hatályvesztési felülvizsgálat”.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (3) | A nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalathoz, az „Eurochem”-hez tartozó két orosz exportáló gyártó – név szerint a Novomoskovskiy Azot és a Nevinnomyssky Azot – részleges időközi felülvizsgálati (a továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat) kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Tekintettel kapcsolatuk jellegére, e két vállalatot egyetlen jogi személynek (a továbbiakban: a kérelmező) tekintik a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából. A kérelem hatálya a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. |
| --- | --- |

(3)

A nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalathoz, az „Eurochem”-hez tartozó két orosz exportáló gyártó – név szerint a Novomoskovskiy Azot és a Nevinnomyssky Azot – részleges időközi felülvizsgálati (a továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat) kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Tekintettel kapcsolatuk jellegére, e két vállalatot egyetlen jogi személynek (a továbbiakban: a kérelmező) tekintik a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából. A kérelem hatálya a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott.

| (4) | A kérelmező azt állította, hogy ha összehasonlítanák a saját rendes értékét – az Európai Közösségbe irányuló export hiányában – egy megfelelő harmadik országba, ebben az esetben az Amerikai Egyesült Államokba (a továbbiakban: USA) irányuló export áraival, az azt mutatná, hogy a dömping szintje jóval a jelenlegi intézkedésekben meghatározott szint alatt van. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező azt állította, hogy ha összehasonlítanák a saját rendes értékét – az Európai Közösségbe irányuló export hiányában – egy megfelelő harmadik országba, ebben az esetben az Amerikai Egyesült Államokba (a továbbiakban: USA) irányuló export áraival, az azt mutatná, hogy a dömping szintje jóval a jelenlegi intézkedésekben meghatározott szint alatt van.

3.   A vizsgálat

| (5) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő egyértelmű bizonyítékot tartalmazott, így a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. december 19-én közzétett, eljárás megindításáról szóló értesítés (4) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(5)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő egyértelmű bizonyítékot tartalmazott, így a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. december 19-én közzétett, eljárás megindításáról szóló értesítés (4) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását.

| (6) | A felülvizsgálat hatálya a kérelmező vonatkozásában a dömping vizsgálatára korlátozódott. A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálat hatálya a kérelmező vonatkozásában a dömping vizsgálatára korlátozódott. A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

| (8) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolják.

| (9) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött a következő felek részére: a nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalat, az „Eurochem”, valamint az ezzel kapcsolatban álló vállalatok. Az e célból megállapított határidőn belül beérkeztek a válaszok a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött a következő felek részére: a nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalat, az „Eurochem”, valamint az ezzel kapcsolatban álló vállalatok. Az e célból megállapított határidőn belül beérkeztek a válaszok a Bizottsághoz.

| (10) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező és a vele kapcsolatban álló vállalatok telephelyén:






  — | A nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalat, az „Eurochem” (Moszkva, Oroszország), |
| --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező és a vele kapcsolatban álló vállalatok telephelyén:

—

A nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalat, az „Eurochem” (Moszkva, Oroszország),

| — | Azot („NAK Azot”) Állami Részvénytársaság, Novomoszkovszk, Oroszország, |
| --- | --- |

—

Azot („NAK Azot”) Állami Részvénytársaság, Novomoszkovszk, Oroszország,

| — | Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot”) Állami Részvénytársaság, Nyevinnomiszk, Oroszország, valamint |
| --- | --- |

—

Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot”) Állami Részvénytársaság, Nyevinnomiszk, Oroszország, valamint

| — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Svájc – (Eurochem Trading). |
| --- | --- |

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Svájc – (Eurochem Trading).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (11) | Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat érintett termékével, vagyis az Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal, mely a mezőgazdaságban általánosan használt folyékony műtrágya. Az oldat karbamid, ammónium-nitrát és víz keveréke. A keverék víztartalma közel 70 % (a nitrogéntartalomtól függően), a fennmaradó rész pedig egyenlő arányban tartalmaz karbamidot és ammónium-nitrátot. A termék legfontosabb „jellemzője” a nitrogén- (N) tartalom, mely 28 és 32 % között változhat. Az eltérést az oldathoz adagolt több vagy kevesebb víz okozza. Megállapították, hogy nitrogéntartalmuktól függetlenül azonban valamennyi karbamid- és ammónium-nitrát-oldat ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, így e vizsgálat szempontjából egyetlen terméket alkot. Az érintett termék a 3102 80 00 KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat érintett termékével, vagyis az Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal, mely a mezőgazdaságban általánosan használt folyékony műtrágya. Az oldat karbamid, ammónium-nitrát és víz keveréke. A keverék víztartalma közel 70 % (a nitrogéntartalomtól függően), a fennmaradó rész pedig egyenlő arányban tartalmaz karbamidot és ammónium-nitrátot. A termék legfontosabb „jellemzője” a nitrogén- (N) tartalom, mely 28 és 32 % között változhat. Az eltérést az oldathoz adagolt több vagy kevesebb víz okozza. Megállapították, hogy nitrogéntartalmuktól függetlenül azonban valamennyi karbamid- és ammónium-nitrát-oldat ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, így e vizsgálat szempontjából egyetlen terméket alkot. Az érintett termék a 3102 80 00 KN-kód alá tartozik.

2.   Hasonló termék

| (12) | E felülvizsgálat megerősítette, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat árucikk, minősége és alapvető fizikai tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül azonosak. A kérelmező által előállított és az orosz belföldi piacon értékesített, valamint – az Európai Közösségbe irányuló export hiányában – az Amerikai Egyesült Államokba exportált karbamid- és ammónium-nitrát-oldat azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk. Ezért e termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekinthetők. Mivel a jelenlegi felülvizsgálat a kérelmezőt érintő dömping meghatározására korlátozódott, nem fogalmaztak meg következtetéseket a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termék vonatkozásában. |
| --- | --- |

(12)

E felülvizsgálat megerősítette, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat árucikk, minősége és alapvető fizikai tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül azonosak. A kérelmező által előállított és az orosz belföldi piacon értékesített, valamint – az Európai Közösségbe irányuló export hiányában – az Amerikai Egyesült Államokba exportált karbamid- és ammónium-nitrát-oldat azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk. Ezért e termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekinthetők. Mivel a jelenlegi felülvizsgálat a kérelmezőt érintő dömping meghatározására korlátozódott, nem fogalmaztak meg következtetéseket a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termék vonatkozásában.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Előzetes megjegyzések

| (13) | Mint az a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben is szerepel, mivel a kérelmező nem értékesített karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot az Európai Közösségbe irányuló exportra a felülvizsgálati időszakban, a jelenlegi vizsgálat mindenekelőtt arra kereste a választ, hogy milyen mértékben használhatók a valamely harmadik országra vonatkozó exportárak annak megállapítására, hogy változtak-e a meglévő intézkedések alapjául szolgáló körülmények, és hogy e változások tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(13)

Mint az a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben is szerepel, mivel a kérelmező nem értékesített karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot az Európai Közösségbe irányuló exportra a felülvizsgálati időszakban, a jelenlegi vizsgálat mindenekelőtt arra kereste a választ, hogy milyen mértékben használhatók a valamely harmadik országra vonatkozó exportárak annak megállapítására, hogy változtak-e a meglévő intézkedések alapjául szolgáló körülmények, és hogy e változások tartósnak tekinthetők-e.

| (14) | A kérelmező bizonyítékkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő vámok miatt a terméket nem lehetett közösségi piacra szánt exportra értékesíteni a felülvizsgálati időszak során. A kérelmező nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy az USA-ra – vagyis a reprezentatív harmadik piacra – vonatkozó exportárak nem voltak dömpingeltek vagy legalábbis kisebb mértékben, mint az Európai Közösségbe irányuló exportra jelenleg megállapított dömpingkülönbözet, és hogy helyénvaló volt az USA-ra vonatkozó exportárakat alkalmazni. Az alábbi (43) és az azt követő preambulumbekezdésekben ismertetett okok miatt megfelelőnek találták az USA-ra mint harmadik országra vonatkozó exportárakat, mivel az USA piaca összehasonlítható a közösségi piaccal, és emiatt reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező bizonyítékkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő vámok miatt a terméket nem lehetett közösségi piacra szánt exportra értékesíteni a felülvizsgálati időszak során. A kérelmező nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy az USA-ra – vagyis a reprezentatív harmadik piacra – vonatkozó exportárak nem voltak dömpingeltek vagy legalábbis kisebb mértékben, mint az Európai Közösségbe irányuló exportra jelenleg megállapított dömpingkülönbözet, és hogy helyénvaló volt az USA-ra vonatkozó exportárakat alkalmazni. Az alábbi (43) és az azt követő preambulumbekezdésekben ismertetett okok miatt megfelelőnek találták az USA-ra mint harmadik országra vonatkozó exportárakat, mivel az USA piaca összehasonlítható a közösségi piaccal, és emiatt reprezentatívnak tekinthető.

| (15) | Megjegyzendő, hogy a jelenleg alkalmazandó intézkedések részben olyan adatokon alapulnak, melyek nem a kérelmező saját gyártásához, illetve az érintett termék általa történő értékesítéséhez kapcsolódnak, ezzel szemben a jelenlegi felülvizsgálati időszak során ellenőrzött információk a kérelmező saját adataira támaszkodnak, melyek a rendes értékre és valamely harmadik ország piacára alkalmazott exportárakra vonatkoznak. Ennek alapján megállapították, hogy a jelenlegi felülvizsgálati időszak során megállapított dömpingkülönbözet pontosabban tükrözte a kérelmező felülvizsgálati időszak alatti helyzetét, mint a jelenleg hatályos intézkedések. |
| --- | --- |

(15)

Megjegyzendő, hogy a jelenleg alkalmazandó intézkedések részben olyan adatokon alapulnak, melyek nem a kérelmező saját gyártásához, illetve az érintett termék általa történő értékesítéséhez kapcsolódnak, ezzel szemben a jelenlegi felülvizsgálati időszak során ellenőrzött információk a kérelmező saját adataira támaszkodnak, melyek a rendes értékre és valamely harmadik ország piacára alkalmazott exportárakra vonatkoznak. Ennek alapján megállapították, hogy a jelenlegi felülvizsgálati időszak során megállapított dömpingkülönbözet pontosabban tükrözte a kérelmező felülvizsgálati időszak alatti helyzetét, mint a jelenleg hatályos intézkedések.

| (16) | Ebben az összefüggésben megállapították továbbá, hogy a dömpingellenes vám célja nem az, hogy elzárja a közösségi piacot a harmadik országokból érkező behozatal elől, hanem hogy visszaállítsa a tisztességes versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(16)

Ebben az összefüggésben megállapították továbbá, hogy a dömpingellenes vám célja nem az, hogy elzárja a közösségi piacot a harmadik országokból érkező behozatal elől, hanem hogy visszaállítsa a tisztességes versenyfeltételeket.

| (17) | A fenti különleges körülményekre való tekintettel megállapították tehát, hogy helyénvaló volt a felülvizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet kiszámításához a kérelmező USA-ba irányuló értékesítéseinek exportárait alapul venni. |
| --- | --- |

(17)

A fenti különleges körülményekre való tekintettel megállapították tehát, hogy helyénvaló volt a felülvizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet kiszámításához a kérelmező USA-ba irányuló értékesítéseinek exportárait alapul venni.

2.   Rendes érték

| (18) | A rendes érték megállapítása céljából először azt ellenőrizték, hogy a kérelmező teljes belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. Mivel a kérelmező nem értékesített karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot az Európai Közösségben a felülvizsgálati időszak alatt, a kérelmező teljes belföldi értékesítési mennyiségeit összehasonlították a kérelmező Egyesült Államokba irányuló teljes karbamid- és ammónium-nitrát-oldat exportjával. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítés reprezentatívnak tekintendő, amennyiben az ilyen értékesítés összmennyisége eléri vagy meghaladja a jelen esetben az USA-ba irányuló, vonatkozó exporteladások összmennyiségének 5 %-át. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező nem értékesített reprezentatív mennyiségű karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(18)

A rendes érték megállapítása céljából először azt ellenőrizték, hogy a kérelmező teljes belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. Mivel a kérelmező nem értékesített karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot az Európai Közösségben a felülvizsgálati időszak alatt, a kérelmező teljes belföldi értékesítési mennyiségeit összehasonlították a kérelmező Egyesült Államokba irányuló teljes karbamid- és ammónium-nitrát-oldat exportjával. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítés reprezentatívnak tekintendő, amennyiben az ilyen értékesítés összmennyisége eléri vagy meghaladja a jelen esetben az USA-ba irányuló, vonatkozó exporteladások összmennyiségének 5 %-át. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező nem értékesített reprezentatív mennyiségű karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot a belföldi piacon.

| (19) | Mivel ennek alapján a kérelmező belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték meghatározásához, az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően a rendes értéket a kérelmező előállítási költségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadódtak az eladási, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SG&A költségek), valamint a nyereség ésszerű összegei. |
| --- | --- |

(19)

Mivel ennek alapján a kérelmező belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték meghatározásához, az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően a rendes értéket a kérelmező előállítási költségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadódtak az eladási, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SG&A költségek), valamint a nyereség ésszerű összegei.

| (20) | Az előállítási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy a gázköltségek teszik ki az előállítási költségek nagy részét és az előállítási összköltségek jelentős hányadát. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó költségeket megfelelően tükrözték-e a kérelmező nyilvántartásai. |
| --- | --- |

(20)

Az előállítási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy a gázköltségek teszik ki az előállítási költségek nagy részét és az előállítási összköltségek jelentős hányadát. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó költségeket megfelelően tükrözték-e a kérelmező nyilvántartásai.

| (21) | Az energiapiacokra szakosodott, nemzetközileg elismert források által közzétett adatok alapján megállapították, hogy a kérelmező által fizetett árak a szokásosnál alacsonyabbak voltak. Szemléltetésképpen: az említett árak az Oroszországból származó földgáz exportárának egynegyede és egyötöde között voltak. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az orosz belföldi gázárakat szabályozták, így azok a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak voltak. Mivel a gázköltségeket nem tükrözték megfelelően a kérelmező nyilvántartásai, a költségeket ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az orosz belföldi piacra vonatkozó, torzítatlan gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban a gázárakat „más elfogadható módszerrel, beleértve az egyéb reprezentatív piacokról származó információkat” kellett megállapítani. |
| --- | --- |

(21)

Az energiapiacokra szakosodott, nemzetközileg elismert források által közzétett adatok alapján megállapították, hogy a kérelmező által fizetett árak a szokásosnál alacsonyabbak voltak. Szemléltetésképpen: az említett árak az Oroszországból származó földgáz exportárának egynegyede és egyötöde között voltak. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az orosz belföldi gázárakat szabályozták, így azok a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak voltak. Mivel a gázköltségeket nem tükrözték megfelelően a kérelmező nyilvántartásai, a költségeket ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az orosz belföldi piacra vonatkozó, torzítatlan gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban a gázárakat „más elfogadható módszerrel, beleértve az egyéb reprezentatív piacokról származó információkat” kellett megállapítani.

| (22) | A kiigazított ár az orosz gáz német–cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult, melyet kiigazítottak annak érdekében, hogy tükrözze a helyi elosztási költségeket. Mivel Waidhaus az Unióba – mely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(22)

A kiigazított ár az orosz gáz német–cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult, melyet kiigazítottak annak érdekében, hogy tükrözze a helyi elosztási költségeket. Mivel Waidhaus az Unióba – mely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.

| (23) | A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy az általa a belföldi piacon fizetett gázár bármiféle kiigazítása indokolatlan lenne, mivel számviteli nyilvántartásai teljes mértékben tükrözték a származási országban a hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó költségeket. Ezen állítás alátámasztása céljából a kérelmező bemutatott egy független tanácsadó cég által készített tanulmányt, melyből kitűnik, hogy a kérelmező által fizetett gázár tükrözte a gázszolgáltató teljes gázkitermelési és -eladási költségét. Először is megjegyzendő, hogy – mint arra a tanulmány is rámutat – mind a gázköltségek, mind a kérelmezőhöz történő gázszállítás költségei, melyeket összehasonlítás céljából használtak, becsült, a felülvizsgálati időszak során ténylegesen fel nem merült költségek voltak. Az sem egyértelmű, hogy az így megállapított költségek az alaprendeletnek megfelelően meghatározott teljes költségek voltak-e, vagyis magukban foglalták-e a gáztermeléshez és -eladáshoz kapcsolódó teljes előállítási és SG&A költségeket. Végezetül az is megjegyzendő, hogy a gázszolgáltató költségeire vonatkozóan rendelkezésre álló információkat nem lehetett ezen eljárás keretén belül ellenőrizni. |
| --- | --- |

(23)

A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy az általa a belföldi piacon fizetett gázár bármiféle kiigazítása indokolatlan lenne, mivel számviteli nyilvántartásai teljes mértékben tükrözték a származási országban a hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó költségeket. Ezen állítás alátámasztása céljából a kérelmező bemutatott egy független tanácsadó cég által készített tanulmányt, melyből kitűnik, hogy a kérelmező által fizetett gázár tükrözte a gázszolgáltató teljes gázkitermelési és -eladási költségét. Először is megjegyzendő, hogy – mint arra a tanulmány is rámutat – mind a gázköltségek, mind a kérelmezőhöz történő gázszállítás költségei, melyeket összehasonlítás céljából használtak, becsült, a felülvizsgálati időszak során ténylegesen fel nem merült költségek voltak. Az sem egyértelmű, hogy az így megállapított költségek az alaprendeletnek megfelelően meghatározott teljes költségek voltak-e, vagyis magukban foglalták-e a gáztermeléshez és -eladáshoz kapcsolódó teljes előállítási és SG&A költségeket. Végezetül az is megjegyzendő, hogy a gázszolgáltató költségeire vonatkozóan rendelkezésre álló információkat nem lehetett ezen eljárás keretén belül ellenőrizni.

| (24) | Mindenesetre megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében pusztán az a tény, hogy a szolgáltató által az ügyfelének felszámított gázár fedezi a költségeket, önmagában nem használható kritérium annak megállapításához, hogy a hasonló terméknek a vállalat elszámolásában szereplő előállítási költségei megfelelőképpen tükrözik-e a vizsgálat tárgyát képező termék előállításával és eladásával összefüggő költségeket. A fenti (21) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt ez esetben nem erről van szó. A kérelmező nem foglalkozott az orosz belföldi piacon fizetett gázár és egyrészt az Oroszországból származó földgáz exportára, másrészt a közösségi gyártók által fizetett gázár közötti nyilvánvalóan nagy különbséggel. Nem foglalkozott azzal sem, hogy a földgáz belföldi árát szabályozták Oroszországban, így az nem tükrözi megfelelően a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Ennélfogva még ha a kérelmező által fizetett gázár fedezte is a gázszolgáltató előállítási és értékesítési egységköltségét, ez az érvelés irreleváns, mivel a gáz piaci ára nem kapcsolódik szükségszerűen közvetlenül a gázelőállítás és -eladás költségeihez. Továbbra is államilag szabályozzák azt az árat, melyen a kérelmező a gázt vásárolta a felülvizsgálati időszak alatt, és ez az ár jóval a nem szabályozott piacok árszintje alatt marad, amint ez a fenti (21) preambulumbekezdésben áll. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(24)

Mindenesetre megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében pusztán az a tény, hogy a szolgáltató által az ügyfelének felszámított gázár fedezi a költségeket, önmagában nem használható kritérium annak megállapításához, hogy a hasonló terméknek a vállalat elszámolásában szereplő előállítási költségei megfelelőképpen tükrözik-e a vizsgálat tárgyát képező termék előállításával és eladásával összefüggő költségeket. A fenti (21) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt ez esetben nem erről van szó. A kérelmező nem foglalkozott az orosz belföldi piacon fizetett gázár és egyrészt az Oroszországból származó földgáz exportára, másrészt a közösségi gyártók által fizetett gázár közötti nyilvánvalóan nagy különbséggel. Nem foglalkozott azzal sem, hogy a földgáz belföldi árát szabályozták Oroszországban, így az nem tükrözi megfelelően a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Ennélfogva még ha a kérelmező által fizetett gázár fedezte is a gázszolgáltató előállítási és értékesítési egységköltségét, ez az érvelés irreleváns, mivel a gáz piaci ára nem kapcsolódik szükségszerűen közvetlenül a gázelőállítás és -eladás költségeihez. Továbbra is államilag szabályozzák azt az árat, melyen a kérelmező a gázt vásárolta a felülvizsgálati időszak alatt, és ez az ár jóval a nem szabályozott piacok árszintje alatt marad, amint ez a fenti (21) preambulumbekezdésben áll. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

| (25) | A kérelmező azt állította továbbá, hogy a gázár kiigazítása de facto a rendes érték meghatározásának olyan módszere, melyet nem irányoz elő az alaprendelet. Így azáltal, hogy a belföldi gázköltségek helyébe a fenti (22) preambulumbekezdésben leírt módon kiszámított költségek lépnek, és tekintettel arra, hogy e költségek a hasonló termék összköltségének és ezáltal a számtanilag képzett rendes értéknek a jelentős részét teszik ki, a rendes értéket de facto egy „reprezentatív” harmadik piacról származó adatok segítségével határoznák meg. Ennek kapcsán a kérelmező úgy érvelt, hogy a piacgazdasági berendezkedésű országok esetében az alaprendelet viszont csak az alábbi módszereket irányozza elő a rendes érték meghatározásához: i. a hasonló termék belföldi ára alapján rendes kereskedelmi forgalom esetén vagy ha az értékesítésre nem a rendes kereskedelmi forgalomban került sor; ii. a származási országban az előállítási költség alapján (melyhez hozzáadódnak az SG&A költségek, valamint a nyereség ésszerű összegei); vagy iii. a hasonló termék egy megfelelő harmadik országra alkalmazott reprezentatív exportárai. A kérelmező arra a következtetésre jutott, hogy ennek alapján a rendes értéknek nem egy reprezentatív harmadik piacról származó adatokon kellene alapulnia. |
| --- | --- |

(25)

A kérelmező azt állította továbbá, hogy a gázár kiigazítása de facto a rendes érték meghatározásának olyan módszere, melyet nem irányoz elő az alaprendelet. Így azáltal, hogy a belföldi gázköltségek helyébe a fenti (22) preambulumbekezdésben leírt módon kiszámított költségek lépnek, és tekintettel arra, hogy e költségek a hasonló termék összköltségének és ezáltal a számtanilag képzett rendes értéknek a jelentős részét teszik ki, a rendes értéket de facto egy „reprezentatív” harmadik piacról származó adatok segítségével határoznák meg. Ennek kapcsán a kérelmező úgy érvelt, hogy a piacgazdasági berendezkedésű országok esetében az alaprendelet viszont csak az alábbi módszereket irányozza elő a rendes érték meghatározásához: i. a hasonló termék belföldi ára alapján rendes kereskedelmi forgalom esetén vagy ha az értékesítésre nem a rendes kereskedelmi forgalomban került sor; ii. a származási országban az előállítási költség alapján (melyhez hozzáadódnak az SG&A költségek, valamint a nyereség ésszerű összegei); vagy iii. a hasonló termék egy megfelelő harmadik országra alkalmazott reprezentatív exportárai. A kérelmező arra a következtetésre jutott, hogy ennek alapján a rendes értéknek nem egy reprezentatív harmadik piacról származó adatokon kellene alapulnia.

| (26) | E tekintetben és mint azt a (18)–(42) preambulumbekezdés is bemutatja, először is megjegyzendő, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésében leírt módszereknek megfelelően határozták meg. Annak megállapításához azonban, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt rendes kereskedelmi forgalomban bonyolították-e – vagyis hogy nyereségesek voltak-e – először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének értelmében megbízható alapot jelentenek-e. Csak a költségek megbízható megállapítása után határozható meg, hogy milyen módszert kell alkalmazni a rendes érték meghatározásához. Emiatt nem helyénvaló azt állítani, hogy a megbízható költségeknek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti meghatározásával a rendes érték meghatározásának egy új módszerét vezették be. A kérelmező ezirányú érvelését ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(26)

E tekintetben és mint azt a (18)–(42) preambulumbekezdés is bemutatja, először is megjegyzendő, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésében leírt módszereknek megfelelően határozták meg. Annak megállapításához azonban, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt rendes kereskedelmi forgalomban bonyolították-e – vagyis hogy nyereségesek voltak-e – először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének értelmében megbízható alapot jelentenek-e. Csak a költségek megbízható megállapítása után határozható meg, hogy milyen módszert kell alkalmazni a rendes érték meghatározásához. Emiatt nem helyénvaló azt állítani, hogy a megbízható költségeknek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti meghatározásával a rendes érték meghatározásának egy új módszerét vezették be. A kérelmező ezirányú érvelését ezért el kellett utasítani.

| (27) | A kérelmező azzal érvelt továbbá, hogy még ha a belföldi piacon a földgázköltségei kiigazítására sort kell is keríteni, az orosz földgáz Waidhaus-ára nem megbízható alap az ilyen kiigazításhoz, mivel ezt az árat az olyan hosszú távú gázszerződések alapján állapították meg, melyekben az árképlet az olajtermékek áraihoz kötődik, és így nem kapcsolódik az előállítás és az orosz kérelmezőnek történő szállítás költségeihez. A kérelmező azzal is érvelt, hogy az orosz gáz Waidhaus-ára nem megbízható, mivel arra hatást gyakorol a túlzottan magas és valószínűleg nem versenyképes, a német trösztellenes hatóságok által jelenleg vizsgált német belföldi gázár. |
| --- | --- |

(27)

A kérelmező azzal érvelt továbbá, hogy még ha a belföldi piacon a földgázköltségei kiigazítására sort kell is keríteni, az orosz földgáz Waidhaus-ára nem megbízható alap az ilyen kiigazításhoz, mivel ezt az árat az olyan hosszú távú gázszerződések alapján állapították meg, melyekben az árképlet az olajtermékek áraihoz kötődik, és így nem kapcsolódik az előállítás és az orosz kérelmezőnek történő szállítás költségeihez. A kérelmező azzal is érvelt, hogy az orosz gáz Waidhaus-ára nem megbízható, mivel arra hatást gyakorol a túlzottan magas és valószínűleg nem versenyképes, a német trösztellenes hatóságok által jelenleg vizsgált német belföldi gázár.

| (28) | Először is megjegyzendő, hogy az egyik elsődleges kritérium, amely alapján kiválasztották a gázárak meghatározásának alapját, az volt, hogy az megfelelően tükrözze a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Kétségtelen, hogy e feltételnek megfelelnek a Waidhaus-árak. Ezenkívül az Oroszországból származó gáz legnagyobb részét a waidhausi csomóponton keresztül importálják, amely így megfelelő kiigazítási alapot biztosít. Ennek alapján Waidhaus reprezentatív piacnak és megfelelő alapnak tekinthető a gázköltségek meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének értelmében. Másodszor, mint az a (24) preambulumbekezdésből kitűnik, önmagában irreleváns, hogy az ár a költségektől függ-e, mindaddig, amíg megfelelően tükrözi a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. A Waidhauson keresztül importált gáz árát illetően semmi nem utal az árképzésbe való állami bevatkozásra, így a Waidhaus-ár e feltételnek megfelel. Végezetül a nem versenyképes német belföldi gáz árképzését illetően megjegyzendő, hogy a Bundeskartellamt vizsgálata – melyre a kérelmező utalt – folyamatban van, még nem fogalmaztak meg következtetéseket. Emellett e vizsgálat azokra az árakra vonatkozik, melyeken a legfontosabb német gázforgalmazók a gázt a német belföldi piacon értékesítik, nem pedig azokra az árakra, melyeken megvásárolják az Oroszországból importált gázt. Ellentétben a kérelmező állításával, e két ár nem kapcsolódik egymáshoz szükségszerűen, mivel a gázforgalmazók gazdasági érdeke pontosan ellentétes vevőik érdekeivel. Így a forgalmazók feltehetően arra törekednek, hogy a viszonteladási árakat a lehető legmagasabb szinten tartsák, ezzel egyidejűleg pedig gazdasági érdekük azt diktálja, hogy a vételárat a lehető legalacsonyabb szinten tartsák a haszon maximalizálása érdekében. A kérelmező érvelése, miszerint a német vállalatokat semmi nem ösztönzi arra, hogy alacsony árakról tárgyaljanak a Waidhauson keresztül importált orosz gázra vonatkozóan, csupán feltételezés, melyet nem támasztanak alá tények. Következésképpen ezeket az érveket elutasították. |
| --- | --- |

(28)

Először is megjegyzendő, hogy az egyik elsődleges kritérium, amely alapján kiválasztották a gázárak meghatározásának alapját, az volt, hogy az megfelelően tükrözze a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Kétségtelen, hogy e feltételnek megfelelnek a Waidhaus-árak. Ezenkívül az Oroszországból származó gáz legnagyobb részét a waidhausi csomóponton keresztül importálják, amely így megfelelő kiigazítási alapot biztosít. Ennek alapján Waidhaus reprezentatív piacnak és megfelelő alapnak tekinthető a gázköltségek meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének értelmében. Másodszor, mint az a (24) preambulumbekezdésből kitűnik, önmagában irreleváns, hogy az ár a költségektől függ-e, mindaddig, amíg megfelelően tükrözi a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. A Waidhauson keresztül importált gáz árát illetően semmi nem utal az árképzésbe való állami bevatkozásra, így a Waidhaus-ár e feltételnek megfelel. Végezetül a nem versenyképes német belföldi gáz árképzését illetően megjegyzendő, hogy a Bundeskartellamt vizsgálata – melyre a kérelmező utalt – folyamatban van, még nem fogalmaztak meg következtetéseket. Emellett e vizsgálat azokra az árakra vonatkozik, melyeken a legfontosabb német gázforgalmazók a gázt a német belföldi piacon értékesítik, nem pedig azokra az árakra, melyeken megvásárolják az Oroszországból importált gázt. Ellentétben a kérelmező állításával, e két ár nem kapcsolódik egymáshoz szükségszerűen, mivel a gázforgalmazók gazdasági érdeke pontosan ellentétes vevőik érdekeivel. Így a forgalmazók feltehetően arra törekednek, hogy a viszonteladási árakat a lehető legmagasabb szinten tartsák, ezzel egyidejűleg pedig gazdasági érdekük azt diktálja, hogy a vételárat a lehető legalacsonyabb szinten tartsák a haszon maximalizálása érdekében. A kérelmező érvelése, miszerint a német vállalatokat semmi nem ösztönzi arra, hogy alacsony árakról tárgyaljanak a Waidhauson keresztül importált orosz gázra vonatkozóan, csupán feltételezés, melyet nem támasztanak alá tények. Következésképpen ezeket az érveket elutasították.

| (29) | A kérelmező azt állította továbbá, hogy ha ki kellene igazítani földgázköltségeit a belföldi piacon, akkor e kiigazításnak a nem szabályozott orosz gázárakon kellene alapulnia. Először is az, hogy a Bizottság más alapot is választhatott volna, nem teszi ésszerűtlenné Waidhaus kiválasztását. Az elsődleges kritérium, ami alapján kiválasztották a gázár meghatározásának alapját, az, hogy az megfelelően tükrözze a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Kétségtelen, hogy e feltételnek megfelelnek a Waidhaus-árak. Másodszor az, hogy a nem szabályozott árakon a belföldi piacon értékesített gáz mennyisége csekély volt a felülvizsgálati időszak során, és hogy ezek az árak lényegesen közelebb álltak a szabályozott belföldi árhoz, mint a szabadon megállapított exportárhoz, erősen azt sugallja, hogy a szabályozott árak torzították a nem szabályozott árakat. Ennélfogva a nem szabályozott belföldi árakat nem alkalmazhatták. |
| --- | --- |

(29)

A kérelmező azt állította továbbá, hogy ha ki kellene igazítani földgázköltségeit a belföldi piacon, akkor e kiigazításnak a nem szabályozott orosz gázárakon kellene alapulnia. Először is az, hogy a Bizottság más alapot is választhatott volna, nem teszi ésszerűtlenné Waidhaus kiválasztását. Az elsődleges kritérium, ami alapján kiválasztották a gázár meghatározásának alapját, az, hogy az megfelelően tükrözze a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Kétségtelen, hogy e feltételnek megfelelnek a Waidhaus-árak. Másodszor az, hogy a nem szabályozott árakon a belföldi piacon értékesített gáz mennyisége csekély volt a felülvizsgálati időszak során, és hogy ezek az árak lényegesen közelebb álltak a szabályozott belföldi árhoz, mint a szabadon megállapított exportárhoz, erősen azt sugallja, hogy a szabályozott árak torzították a nem szabályozott árakat. Ennélfogva a nem szabályozott belföldi árakat nem alkalmazhatták.

| (30) | A kérelmező azzal is érvelt, hogy az államilag szabályozott orosz belföldi földgázárak folyamatosan emelkednek és a gázelőállítás költségét fedező szintet érnek el. Emiatt a belföldi piaci ár nem tekinthető versenyképtelennek vagy ésszerűtlenül alacsonynak. |
| --- | --- |

(30)

A kérelmező azzal is érvelt, hogy az államilag szabályozott orosz belföldi földgázárak folyamatosan emelkednek és a gázelőállítás költségét fedező szintet érnek el. Emiatt a belföldi piaci ár nem tekinthető versenyképtelennek vagy ésszerűtlenül alacsonynak.

| (31) | Ez az érvelés alaptalan, mivel a reprezentatív piac kiválasztásának helyes standardja nem az, hogy az árak mint olyanok nyereségesek-e, hanem hogy megfelelően tükrözik-e a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat, mint az a fenti (29) preambulumbekezdésben szerepel. Ez nem érvényes az államilag szabályozott árakra. Ezenkívül ez az érvelés ellentmond az orosz gázellátó nyilvános kijelentéseinek is (melyeket megerősítenek közzétett, ellenőrzött elszámolásai), miszerint az orosz belföldi gázárak nem fedezik az előállítási, szállítási és értékesítési költségeket. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(31)

Ez az érvelés alaptalan, mivel a reprezentatív piac kiválasztásának helyes standardja nem az, hogy az árak mint olyanok nyereségesek-e, hanem hogy megfelelően tükrözik-e a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat, mint az a fenti (29) preambulumbekezdésben szerepel. Ez nem érvényes az államilag szabályozott árakra. Ezenkívül ez az érvelés ellentmond az orosz gázellátó nyilvános kijelentéseinek is (melyeket megerősítenek közzétett, ellenőrzött elszámolásai), miszerint az orosz belföldi gázárak nem fedezik az előállítási, szállítási és értékesítési költségeket. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (32) | A kérelmező javasolta továbbá, hogy alternatív kiigazítási alapként a szomszédos piacokra alkalmazott orosz exportárat használják, nem szolgáltatott azonban további információkat vagy bizonyítékot ezekre a piacokra vonatkozóan. Megállapították, hogy a balti államokba irányuló orosz gázexport árai – melyekről rendelkezésre állt némi információ – nem eléggé reprezentatívak, ami az ezen országokba irányuló export viszonylag alacsony volumenével magyarázható. Ezenkívül nem álltak rendelkezésre a szállítási és elosztási költségekre vonatkozó szükséges adatok, így nem lehetett megbízható árakat megállapítani a balti államok esetében. Ennélfogva ezeket az árakat nem lehetett felhasználni a kiigazítás alapjaként. |
| --- | --- |

(32)

A kérelmező javasolta továbbá, hogy alternatív kiigazítási alapként a szomszédos piacokra alkalmazott orosz exportárat használják, nem szolgáltatott azonban további információkat vagy bizonyítékot ezekre a piacokra vonatkozóan. Megállapították, hogy a balti államokba irányuló orosz gázexport árai – melyekről rendelkezésre állt némi információ – nem eléggé reprezentatívak, ami az ezen országokba irányuló export viszonylag alacsony volumenével magyarázható. Ezenkívül nem álltak rendelkezésre a szállítási és elosztási költségekre vonatkozó szükséges adatok, így nem lehetett megbízható árakat megállapítani a balti államok esetében. Ennélfogva ezeket az árakat nem lehetett felhasználni a kiigazítás alapjaként.

| (33) | A kérelmező azzal is érvelt, hogy a Waidhaus-exportár alkalmazása esetén a valamennyi exportra fizetendő orosz exportvámot le kellett volna vonni a Waidhaus-árból, mivel az nem belföldön merült fel. |
| --- | --- |

(33)

A kérelmező azzal is érvelt, hogy a Waidhaus-exportár alkalmazása esetén a valamennyi exportra fizetendő orosz exportvámot le kellett volna vonni a Waidhaus-árból, mivel az nem belföldön merült fel.

| (34) | A Waidhaus piaci – mely reprezentatív piacnak tekinthető az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében – ár valójában az exportvámok utáni, nem pedig előtti ár. A vevő szempontjából a Waidhausnál fizetendő ár a lényeges, és e tekintetben lényegtelen, hogy az árból hány százalék fizetendő exportvámként és hány százalék a gázellátónak. Másfelől ez utóbbi mindig maximalizálni próbálja majd az árát, és emiatt a vevőkre azt a legmagasabb árat próbálja ráterhelni, melyet azok még hajlandók megfizetni. Tekintve, hogy ez az ár mindig jóval az előállítási költségek felett van, és így tekintélyes nyereséget tesz lehetővé a gázellátó számára, a gázellátó árképzését elsősorban nem az exportvám összege befolyásolja, hanem az, hogy vevői milyen árat hajlandók megfizetni. Emiatt arra a következtetésre jutottak, hogy az exportvámot tartalmazó ár, nem pedig az exportvám nélküli ár a torzítatlan piaci erők által kialakított ár. Következésképpen a kérelmező ezirányú érvelését elutasították. |
| --- | --- |

(34)

A Waidhaus piaci – mely reprezentatív piacnak tekinthető az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében – ár valójában az exportvámok utáni, nem pedig előtti ár. A vevő szempontjából a Waidhausnál fizetendő ár a lényeges, és e tekintetben lényegtelen, hogy az árból hány százalék fizetendő exportvámként és hány százalék a gázellátónak. Másfelől ez utóbbi mindig maximalizálni próbálja majd az árát, és emiatt a vevőkre azt a legmagasabb árat próbálja ráterhelni, melyet azok még hajlandók megfizetni. Tekintve, hogy ez az ár mindig jóval az előállítási költségek felett van, és így tekintélyes nyereséget tesz lehetővé a gázellátó számára, a gázellátó árképzését elsősorban nem az exportvám összege befolyásolja, hanem az, hogy vevői milyen árat hajlandók megfizetni. Emiatt arra a következtetésre jutottak, hogy az exportvámot tartalmazó ár, nem pedig az exportvám nélküli ár a torzítatlan piaci erők által kialakított ár. Következésképpen a kérelmező ezirányú érvelését elutasították.

| (35) | Ebben az összefüggésben a kérelmező azt is állította, hogy a helyi forgalmazók haszonkulcsát nem kell hozzáadni a Waidhaus-exportárhoz, azzal érvelve, hogy a Waidhaus-ár már tartalmazza a forgalmazók nyereségét. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy mivel az orosz helyi forgalmazók a gázszolgáltató kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalatok, a forgalmazók nyereségének figyelembevétele kettős elszámoláshoz vezethetne. A kérelmező azt állította továbbá, hogy figyelembe kell venni Oroszország természetes komparatív előnyét. Azzal érvelt továbbá, hogy mivel Oroszországban nagy mennyiségben áll rendelkezésre gáz, a Közösségben viszont nem, az orosz belföldi árak természetesen alacsonyabbak, mint az exportált gáz ára, amit figyelembe kell venni, mikor meghatározzák a belföldi piacon fizetett gázárak kiigazítását. |
| --- | --- |

(35)

Ebben az összefüggésben a kérelmező azt is állította, hogy a helyi forgalmazók haszonkulcsát nem kell hozzáadni a Waidhaus-exportárhoz, azzal érvelve, hogy a Waidhaus-ár már tartalmazza a forgalmazók nyereségét. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy mivel az orosz helyi forgalmazók a gázszolgáltató kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalatok, a forgalmazók nyereségének figyelembevétele kettős elszámoláshoz vezethetne. A kérelmező azt állította továbbá, hogy figyelembe kell venni Oroszország természetes komparatív előnyét. Azzal érvelt továbbá, hogy mivel Oroszországban nagy mennyiségben áll rendelkezésre gáz, a Közösségben viszont nem, az orosz belföldi árak természetesen alacsonyabbak, mint az exportált gáz ára, amit figyelembe kell venni, mikor meghatározzák a belföldi piacon fizetett gázárak kiigazítását.

| (36) | Először is megjegyzendő, hogy a helyi forgalmazók haszonkulcsa nem csupán e vállalatok nyereségét foglalja magában, hanem a földgáz megvásárlása és viszonteladása között keletkezett költségeiket is. |
| --- | --- |

(36)

Először is megjegyzendő, hogy a helyi forgalmazók haszonkulcsa nem csupán e vállalatok nyereségét foglalja magában, hanem a földgáz megvásárlása és viszonteladása között keletkezett költségeiket is.

| (37) | Másodszor, ezt az érvelést nem lehetett megfelelően ellenőrizni. Ennek oka az, hogy a jelenlegi vizsgálat nem terjedt ki az orosz gázellátóra és kapcsolt vállalataira, így nem állt rendelkezésre megfelelő mennyiségű információ a szervezetre és annak költségszerkezetére vonatkozóan. Mejegyzendő továbbá, hogy a többek között a gázellátó és az orosz kormány közötti szoros kapcsolatokból adódóan kialakult oroszországi helyzet nem elég átlátható ahhoz, hogy kellő hozzáférést biztosítana a szükséges bizonyítékokhoz. |
| --- | --- |

(37)

Másodszor, ezt az érvelést nem lehetett megfelelően ellenőrizni. Ennek oka az, hogy a jelenlegi vizsgálat nem terjedt ki az orosz gázellátóra és kapcsolt vállalataira, így nem állt rendelkezésre megfelelő mennyiségű információ a szervezetre és annak költségszerkezetére vonatkozóan. Mejegyzendő továbbá, hogy a többek között a gázellátó és az orosz kormány közötti szoros kapcsolatokból adódóan kialakult oroszországi helyzet nem elég átlátható ahhoz, hogy kellő hozzáférést biztosítana a szükséges bizonyítékokhoz.

| (38) | Ezenkívül a kérelmező – akié a bizonyítási teher – nem tudott benyújtani olyan további információt vagy bizonyítékot, melyből kitűnt volna, hogy a Waidhaus-ár ténylegesen magában foglalta-e az elosztási költségeket, és ha igen, milyen mértékben. Mivel azonban a belföldi vevők helyi ellátóktól vásárolták a gázt, feltételezhetően azokat a helyi elosztási költségeket is meg kell fizetniük, melyeket, mint ilyeneket, nem tartalmaz a kiigazítatlan Waidhaus-ár. Emiatt az eljárásnak ebben a szakaszában megállapították, hogy e kiigazítás indokolt, következésképpen elutasították az érvelést. |
| --- | --- |

(38)

Ezenkívül a kérelmező – akié a bizonyítási teher – nem tudott benyújtani olyan további információt vagy bizonyítékot, melyből kitűnt volna, hogy a Waidhaus-ár ténylegesen magában foglalta-e az elosztási költségeket, és ha igen, milyen mértékben. Mivel azonban a belföldi vevők helyi ellátóktól vásárolták a gázt, feltételezhetően azokat a helyi elosztási költségeket is meg kell fizetniük, melyeket, mint ilyeneket, nem tartalmaz a kiigazítatlan Waidhaus-ár. Emiatt az eljárásnak ebben a szakaszában megállapították, hogy e kiigazítás indokolt, következésképpen elutasították az érvelést.

| (39) | A közösségi intézmények is úgy vélték azonban, hogy e különleges kiigazítás jelentős hatással lehet a dömpingkülönbözet kiszámítására. Emiatt, tekintettel a fenti (37) preambulumbekezdésben bemutatott helyzetre, megállapították, hogy ha a kérelmező elégséges ellenőrizhető bizonyítékot szolgáltat, a Bizottság fontolóra veheti a vizsgálat újraindítását ebben a tekintetben. |
| --- | --- |

(39)

A közösségi intézmények is úgy vélték azonban, hogy e különleges kiigazítás jelentős hatással lehet a dömpingkülönbözet kiszámítására. Emiatt, tekintettel a fenti (37) preambulumbekezdésben bemutatott helyzetre, megállapították, hogy ha a kérelmező elégséges ellenőrizhető bizonyítékot szolgáltat, a Bizottság fontolóra veheti a vizsgálat újraindítását ebben a tekintetben.

| (40) | A földgáz oroszországi előfordulásából adódó állítólagos komparatív előnyöket illetően megjegyzendő, hogy – mint azt a fenti (28) preambulumbekezdés ismerteti – az elsődleges kritérium, amely alapján a Waidhaus-árakat választották a gázárak meghatározásának alapjául, az, hogy azok megfelelően tükrözik a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Ebben az összefüggésben irrelevánsak a belföldi piacon kialakult piaci feltételek. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(40)

A földgáz oroszországi előfordulásából adódó állítólagos komparatív előnyöket illetően megjegyzendő, hogy – mint azt a fenti (28) preambulumbekezdés ismerteti – az elsődleges kritérium, amely alapján a Waidhaus-árakat választották a gázárak meghatározásának alapjául, az, hogy azok megfelelően tükrözik a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. Ebben az összefüggésben irrelevánsak a belföldi piacon kialakult piaci feltételek. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.

| (41) | Az SG&A költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondata alapján, mivel a gázköltség (22) preambulumbekezdésben említett kiigazítása után a kérelmezőnek nem voltak az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerinti rendes kereskedelmi forgalom keretében az érintett termékre vonatkozóan megvalósult reprezentatív belföldi értékesítései. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontját nem lehetett alkalmazni, mivel csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó valamennyi termék szempontjából a földgáz egyformán a messze a legfontosabb nyersanyag, és emiatt a gyártási költségeket előreláthatóan szintén ki kellene igazítani a fenti (21) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ezen időközi felülvizsgálat keretében nem állt rendelkezésre információ a kiigazítás mértékének megfelelő meghatározásához és e termékek kiigazítás utáni értékesítése esetében az SG&A költségek, valamint a vonatkozó haszonkulcsok meghatározásához. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint egy elfogadható módszer alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

Az SG&A költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondata alapján, mivel a gázköltség (22) preambulumbekezdésben említett kiigazítása után a kérelmezőnek nem voltak az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerinti rendes kereskedelmi forgalom keretében az érintett termékre vonatkozóan megvalósult reprezentatív belföldi értékesítései. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontját nem lehetett alkalmazni, mivel csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó valamennyi termék szempontjából a földgáz egyformán a messze a legfontosabb nyersanyag, és emiatt a gyártási költségeket előreláthatóan szintén ki kellene igazítani a fenti (21) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ezen időközi felülvizsgálat keretében nem állt rendelkezésre információ a kiigazítás mértékének megfelelő meghatározásához és e termékek kiigazítás utáni értékesítése esetében az SG&A költségek, valamint a vonatkozó haszonkulcsok meghatározásához. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint egy elfogadható módszer alapján állapították meg.

| (42) | Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a nitrogénműtrágya-ágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy az észak-amerikai (egyesült államokbeli és kanadai) gyártóktól származó vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő, nyilvántartott vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Emellett az észak-amerikai piacon a belföldi értékesítés jelentős mennyiségű, és a verseny mind a belföldi, mind a külföldi vállalatok tekintetében számottevő. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó SG&A költségeinek és a nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános termékkategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) észak-amerikai eladásai tekintetében a műtrágyaágazat legnagyobb vállalatai közé tartoznak. E három gyártót a nitrogénműtrágya-ágazat tekintetében reprezentatívnak találták (a vállalati/üzleti szegmens forgalmának átlagosan több mint 78,15 %-a), és SG&A költségeiket és nyereségüket reprezentatívnak ítélték az ebben az üzleti szegmensben sikeresen tevékenykedő vállalatok azonos típusú rendes költségei tekintetében. Ezenkívül semmi nem utal arra, hogy a nyereség így meghatározott összege meghaladja az orosz gyártók által az azonos általános kategóriájú termék tekintetében az orosz belföldi piacon rendszerint elért nyereséget. |
| --- | --- |

(42)

Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a nitrogénműtrágya-ágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy az észak-amerikai (egyesült államokbeli és kanadai) gyártóktól származó vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő, nyilvántartott vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Emellett az észak-amerikai piacon a belföldi értékesítés jelentős mennyiségű, és a verseny mind a belföldi, mind a külföldi vállalatok tekintetében számottevő. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó SG&A költségeinek és a nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános termékkategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) észak-amerikai eladásai tekintetében a műtrágyaágazat legnagyobb vállalatai közé tartoznak. E három gyártót a nitrogénműtrágya-ágazat tekintetében reprezentatívnak találták (a vállalati/üzleti szegmens forgalmának átlagosan több mint 78,15 %-a), és SG&A költségeiket és nyereségüket reprezentatívnak ítélték az ebben az üzleti szegmensben sikeresen tevékenykedő vállalatok azonos típusú rendes költségei tekintetében. Ezenkívül semmi nem utal arra, hogy a nyereség így meghatározott összege meghaladja az orosz gyártók által az azonos általános kategóriájú termék tekintetében az orosz belföldi piacon rendszerint elért nyereséget.

3.   Exportár

| (43) | A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgálati időszakban a kérelmezőnek nem voltak a Közösségbe irányuló exporteladásai karbamid- és ammónium-nitrát-oldatból. Emiatt a (14)–(17) preambulumbekezdésben ismertetett okokból helyénvalónak tartották megvizsgálni a kérelmező más exportpiacokra alkalmazott árképzését a dömpingkülönbözet kiszámítása céljából. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kilátásba helyezték az USA – mint az összehasonlítás céljából megfelelő piac – kiválasztását, mivel az USA a kérelmező legfontosabb exportpiaca, hiszen a felülvizsgálati időszakban a kérelmező exportmennyiségének 70 %-át fogadta be. |
| --- | --- |

(43)

A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgálati időszakban a kérelmezőnek nem voltak a Közösségbe irányuló exporteladásai karbamid- és ammónium-nitrát-oldatból. Emiatt a (14)–(17) preambulumbekezdésben ismertetett okokból helyénvalónak tartották megvizsgálni a kérelmező más exportpiacokra alkalmazott árképzését a dömpingkülönbözet kiszámítása céljából. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kilátásba helyezték az USA – mint az összehasonlítás céljából megfelelő piac – kiválasztását, mivel az USA a kérelmező legfontosabb exportpiaca, hiszen a felülvizsgálati időszakban a kérelmező exportmennyiségének 70 %-át fogadta be.

| (44) | Az érdekelt felek egyike sem tett észrevételt az USA – mint az összehasonlítás céljából legmegfelelőbb piac – kiválasztását illetően. A vizsgálat megerősítette, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat USA-piaca a legalkalmasabb az összehasonlítás céljából, mivel az Európai Közösség és az USA a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat két legfontosabb nemzetközi piaca, melyek egymással összehasonlíthatók mennyiség és árak szempontjából. |
| --- | --- |

(44)

Az érdekelt felek egyike sem tett észrevételt az USA – mint az összehasonlítás céljából legmegfelelőbb piac – kiválasztását illetően. A vizsgálat megerősítette, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat USA-piaca a legalkalmasabb az összehasonlítás céljából, mivel az Európai Közösség és az USA a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat két legfontosabb nemzetközi piaca, melyek egymással összehasonlíthatók mennyiség és árak szempontjából.

| (45) | Mivel a kérelmező USA-ba irányuló exporteladásai a felülvizsgálati időszak során egy vele kapcsolatban álló, svájci székhelyű kereskedőn keresztül bonyolódtak, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kellett megállapítani. Így az exportárat az első független egyesült államokbeli – mivel ez a kérelmező fő exportpiaca – vevő által a kérelmezőnek ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján számították ki. Ezekből az árakból levontak egy, a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedő – akinek szerepe egy jutalékos alapon dolgozó ügynökéhez hasonlítható – haszonkulcsának megfelelő összegű fiktív jutalékot. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a kérelmező USA-ba irányuló exporteladásai a felülvizsgálati időszak során egy vele kapcsolatban álló, svájci székhelyű kereskedőn keresztül bonyolódtak, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kellett megállapítani. Így az exportárat az első független egyesült államokbeli – mivel ez a kérelmező fő exportpiaca – vevő által a kérelmezőnek ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján számították ki. Ezekből az árakból levontak egy, a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedő – akinek szerepe egy jutalékos alapon dolgozó ügynökéhez hasonlítható – haszonkulcsának megfelelő összegű fiktív jutalékot.

4.   Összehasonlítás

| (46) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. Ennek megfelelően adott esetben elvégezték a kiigazításokat a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései vonatkozásában, és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá. |
| --- | --- |

(46)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. Ennek megfelelően adott esetben elvégezték a kiigazításokat a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései vonatkozásában, és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá.

5.   Dömpingkülönbözet

| (47) | A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(47)

A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt.

| (48) | Ez az összehasonlítás 33,95 %-os dömpingkülönbözetet mutatott a CIF észak-amerikai határparitás százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül. |
| --- | --- |

(48)

Ez az összehasonlítás 33,95 %-os dömpingkülönbözetet mutatott a CIF észak-amerikai határparitás százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül.

6.   A felülvizsgálati időszakban érvényesülő körülmények tartós jellege

| (49) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények megváltoztak-e, és ha igen, e változás tartósnak tekinthető-e. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények megváltoztak-e, és ha igen, e változás tartósnak tekinthető-e.

| (50) | Nem volt arra utaló jel, hogy ne lehetne tartósnak tekinteni a rendes érték, vagy a jelenlegi vizsgálat során a kérelmező számára megállapított exportár szintjét. Noha lehetne azonban azzal érvelni, hogy a földgáz, mint fő nyersanyag, áralakulása jelentős hatást gyakorolhat a rendes értékre, megállapították, hogy az áremelkedés valamennyi piaci szereplőre hatna, és így mind a rendes értékre, mind az exportárra kihatna. |
| --- | --- |

(50)

Nem volt arra utaló jel, hogy ne lehetne tartósnak tekinteni a rendes érték, vagy a jelenlegi vizsgálat során a kérelmező számára megállapított exportár szintjét. Noha lehetne azonban azzal érvelni, hogy a földgáz, mint fő nyersanyag, áralakulása jelentős hatást gyakorolhat a rendes értékre, megállapították, hogy az áremelkedés valamennyi piaci szereplőre hatna, és így mind a rendes értékre, mind az exportárra kihatna.

| (51) | A kérelmező USA-ra – vagyis a kérelmező legnagyobb exportpiacára – alkalmazott exportára a felülvizsgálati időszak során a más országok esetében alkalmazott exportáraihoz hasonló volt. |
| --- | --- |

(51)

A kérelmező USA-ra – vagyis a kérelmező legnagyobb exportpiacára – alkalmazott exportára a felülvizsgálati időszak során a más országok esetében alkalmazott exportáraihoz hasonló volt.

| (52) | Ennélfogva okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet a tartósan megváltozott körülményeken alapult. |
| --- | --- |

(52)

Ennélfogva okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet a tartósan megváltozott körülményeken alapult.

| (53) | Ezenkívül a jelenlegi felülvizsgálat nem tárt fel sem jelzést, sem bizonyítékot arra nézve, hogy az eredeti vizsgálat során a kár megszüntetéséhez szükségesként megállapított szint alapja lényegesen változna a közeljövőben. |
| --- | --- |

(53)

Ezenkívül a jelenlegi felülvizsgálat nem tárt fel sem jelzést, sem bizonyítékot arra nézve, hogy az eredeti vizsgálat során a kár megszüntetéséhez szükségesként megállapított szint alapja lényegesen változna a közeljövőben.

| (54) | E tekintetben megjegyzendő, hogy bár a dömping meghatározásának alapjául szolgáló körülmények megváltoztak a végleges vámok kivetése óta – ami az eredeti vizsgálati időszakhoz képest magasabb dömpingkülönbözetet eredményezett a felülvizsgálati időszakban –, és okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet a tartósan megváltozott körülményeken alapult, a hatályban lévő dömpingellenes vám szintje nem változhat. Valójában a lenti (55) és (56) preambulumbekezdésben említettek szerint a végleges dömpingellenes vámok kivetésére a kár megszüntetéséhez szükséges, az eredeti vizsgálat során megállapított szinten került sor. |
| --- | --- |

(54)

E tekintetben megjegyzendő, hogy bár a dömping meghatározásának alapjául szolgáló körülmények megváltoztak a végleges vámok kivetése óta – ami az eredeti vizsgálati időszakhoz képest magasabb dömpingkülönbözetet eredményezett a felülvizsgálati időszakban –, és okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet a tartósan megváltozott körülményeken alapult, a hatályban lévő dömpingellenes vám szintje nem változhat. Valójában a lenti (55) és (56) preambulumbekezdésben említettek szerint a végleges dömpingellenes vámok kivetésére a kár megszüntetéséhez szükséges, az eredeti vizsgálat során megállapított szinten került sor.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (55) | Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban és mint azt az 1995/2000/EK tanácsi rendelet (49) preambulumbekezdése kiemeli, az eredeti vizsgálat során a végleges vámot a megállapított kárkülönbözet szintjén határozták meg, ami alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, mivel úgy vélték, hogy az ilyen alacsonyabb vám is elegendő lenne a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. A fentiekre való tekintettel az e felülvizsgálat során meghatározott vám összege nem haladhatja meg az eredeti vizsgálat során megállapított kárkülönbözetet. |
| --- | --- |

(55)

Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban és mint azt az 1995/2000/EK tanácsi rendelet (49) preambulumbekezdése kiemeli, az eredeti vizsgálat során a végleges vámot a megállapított kárkülönbözet szintjén határozták meg, ami alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, mivel úgy vélték, hogy az ilyen alacsonyabb vám is elegendő lenne a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. A fentiekre való tekintettel az e felülvizsgálat során meghatározott vám összege nem haladhatja meg az eredeti vizsgálat során megállapított kárkülönbözetet.

| (56) | Egyéni kárkülönbözet nem határozható meg e részleges időközi felülvizsgálat során, mivel a felülvizsgálat a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. Emiatt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálat során meghatározott kárkülönbözettel hasonlították össze. Mivel ez utóbbi alacsonyabb volt, mint a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözet, e felülvizsgálatot a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(56)

Egyéni kárkülönbözet nem határozható meg e részleges időközi felülvizsgálat során, mivel a felülvizsgálat a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. Emiatt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálat során meghatározott kárkülönbözettel hasonlították össze. Mivel ez utóbbi alacsonyabb volt, mint a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözet, e felülvizsgálatot a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni.

E.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (57) | A kérelmező jelezte érdeklődését kötelezettségvállalás felajánlása iránt, viszont nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási felajánlást az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Következésképpen a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási felajánlást elfogadni. Mindazonáltal megállapították, hogy több kérdés összetettsége – nevezetesen 1. az érintett termék áringadozása, ami a minimumárak valamiféle indexálását tenné szükségessé, bár ezzel egyidejűleg az ingadozást nem magyarázza kellőképpen a fő költségtényező; valamint 2. az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálati időszak során az e felülvizsgálat hatálya alá tartozó exportőrtől nem került sor behozatalra) – miatt tovább vizsgálandó, vajon elfogadható lenne-e az indexált minimumár és a mennyiségi küszöbérték ötvözése. |
| --- | --- |

(57)

A kérelmező jelezte érdeklődését kötelezettségvállalás felajánlása iránt, viszont nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási felajánlást az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Következésképpen a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási felajánlást elfogadni. Mindazonáltal megállapították, hogy több kérdés összetettsége – nevezetesen 1. az érintett termék áringadozása, ami a minimumárak valamiféle indexálását tenné szükségessé, bár ezzel egyidejűleg az ingadozást nem magyarázza kellőképpen a fő költségtényező; valamint 2. az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálati időszak során az e felülvizsgálat hatálya alá tartozó exportőrtől nem került sor behozatalra) – miatt tovább vizsgálandó, vajon elfogadható lenne-e az indexált minimumár és a mennyiségi küszöbérték ötvözése.

| (58) | A fentiekben ismertetettek szerint tekintettel erre az összetettségre, a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási felajánlást kidolgozni a kötelező határidőn belül. Tekintettel a fentiekre, a Tanács úgy véli, kivételesen engedélyezhető a kérelmező számára, hogy a fent említett határidőn túl, de e rendelet hatálybalépésétől számított 10 naptári napon belül kötelezettségvállalási felajánlást tegyen. |
| --- | --- |

(58)

A fentiekben ismertetettek szerint tekintettel erre az összetettségre, a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási felajánlást kidolgozni a kötelező határidőn belül. Tekintettel a fentiekre, a Tanács úgy véli, kivételesen engedélyezhető a kérelmező számára, hogy a fent említett határidőn túl, de e rendelet hatálybalépésétől számított 10 naptári napon belül kötelezettségvállalási felajánlást tegyen.

F.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (59) | Az érintett feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Minden félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Indokolt esetben és amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, észrevételeiket figyelembe vették. |
| --- | --- |

(59)

Az érintett feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Minden félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Indokolt esetben és amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, észrevételeiket figyelembe vették.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

A jelenleg a 3102 80 00 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, vizes vagy ammóniás oldatos karbamid és ammónium-nitrát keverékeinek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata – melyet a 384/96/EK tanácsi határozat 11. cikkének (3) bekezdése szerint indítottak – a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 238., 2000.9.22., 15. o. Az 1675/2003/EK rendelettel (HL L 238., 2003.9.25., 4. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 365., 2006.12.21., 26. o.

3

(4)  HL C 311., 2006.12.19., 51. o.

4

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/22

---

A TANÁCS 239/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a behozatalra kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | 2006. december 20-án a Bizottság dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítést (2) tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára vonatkozóan. 2007. szeptember 19-én a Bizottság az 1071/2007/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

2006. december 20-án a Bizottság dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítést (2) tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára vonatkozóan. 2007. szeptember 19-én a Bizottság az 1071/2007/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

| (2) | Megjegyzendő, hogy az eljárást a „Koksz 80+” teljes közösségi termelésének jelentős részét, közel 40 %-át képviselő három közösségi termelő panasza alapján indították meg. Megjegyzendő, hogy az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében a „több mint 30 %” alulbecsült érték kerül említésre; mindazonáltal a további vizsgálatok megállapították, hogy a panaszosok valójában a teljes közösségi termelés 40 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(2)

Megjegyzendő, hogy az eljárást a „Koksz 80+” teljes közösségi termelésének jelentős részét, közel 40 %-át képviselő három közösségi termelő panasza alapján indították meg. Megjegyzendő, hogy az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében a „több mint 30 %” alulbecsült érték kerül említésre; mindazonáltal a további vizsgálatok megállapították, hogy a panaszosok valójában a teljes közösségi termelés 40 %-át képviselték.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata során a Bizottság a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozó adatokat elemezte. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata során a Bizottság a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozó adatokat elemezte.

B.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (4) | A KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be. Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is. |
| --- | --- |

(4)

A KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be. Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is.

| (5) | A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalatnál:






  — | La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Franciaország – közösségi felhasználó. |
| --- | --- | --- |

(5)

A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalatnál:

—

La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Franciaország – közösségi felhasználó.

| (6) | Ezenkívül információszerző látogatásra került sor a következő vállalatnál: European Foundry Association (Európai Öntvénygyártó Szövetség, CAEF), Düsseldorf, Németország. Egyes állítólagos végrehajtási problémák tisztázása érdekében Antwerpen (Belgium) és Duisburg (Németország) vámhatóságainál is látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül információszerző látogatásra került sor a következő vállalatnál: European Foundry Association (Európai Öntvénygyártó Szövetség, CAEF), Düsseldorf, Németország. Egyes állítólagos végrehajtási problémák tisztázása érdekében Antwerpen (Belgium) és Duisburg (Németország) vámhatóságainál is látogatásra került sor.

| (7) | Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését helyezték kilátásba. Egyúttal kijelöltek a felek számára egy, az e közzétételt követő határidőt is, melyen belül észrevételeiket benyújthatták. |
| --- | --- |

(7)

Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését helyezték kilátásba. Egyúttal kijelöltek a felek számára egy, az e közzétételt követő határidőt is, melyen belül észrevételeiket benyújthatták.

| (8) | Sor került az érdekelt felek által beterjesztett szóbeli és írásbeli észrevételek áttekintésére, és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(8)

Sor került az érdekelt felek által beterjesztett szóbeli és írásbeli észrevételek áttekintésére, és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.

C.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (9) | Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (13)–(17) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (13)–(17) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

| (10) | A fentiek alapján végérvényesen arra lehet következtetni, hogy az érintett termék és az analóg országban, vagyis az USA-ban termelt és eladott „Koksz 80+”, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon termelt és eladott termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek alapján végérvényesen arra lehet következtetni, hogy az érintett termék és az analóg országban, vagyis az USA-ban termelt és eladott „Koksz 80+”, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon termelt és eladott termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló.

D.   DÖMPING

| (11) | Az együttműködés szintjére, az analóg ország kiválasztására és a rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)–(28) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(11)

Az együttműködés szintjére, az analóg ország kiválasztására és a rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)–(28) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

| (12) | Az árösszehasonlítást illetően az egyetlen együttműködő exportőr kifogásolta, hogy a Bizottság elutasította a dömping kiszámításában az átvizsgálást követő műveletekre vonatkozó kérését, és azzal érvelt, hogy a kár kiszámításánál egy hasonló kérést korábban figyelembe vettek. Emiatt elfogadták a kérést, és a rendes értéket újból kiigazították. |
| --- | --- |

(12)

Az árösszehasonlítást illetően az egyetlen együttműködő exportőr kifogásolta, hogy a Bizottság elutasította a dömping kiszámításában az átvizsgálást követő műveletekre vonatkozó kérését, és azzal érvelt, hogy a kár kiszámításánál egy hasonló kérést korábban figyelembe vettek. Emiatt elfogadták a kérést, és a rendes értéket újból kiigazították.

| (13) | Felülvizsgálták az ideiglenes szakaszban a különböző fizikai jellemzők kiigazításainak értékét annak érdekében, hogy az tükrözze az analóg országban termelt, illetve az exportált kínai termék fűtőérték-mutatóinak értékbeli és a termékek nagyságbeli eltéréseit. |
| --- | --- |

(13)

Felülvizsgálták az ideiglenes szakaszban a különböző fizikai jellemzők kiigazításainak értékét annak érdekében, hogy az tükrözze az analóg országban termelt, illetve az exportált kínai termék fűtőérték-mutatóinak értékbeli és a termékek nagyságbeli eltéréseit.

| (14) | Erre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29)–(31) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(14)

Erre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29)–(31) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

| (15) | A végleges dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a gyártelepi rendes érték súlyozott átlagának és a gyártelepi exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. A (12) és (13) preambulumbekezdésben említett kiigazítások elvégzése után a felülvizsgált, végleges, országos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve 61,8 %. |
| --- | --- |

(15)

A végleges dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a gyártelepi rendes érték súlyozott átlagának és a gyártelepi exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. A (12) és (13) preambulumbekezdésben említett kiigazítások elvégzése után a felülvizsgált, végleges, országos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve 61,8 %.

E.   A KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (16) | A közösségi termelés és a gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (34) és (35) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(16)

A közösségi termelés és a gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (34) és (35) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   Közösségi felhasználás

| (17) | Mint az az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdéséből kitűnik, a Bizottság folytatta a vizsgálatot, különös tekintettel a közösségi felhasználás egyik összetevőjére, nevezetesen a figyelembe vett időszak alatti behozatal mennyiségére. Mindazonáltal nem érkezett be új, megalapozott információ erre vonatkozóan. Emiatt és mivel az érdekelt felektől nem érkezett olyan kifogás, amely megkérdőjelezte volna a közösségi felhasználás meghatározásához használt módszert, az ideiglenes rendelet (36) és (37) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(17)

Mint az az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdéséből kitűnik, a Bizottság folytatta a vizsgálatot, különös tekintettel a közösségi felhasználás egyik összetevőjére, nevezetesen a figyelembe vett időszak alatti behozatal mennyiségére. Mindazonáltal nem érkezett be új, megalapozott információ erre vonatkozóan. Emiatt és mivel az érdekelt felektől nem érkezett olyan kifogás, amely megkérdőjelezte volna a közösségi felhasználás meghatározásához használt módszert, az ideiglenes rendelet (36) és (37) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

3.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése; importárak

| (18) | Mint az az ideiglenes rendelet (36) és (41) preambulumbekezdéséből kitűnik, a Bizottság folytatta a figyelembe vett időszak alatti behozatal mennyiségére és az árakra vonatkozó vizsgálatot. Megjegyzendő, hogy gépelési hiba fordult elő az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében, mivel 2004-től a vizsgálati időszakig az árak 43 %-kal, nem pedig 35 %-kal csökkentek, mint ahogy az az említett preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(18)

Mint az az ideiglenes rendelet (36) és (41) preambulumbekezdéséből kitűnik, a Bizottság folytatta a figyelembe vett időszak alatti behozatal mennyiségére és az árakra vonatkozó vizsgálatot. Megjegyzendő, hogy gépelési hiba fordult elő az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében, mivel 2004-től a vizsgálati időszakig az árak 43 %-kal, nem pedig 35 %-kal csökkentek, mint ahogy az az említett preambulumbekezdésben szerepel.

| (19) | Mindazonáltal nem érkezett be új, megalapozott információ a behozatali mennyiségekre és az árakra vonatkozóan. Emiatt és mivel az érdekelt felektől nem érkezett olyan kifogás, amely megkérdőjelezte volna az érintett behozatal mennyiségének és az importáraknak a meghatározásához használt módszert, az ideiglenes rendelet (38)–(42) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(19)

Mindazonáltal nem érkezett be új, megalapozott információ a behozatali mennyiségekre és az árakra vonatkozóan. Emiatt és mivel az érdekelt felektől nem érkezett olyan kifogás, amely megkérdőjelezte volna az érintett behozatal mennyiségének és az importáraknak a meghatározásához használt módszert, az ideiglenes rendelet (38)–(42) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

b)   Áralákínálás

| (20) | Az együttműködő exportáló termelő és egy felhasználó azzal érvelt, hogy az alákínálás tisztességes alapon történő kiszámítása érdekében kiigazítást kell tenni a fizikai tulajdonságbeli különbségek miatt, amikor a közösségi gazdasági ágazat által a hasonló termékre megállapított árat összehasonlítják az érintett termék importárával. Másfelől a közösségi gazdasági ágazat egyes termelői azzal érveltek, hogy míg elméletileg az egyes közösségi termelők által előállított „Koksz 80+” a különleges minőségi jellemzők miatt magasabb árakat tesz indokolttá, a Bizottság számára rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a felhasználók nem fizetnek magasabb árat az úgynevezett jobb minőségi jellemzőkért, különösen az „erőszakosan térhódító” dömping által eredményezett, leszorított árak közepette. A közösségi gazdasági ágazat e termelői szerint a felhasználói ipar vásárlási döntései azonban kizárólag a kínai termékre megállapított áron alapulnak. Emiatt nem indokoltak a fizikai tulajdonságbeli különbségek miatti kiigazítások. Mivel azonban az érdekelt felek által szolgáltatott, ellenőrzött információk arra utalnak, hogy a hasonló termék és az érintett termék között különbségek vannak a nedvesség-, hamu-, illékonyanyag- és kéntartalom tekintetében, ami rendes piaci feltételek között várhatóan hatást gyakorolhatna az árakra, elfogadták az együttműködő kínai termelő és a felhasználó kérését, és további kiigazításra került sor e különbségek figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(20)

Az együttműködő exportáló termelő és egy felhasználó azzal érvelt, hogy az alákínálás tisztességes alapon történő kiszámítása érdekében kiigazítást kell tenni a fizikai tulajdonságbeli különbségek miatt, amikor a közösségi gazdasági ágazat által a hasonló termékre megállapított árat összehasonlítják az érintett termék importárával. Másfelől a közösségi gazdasági ágazat egyes termelői azzal érveltek, hogy míg elméletileg az egyes közösségi termelők által előállított „Koksz 80+” a különleges minőségi jellemzők miatt magasabb árakat tesz indokolttá, a Bizottság számára rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a felhasználók nem fizetnek magasabb árat az úgynevezett jobb minőségi jellemzőkért, különösen az „erőszakosan térhódító” dömping által eredményezett, leszorított árak közepette. A közösségi gazdasági ágazat e termelői szerint a felhasználói ipar vásárlási döntései azonban kizárólag a kínai termékre megállapított áron alapulnak. Emiatt nem indokoltak a fizikai tulajdonságbeli különbségek miatti kiigazítások. Mivel azonban az érdekelt felek által szolgáltatott, ellenőrzött információk arra utalnak, hogy a hasonló termék és az érintett termék között különbségek vannak a nedvesség-, hamu-, illékonyanyag- és kéntartalom tekintetében, ami rendes piaci feltételek között várhatóan hatást gyakorolhatna az árakra, elfogadták az együttműködő kínai termelő és a felhasználó kérését, és további kiigazításra került sor e különbségek figyelembevétele céljából.

| (21) | Az érintett termék és az azonos kereskedelmi szinten közösségi gazdasági ágazat által előállított „Koksz 80+” összehasonlítása érdekében, az importőröknél az ideiglenes rendelet (43) preambulumbekezdésében említett, az importot követően felmerült költségekhez képest kiigazítás történt az áralákínálás kiszámításakor a kirakodási költségekre vonatkozóan. Az egyértelműség miatt megjegyzendő az is, hogy már az ideiglenes szakaszban kiigazították az áralákínálás kiszámításakor a független importőrök haszonkulcsát, bár ezt az ideiglenes rendelet (43) preambulumbekezdése kifejezetten nem említi. Ezt a kiigazítást az együttműködő független importőrök által a VI során bejelentett, ellenőrzött, 5–10 %-os nyereségesség alapján végezték (4). |
| --- | --- |

(21)

Az érintett termék és az azonos kereskedelmi szinten közösségi gazdasági ágazat által előállított „Koksz 80+” összehasonlítása érdekében, az importőröknél az ideiglenes rendelet (43) preambulumbekezdésében említett, az importot követően felmerült költségekhez képest kiigazítás történt az áralákínálás kiszámításakor a kirakodási költségekre vonatkozóan. Az egyértelműség miatt megjegyzendő az is, hogy már az ideiglenes szakaszban kiigazították az áralákínálás kiszámításakor a független importőrök haszonkulcsát, bár ezt az ideiglenes rendelet (43) preambulumbekezdése kifejezetten nem említi. Ezt a kiigazítást az együttműködő független importőrök által a VI során bejelentett, ellenőrzött, 5–10 %-os nyereségesség alapján végezték (4).

| (22) | Ennek megfelelően módosították a KNK ideiglenes alákínálási különbözetét, és megállapították, hogy a VI alatt a KNK-ból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek 5,7 %-kal alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak, ez utóbbi százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(22)

Ennek megfelelően módosították a KNK ideiglenes alákínálási különbözetét, és megállapították, hogy a VI alatt a KNK-ból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek 5,7 %-kal alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak, ez utóbbi százalékában kifejezve.

4.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (23) | Új és megalapozott információk, illetve a termelésre, termelési kapacitásra, kapacitáskihasználásra, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, növekedésre, készletekre, beruházásokra és a dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (46)–(50), (53)–(54) és (60)–(61) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(23)

Új és megalapozott információk, illetve a termelésre, termelési kapacitásra, kapacitáskihasználásra, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, növekedésre, készletekre, beruházásokra és a dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (46)–(50), (53)–(54) és (60)–(61) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

a)   Eladási árak a Közösségben

| (24) | Az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében említett, kiigazított közösségi eladási árakat az alábbi táblázat mutatja be. A csekély mértékű változtatások nem befolyásolják az ideiglenes rendelet (51) és (52) preambulumbekezdésében szereplő közösségi eladási árakkal kapcsolatos következtetéseket. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi piaci egységár
  (EUR/tonna) | 154 | 191 | 243 | 198 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |

(24)

Az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében említett, kiigazított közösségi eladási árakat az alábbi táblázat mutatja be. A csekély mértékű változtatások nem befolyásolják az ideiglenes rendelet (51) és (52) preambulumbekezdésében szereplő közösségi eladási árakkal kapcsolatos következtetéseket.

2003

2004

2005

VI

Közösségi piaci egységár

(EUR/tonna)

154

191

243

198

Index (2003 = 100)

100

124

158

129

b)   Nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (25) | Felülvizsgálták az ideiglenes rendeletben szereplő nyereségességi számadatok kiszámítását, és egy hibát kijavítottak. Az alábbi táblázatban feltüntetett pontos számok nem befolyásolják a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége alakulásának általános tendenciájára vonatkozó következtetéseket, még ha azok a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről zordabb képet festenek is: a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége 2005-ben még 16,2 % volt, ez drasztikusan – 3,8 %-ra csökkent a VI alatt. A kiigazítást követően a beruházások megtérülésére vonatkozó – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó nyereség százalékában kifejezett – számadatokat is kiigazították. A pénzforgalomra vonatkozó számadatok változatlanok maradnak az ideiglenes rendelethez képest, az egyértelműség miatt azonban bemutatásra kerülnek az alábbi táblázatban. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség a független vevőknek történt közösségi értékesítések esetében
  (nettó értékesítések százalékában) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |
| A beruházások megtérülése (nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Pénzforgalom
  (ezer EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(25)

Felülvizsgálták az ideiglenes rendeletben szereplő nyereségességi számadatok kiszámítását, és egy hibát kijavítottak. Az alábbi táblázatban feltüntetett pontos számok nem befolyásolják a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége alakulásának általános tendenciájára vonatkozó következtetéseket, még ha azok a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről zordabb képet festenek is: a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége 2005-ben még 16,2 % volt, ez drasztikusan – 3,8 %-ra csökkent a VI alatt. A kiigazítást követően a beruházások megtérülésére vonatkozó – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó nyereség százalékában kifejezett – számadatokat is kiigazították. A pénzforgalomra vonatkozó számadatok változatlanok maradnak az ideiglenes rendelethez képest, az egyértelműség miatt azonban bemutatásra kerülnek az alábbi táblázatban.

2003

2004

2005

VI

Nyereségesség a független vevőknek történt közösségi értékesítések esetében

(nettó értékesítések százalékában)

8,1 %

15,0 %

16,2 %

–3,8 %

Index (2003 = 100)

100

185

200

–47

A beruházások megtérülése (nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve)

2,2 %

19,2 %

13,3 %

–13,3 %

Index (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Pénzforgalom

(ezer EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Index (2003 = 100)

100

77

196

26

| (26) | Ezirányú új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdésében a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képességére vonatkozó következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(26)

Ezirányú új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdésében a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képességére vonatkozó következtetések megerősítést nyernek.

c)   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (27) | Az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenységi számadatait szintén kijavították, amelyeket az alábbi táblázat mutat be. E javított számadatok azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelyet az egy foglalkoztatottra jutó éves eredményként mérnek (tonnában) – 2003-tól a VI-ig kis mértékben nőtt. Ezenkívül az alkalmazottankénti éves bérköltségek az egyértelműség miatt részletesebb számadatokkal kerülnek bemutatásra, mint az ideiglenes rendeletben. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Termelékenység
  (tonna/alkalmazott) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |
| Alkalmazottankénti éves bérköltség
  (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |

(27)

Az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenységi számadatait szintén kijavították, amelyeket az alábbi táblázat mutat be. E javított számadatok azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelyet az egy foglalkoztatottra jutó éves eredményként mérnek (tonnában) – 2003-tól a VI-ig kis mértékben nőtt. Ezenkívül az alkalmazottankénti éves bérköltségek az egyértelműség miatt részletesebb számadatokkal kerülnek bemutatásra, mint az ideiglenes rendeletben.

2003

2004

2005

VI

Alkalmazottak száma

680

754

734

767

Index (2003 = 100)

100

111

108

113

Termelékenység

(tonna/alkalmazott)

1 211

1 348

1 299

1 266

Index (2003 = 100)

100

111

107

105

Alkalmazottankénti éves bérköltség

(EUR)

28 096

27 784

29 453

30 502

Index (2003 = 100)

100

99

105

109

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (28) | Az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatalát követően az egyik felhasználó az ideiglenes rendelet (64) és (67) preambulumbekezdésére hivatkozva azt állította, hogy a Bizottság a kárra – és következésképpen az okozati összefüggésekre – vonatkozó ideiglenes következtetéseit kizárólag egyes piaci mutatók nagyon rövid időtartamon belüli, állítólagos kedvezőtlen alakulására alapozta ahelyett, hogy az általános gyakorlat szerint a kárt 3–4 éves időtartamra vonatkozóan vizsgálta volna. A felhasználó ezt az érvet arra a feltevésre alapozta, hogy a közösségi gazdasági ágazatot nem érte kár 2005 végéig, mivel a korábbi intézkedések 2005 végén jártak le. Mivel a VI 2006 szeptemberében lejárt, ez azt jelentené, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzete 2006-ban csupán néhány hónapon át tartott. |
| --- | --- |

(28)

Az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatalát követően az egyik felhasználó az ideiglenes rendelet (64) és (67) preambulumbekezdésére hivatkozva azt állította, hogy a Bizottság a kárra – és következésképpen az okozati összefüggésekre – vonatkozó ideiglenes következtetéseit kizárólag egyes piaci mutatók nagyon rövid időtartamon belüli, állítólagos kedvezőtlen alakulására alapozta ahelyett, hogy az általános gyakorlat szerint a kárt 3–4 éves időtartamra vonatkozóan vizsgálta volna. A felhasználó ezt az érvet arra a feltevésre alapozta, hogy a közösségi gazdasági ágazatot nem érte kár 2005 végéig, mivel a korábbi intézkedések 2005 végén jártak le. Mivel a VI 2006 szeptemberében lejárt, ez azt jelentené, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzete 2006-ban csupán néhány hónapon át tartott.

| (29) | Ebben a tekintetben először is megjegyzendő, hogy az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdését – mely egyes kármutatók 2005 és a VI közötti alakulására hivatkozik – az előző (63) preambulumbekezdéssel – mely magyarázotot fűz a kármutatók 2005-ig tartó alakulásához – összefüggésben kell értelmezni. Az ideiglenes rendelet kármutatókra vonatkozó e preambulumbekezdéseiből kitűnik, hogy a Bizottság a szokásos gyakorlatának megfelelően járt el, és a kármutatók csaknem 4 éves időtartamra vonatkozó alakulását vizsgálta, azaz 2003 elejétől 2006 szeptemberéig. Mint az a (63) preambulumbekezdésből kitűnik, a 2004. év kivételes év volt a „Koksz 80+” piacán, mivel alacsony volt a piaci kínálat, ami egyrészt magyarázható a KNK-ból történő kevés behozatallal, másrészt egyes, korábban „Koksz 80+”-at előállító közösségi üzemek bezárásával. Egy érdekelt fél sem vitatta, hogy 2004-ben olyan kivételes volt a piaci helyzet, hogy az még a rákövetkező év mutatóiban is éreztette hatását. Pontosan a 2004-ben és 2005-ben tapasztalt e rendkívüli csúcsértékek miatt a Bizottságnak ebben az esetben különös figyelmet kellett fordítania a kármutatók 2003 és a VI közötti alakulására. Emlékeztetni kell arra, hogy a fő pénzügyi mutatók – különösen a nyereségesség – nem csupán 2005-től a VI-ig csökkentek drasztikusan, hanem 2003-tól a VI-ig is. |
| --- | --- |

(29)

Ebben a tekintetben először is megjegyzendő, hogy az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdését – mely egyes kármutatók 2005 és a VI közötti alakulására hivatkozik – az előző (63) preambulumbekezdéssel – mely magyarázotot fűz a kármutatók 2005-ig tartó alakulásához – összefüggésben kell értelmezni. Az ideiglenes rendelet kármutatókra vonatkozó e preambulumbekezdéseiből kitűnik, hogy a Bizottság a szokásos gyakorlatának megfelelően járt el, és a kármutatók csaknem 4 éves időtartamra vonatkozó alakulását vizsgálta, azaz 2003 elejétől 2006 szeptemberéig. Mint az a (63) preambulumbekezdésből kitűnik, a 2004. év kivételes év volt a „Koksz 80+” piacán, mivel alacsony volt a piaci kínálat, ami egyrészt magyarázható a KNK-ból történő kevés behozatallal, másrészt egyes, korábban „Koksz 80+”-at előállító közösségi üzemek bezárásával. Egy érdekelt fél sem vitatta, hogy 2004-ben olyan kivételes volt a piaci helyzet, hogy az még a rákövetkező év mutatóiban is éreztette hatását. Pontosan a 2004-ben és 2005-ben tapasztalt e rendkívüli csúcsértékek miatt a Bizottságnak ebben az esetben különös figyelmet kellett fordítania a kármutatók 2003 és a VI közötti alakulására. Emlékeztetni kell arra, hogy a fő pénzügyi mutatók – különösen a nyereségesség – nem csupán 2005-től a VI-ig csökkentek drasztikusan, hanem 2003-tól a VI-ig is.

| (30) | Ezenkívül megjegyzendő, hogy merő spekuláció lenne következtetéseket levonni a közösségi gazdasági ágazat 2005 végi helyzetére vonatkozóan abból, hogy a közösségi termelők nem kérték a korábbi intézkedések megszűnésének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(30)

Ezenkívül megjegyzendő, hogy merő spekuláció lenne következtetéseket levonni a közösségi gazdasági ágazat 2005 végi helyzetére vonatkozóan abból, hogy a közösségi termelők nem kérték a korábbi intézkedések megszűnésének felülvizsgálatát.

| (31) | Emiatt el kell utasítani azt az állítást, hogy a Bizottság csupán 2006 néhány hónapjára vonatkozóan elemezte a kárhelyzetet. |
| --- | --- |

(31)

Emiatt el kell utasítani azt az állítást, hogy a Bizottság csupán 2006 néhány hónapjára vonatkozóan elemezte a kárhelyzetet.

| (32) | A fentiekben felülvizsgált tényezők – vagyis a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége, beruházásainak megtérülése és termelékenysége – nem érintik az ideiglenes rendeletben szereplő tendenciákat. A felülvizsgált alákínálási különbözet is jóval a minimum szint felett maradt. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárra vonatkozó következtetések. További új és megalapozott információ, illetve érvelés hiányában a következtetések véglegesen megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(32)

A fentiekben felülvizsgált tényezők – vagyis a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége, beruházásainak megtérülése és termelékenysége – nem érintik az ideiglenes rendeletben szereplő tendenciákat. A felülvizsgált alákínálási különbözet is jóval a minimum szint felett maradt. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárra vonatkozó következtetések. További új és megalapozott információ, illetve érvelés hiányában a következtetések véglegesen megerősítést nyernek.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (33) | A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint arra a végleges következtetésre jutottak, hogy a VI alatt a KNK-ból származó behozatal átlagárai 5,7 %-kal alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. Az alákínálási különbözet felülvizsgálata nem érinti az ideiglenes rendelet (67)–(69) preambulumbekezdéseiben meghatározott dömpingelt behozatal hatására vonatkozó következtetéseket. |
| --- | --- |

(33)

A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint arra a végleges következtetésre jutottak, hogy a VI alatt a KNK-ból származó behozatal átlagárai 5,7 %-kal alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. Az alákínálási különbözet felülvizsgálata nem érinti az ideiglenes rendelet (67)–(69) preambulumbekezdéseiben meghatározott dömpingelt behozatal hatására vonatkozó következtetéseket.

2.   Árfolyam-ingadozások

| (34) | Az egyik felhasználó azt állította, hogy a piac VI utáni alakulása azt mutatja, hogy a VI alatti helyzet kivételes volt, és hogy az árak újból elkezdtek emelkedni a VI után. E felhasználó azt állította, hogy az árak VI alatti átmeneti csökkenése főleg az USD/EUR árfolyam kedvezőtlen alakulásának tudható be, továbbá annak, hogy a „Koksz 80+” árát általában USD-ben fejezik ki a világpiacon, és hogy nehéz az általában évente tárgyalt árakat az új valutahelyzethez igazítani. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a vizsgálat szerint a közösségi gazdasági ágazat termelőinek eladási árait az Unión belül általában nem USD-ben adják meg, hanem EUR-ban vagy más európai valutákban. Ezenkívül az e felhasználó által említett magasabb árak VI utáni alakulása, ami állítólag egybeesett azzal, hogy az EUR-hoz képest gyengült az USD, ellentmond annak az érvelésnek, miszerint az USD–EUR árfolyam kedvezőtlen alakulása okozta a „Koksz 80+” árcsökkenését. |
| --- | --- |

(34)

Az egyik felhasználó azt állította, hogy a piac VI utáni alakulása azt mutatja, hogy a VI alatti helyzet kivételes volt, és hogy az árak újból elkezdtek emelkedni a VI után. E felhasználó azt állította, hogy az árak VI alatti átmeneti csökkenése főleg az USD/EUR árfolyam kedvezőtlen alakulásának tudható be, továbbá annak, hogy a „Koksz 80+” árát általában USD-ben fejezik ki a világpiacon, és hogy nehéz az általában évente tárgyalt árakat az új valutahelyzethez igazítani. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a vizsgálat szerint a közösségi gazdasági ágazat termelőinek eladási árait az Unión belül általában nem USD-ben adják meg, hanem EUR-ban vagy más európai valutákban. Ezenkívül az e felhasználó által említett magasabb árak VI utáni alakulása, ami állítólag egybeesett azzal, hogy az EUR-hoz képest gyengült az USD, ellentmond annak az érvelésnek, miszerint az USD–EUR árfolyam kedvezőtlen alakulása okozta a „Koksz 80+” árcsökkenését.

3.   A közösségi gazdasági ágazat önmagának okozott kára

| (35) | Az egyik felhasználó azt állította, hogy a csökkenő árak miatt a közösségi gazdasági ágazatnak okozott állítólagos kár főképp a kínai importárak alatt értékesítő egyes európai termelők agresszív árpolitikájának tudható be. A vizsgálat azonban nem bizonyította, hogy általános „agresszív árpolitika” terjedt volna el egyes európai termelők körében. Megállapították, hogy az európai termelők közötti verseny főleg a regionális piacokon, nem pedig közösségi szinten folyik, mivel a jelentős szállítási költségek miatt a termelők eladásai általában a hozzájuk földrajzilag közel eső területekre irányulnak. Így egyes termelők esetleges alacsonyabb árai nem okoztak kárt más európai termelőknek. Ezenkívül az, hogy egyes európai termelők között verseny van, nem jelenti azt, hogy a kínai dömpingelt importárak nem kényszerítették az említett termelőket, hogy még annál is jobban egymás alá kínáljanak – és így nem fenntartható árakon értékesítsenek –, mint abban az esetben, ha a kínai termelők tisztességes versenyben vennének részt. |
| --- | --- |

(35)

Az egyik felhasználó azt állította, hogy a csökkenő árak miatt a közösségi gazdasági ágazatnak okozott állítólagos kár főképp a kínai importárak alatt értékesítő egyes európai termelők agresszív árpolitikájának tudható be. A vizsgálat azonban nem bizonyította, hogy általános „agresszív árpolitika” terjedt volna el egyes európai termelők körében. Megállapították, hogy az európai termelők közötti verseny főleg a regionális piacokon, nem pedig közösségi szinten folyik, mivel a jelentős szállítási költségek miatt a termelők eladásai általában a hozzájuk földrajzilag közel eső területekre irányulnak. Így egyes termelők esetleges alacsonyabb árai nem okoztak kárt más európai termelőknek. Ezenkívül az, hogy egyes európai termelők között verseny van, nem jelenti azt, hogy a kínai dömpingelt importárak nem kényszerítették az említett termelőket, hogy még annál is jobban egymás alá kínáljanak – és így nem fenntartható árakon értékesítsenek –, mint abban az esetben, ha a kínai termelők tisztességes versenyben vennének részt.

| (36) | E felhasználó azzal is érvelt, hogy a közösségi termelők, nem pedig a kínai behozatal képviselte a legnagyobb arányt 2003 és a VI között a felhasználás-növekedésben. Míg ez igaz lehet abszolút értékben, nem igaz relatív értékben: a vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal – amelynek piaci részesedése 2003-ban 24 % volt – képviselte 2003 és a VI között a felhasználás-növekedés csaknem felét. |
| --- | --- |

(36)

E felhasználó azzal is érvelt, hogy a közösségi termelők, nem pedig a kínai behozatal képviselte a legnagyobb arányt 2003 és a VI között a felhasználás-növekedésben. Míg ez igaz lehet abszolút értékben, nem igaz relatív értékben: a vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal – amelynek piaci részesedése 2003-ban 24 % volt – képviselte 2003 és a VI között a felhasználás-növekedés csaknem felét.

| (37) | Ugyanez a felhasználó azt is állította, hogy növekvő felhasználás mellett a közösségi gazdasági ágazat azért nem tudta növelni piaci részesedését, mert nem növelte termelési kapacitását. Ennélfogva a közösségi felhasználás növekedését kínai behozatalból kellett fedezni. Mindazonáltal az, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem növelte kapacitását a növekvő felhasználással egy ütemben, inkább tekinthető a dömpingelt kínai behozatal okozta árleszorítás miatt kialakult bizonytalan befektetői környezet következményének, mintsem a közösségi gazdasági ágazatot ért kár okának. |
| --- | --- |

(37)

Ugyanez a felhasználó azt is állította, hogy növekvő felhasználás mellett a közösségi gazdasági ágazat azért nem tudta növelni piaci részesedését, mert nem növelte termelési kapacitását. Ennélfogva a közösségi felhasználás növekedését kínai behozatalból kellett fedezni. Mindazonáltal az, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem növelte kapacitását a növekvő felhasználással egy ütemben, inkább tekinthető a dömpingelt kínai behozatal okozta árleszorítás miatt kialakult bizonytalan befektetői környezet következményének, mintsem a közösségi gazdasági ágazatot ért kár okának.

| (38) | Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak közel 120 000 tonna tartalék kapacitása volt a VI alatt, amelynek kihasználása gazdaságilag nem volt megvalósítható a dömpingelt kínai behozatal okozta árleszorítás miatt. Ezenkívül az egyik közösségi termelő 2005-től a VI-ig jelentősen csökkentette termelését, a VI-ot követően pedig leállította a „Koksz 80+” termelését. E gazdasági ágazat különleges jellege azt jelenti, hogy a termelési folyamat átmeneti leállítása a termelőberendezések (kemencék) megsemmisülését eredményezi, az újraindítás pedig jelentős többletberuházásokat igényelne. A nagy mértékű árleszorítással jellemezhető piaci helyzetben gazdaságilag nem volt ésszerű a lezárt kemencék újraindítása vagy újak építése. |
| --- | --- |

(38)

Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak közel 120 000 tonna tartalék kapacitása volt a VI alatt, amelynek kihasználása gazdaságilag nem volt megvalósítható a dömpingelt kínai behozatal okozta árleszorítás miatt. Ezenkívül az egyik közösségi termelő 2005-től a VI-ig jelentősen csökkentette termelését, a VI-ot követően pedig leállította a „Koksz 80+” termelését. E gazdasági ágazat különleges jellege azt jelenti, hogy a termelési folyamat átmeneti leállítása a termelőberendezések (kemencék) megsemmisülését eredményezi, az újraindítás pedig jelentős többletberuházásokat igényelne. A nagy mértékű árleszorítással jellemezhető piaci helyzetben gazdaságilag nem volt ésszerű a lezárt kemencék újraindítása vagy újak építése.

| (39) | Az egyik érdekelt fél azt állította továbbá, hogy a megnövekedett bérköltségek voltak a közösségi gazdasági ágazatot állítólagosan ért kár fő okozói. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazatban foglalkoztatottak számának összességében való növekedése csupán egy olyan termelőnél volt tapasztalható, aki ezzel párhuzamosan növelte termelékenységét. A közösségi gazdasági ágazat többi termelőjének foglalkoztatási szintje viszonylag stabil maradt annak ellenére, hogy termeléscsökkenéssel kellett szembenézniük. Ez a gazdasági ágazat termelési folyamatának jellegével magyarázható, vagyis azzal, hogy a termelőlétesítmények működtetéséhez szükséges személyzet gyakorlatilag nem változik, függetlenül attól, hogy a vállalat teljes kapacitással működik-e, ami azt eredményezi, hogy a termelés csökkenésének megfelelően csökken a termelékenység is. |
| --- | --- |

(39)

Az egyik érdekelt fél azt állította továbbá, hogy a megnövekedett bérköltségek voltak a közösségi gazdasági ágazatot állítólagosan ért kár fő okozói. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazatban foglalkoztatottak számának összességében való növekedése csupán egy olyan termelőnél volt tapasztalható, aki ezzel párhuzamosan növelte termelékenységét. A közösségi gazdasági ágazat többi termelőjének foglalkoztatási szintje viszonylag stabil maradt annak ellenére, hogy termeléscsökkenéssel kellett szembenézniük. Ez a gazdasági ágazat termelési folyamatának jellegével magyarázható, vagyis azzal, hogy a termelőlétesítmények működtetéséhez szükséges személyzet gyakorlatilag nem változik, függetlenül attól, hogy a vállalat teljes kapacitással működik-e, ami azt eredményezi, hogy a termelés csökkenésének megfelelően csökken a termelékenység is.

| (40) | Mindenesetre még ha a közösségi gazdasági ágazat egyes termelői szükségtelenül magas bérköltségekkel szembesültek is, miközben csökkent a termelés, ez nem lehet a kár egyik fő okozója, tekintettel arra, hogy a bérköltségek változásai minimális hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat össznyereségességére. Szemléltetésképpen: a bérköltségek növekedésével (1,8 millió EUR) magyarázható a közösségi gazdasági ágazat össznyereségességének kevesebb, mint 1 százalékpontos vesztesége, ami a 2005. évi 16,2 %-ról – 3,8 %-ra zuhant a VI-ig (ez közel 39 millió EUR nyereségcsökkenést jelent). |
| --- | --- |

(40)

Mindenesetre még ha a közösségi gazdasági ágazat egyes termelői szükségtelenül magas bérköltségekkel szembesültek is, miközben csökkent a termelés, ez nem lehet a kár egyik fő okozója, tekintettel arra, hogy a bérköltségek változásai minimális hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat össznyereségességére. Szemléltetésképpen: a bérköltségek növekedésével (1,8 millió EUR) magyarázható a közösségi gazdasági ágazat össznyereségességének kevesebb, mint 1 százalékpontos vesztesége, ami a 2005. évi 16,2 %-ról – 3,8 %-ra zuhant a VI-ig (ez közel 39 millió EUR nyereségcsökkenést jelent).

4.   Nyersanyagárak; a természeti adottságok miatti hátrányok a nyersanyagokhoz való hozzáférésben

| (41) | Az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében részletezett nyersanyagárakat illetően megjegyzendő, hogy a felülvizsgált számítások kimutatták, hogy a figyelembe vett időszakban a „Koksz 80+” termelésében használt alapvető nyersanyag, a kőszénkoksz a közösségi gazdasági ágazat „Koksz 80+” előállítására fordított költségeinek közel 60 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(41)

Az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében részletezett nyersanyagárakat illetően megjegyzendő, hogy a felülvizsgált számítások kimutatták, hogy a figyelembe vett időszakban a „Koksz 80+” termelésében használt alapvető nyersanyag, a kőszénkoksz a közösségi gazdasági ágazat „Koksz 80+” előállítására fordított költségeinek közel 60 %-át tette ki.

| (42) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a legfontosabb nyersanyag, a kőszénkoksz költségeinek emelkedése súlyosabban érintette a közösségi gazdasági ágazatot, mint a kínai gazdasági ágazatot, mivel ez utóbbi könnyen hozzájutott a nyersanyaghoz, és így a közösségi gazdasági ágazat versenyképtelenné vált, még dömpingelt behozatal nélkül is. E tekintetben először is megjegyzendő, hogy figyelembe véve a kínai exportáló termelők részéről mutatkozó nagyon csekély együttműködést, nem vonhatók le általános következtetések a kínai exportáló termelők nyersanyagokhoz való hozzáférését illetően. Megjegyzendő továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyik termelője, amely a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének jelentős részét teszi ki, helyileg előállított kőszénkokszot használ. Ezenkívül, mint az az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdéséből kitűnik, a VI-ig a közösségi gazdasági ágazat érvényesíteni tudta az eladási árakban a nyersanyagárak emelkedését. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a rendelkezésre álló piaci információk szerint Kína is részben behozott nyersanyagot használ fel, jelenleg nagy mennyiségű kőszénkokszot importál Ausztráliából. |
| --- | --- |

(42)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a legfontosabb nyersanyag, a kőszénkoksz költségeinek emelkedése súlyosabban érintette a közösségi gazdasági ágazatot, mint a kínai gazdasági ágazatot, mivel ez utóbbi könnyen hozzájutott a nyersanyaghoz, és így a közösségi gazdasági ágazat versenyképtelenné vált, még dömpingelt behozatal nélkül is. E tekintetben először is megjegyzendő, hogy figyelembe véve a kínai exportáló termelők részéről mutatkozó nagyon csekély együttműködést, nem vonhatók le általános következtetések a kínai exportáló termelők nyersanyagokhoz való hozzáférését illetően. Megjegyzendő továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyik termelője, amely a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének jelentős részét teszi ki, helyileg előállított kőszénkokszot használ. Ezenkívül, mint az az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdéséből kitűnik, a VI-ig a közösségi gazdasági ágazat érvényesíteni tudta az eladási árakban a nyersanyagárak emelkedését. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a rendelkezésre álló piaci információk szerint Kína is részben behozott nyersanyagot használ fel, jelenleg nagy mennyiségű kőszénkokszot importál Ausztráliából.

| (43) | Egy másik érdekelt fél arra célzott, hogy nem helytálló az okozati összefüggés elemzése, az említett fél ugyanis kétségbe vonja, hogy a 2003-ban még nyereséges közösségi gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a VI alatt, és többé nem volt képes fedezni a magas nyersanyagköltségeket, még ha a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak 2003 és a VI közötti emelkedése sokkal jelentősebb volt is, mint a nyersanyagárak növekedésének hatása. |
| --- | --- |

(43)

Egy másik érdekelt fél arra célzott, hogy nem helytálló az okozati összefüggés elemzése, az említett fél ugyanis kétségbe vonja, hogy a 2003-ban még nyereséges közösségi gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a VI alatt, és többé nem volt képes fedezni a magas nyersanyagköltségeket, még ha a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak 2003 és a VI közötti emelkedése sokkal jelentősebb volt is, mint a nyersanyagárak növekedésének hatása.

| (44) | E tekintetben megjegyzendő, hogy bár igaz az, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árai magasabbak voltak a VI alatt, mint 2003-ban (lásd az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdését), a nyersanyagárak – amelyek a termelési költségek fő összetevői – viszont arányosan még magasabbak voltak (lásd az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdését és a fenti (41) preambulumbekezdést). A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(44)

E tekintetben megjegyzendő, hogy bár igaz az, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árai magasabbak voltak a VI alatt, mint 2003-ban (lásd az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdését), a nyersanyagárak – amelyek a termelési költségek fő összetevői – viszont arányosan még magasabbak voltak (lásd az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdését és a fenti (41) preambulumbekezdést). A kérelmet ezért elutasították.

5.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (45) | További új, illetve megalapozott információ vagy érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (67)–(80) preambulumbekezdései megerősítést nyernek, a (67) és (75) preambulumbekezdéshez tett, fentiekben említett módosítások kivételével. |
| --- | --- |

(45)

További új, illetve megalapozott információ vagy érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (67)–(80) preambulumbekezdései megerősítést nyernek, a (67) és (75) preambulumbekezdéshez tett, fentiekben említett módosítások kivételével.

| (46) | A fentiekre való tekintettel megerősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, amely szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal között okozati összefüggés van. |
| --- | --- |

(46)

A fentiekre való tekintettel megerősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, amely szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal között okozati összefüggés van.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   A vizsgálati időszak utáni fejlemények

| (47) | Mind a közösségi gazdasági ágazat egyes termelőitől, mind az együttműködő exportáló termelőktől és felhasználóktól érkeztek olyan észrevételek, amelyek szerint figyelembe kell venni a VI utáni egyes fejleményeket. Ezen észrevételek különösen a „Koksz 80+” piaci árának jelentős emelkedésére vonatkoztak, a kínai behozatal árainak és a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak viszonylatában. |
| --- | --- |

(47)

Mind a közösségi gazdasági ágazat egyes termelőitől, mind az együttműködő exportáló termelőktől és felhasználóktól érkeztek olyan észrevételek, amelyek szerint figyelembe kell venni a VI utáni egyes fejleményeket. Ezen észrevételek különösen a „Koksz 80+” piaci árának jelentős emelkedésére vonatkoztak, a kínai behozatal árainak és a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak viszonylatában.

| (48) | Az említett érdekelt felek az importárak emelkedését főleg annak tulajdonították, hogy a kínai kormány nemrégiben az energiaigényes anyagok – beleértve a kokszot – kivitelének visszaszorítását célzó intézkedéseket vezetett be, például emelte az exportvámot, és megszigorította a kiviteli engedélyek kiadását. Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a szóban forgó intézkedések tartósnak tűnnek a kínai politika szerkezetében történt változásokat figyelembe véve, miközben a félnyers energiatermékeket – mint a „Koksz 80+” – a belföldi piac számára tartják fenn, helyileg előállított hozzáadott érték létrehozása céljából. A közösségi gazdasági ágazat termelői egyfelől azt is állították, hogy a jelenlegi magas árszint átmeneti, és csakis a KNK kormányától függ, hogy mikor változik újra. Ugyanez a felhasználó azt is állította, hogy a közösségi termelők nyereségessége jelenleg magas, az eladási árak vizsgálati időszak utáni jelentős növekedése miatt. E felhasználó szerint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai hosszú távon emelkedő tendenciát mutatnak, mivel a kőgyapotgyártás felhasználása jelentősen nőtt, az Unióban egyáltalán nem növekedett a termelési kapacitás, a kínai politikában történt drasztikus változások következtében pedig jelentősen csökkent a KNK kivitele. |
| --- | --- |

(48)

Az említett érdekelt felek az importárak emelkedését főleg annak tulajdonították, hogy a kínai kormány nemrégiben az energiaigényes anyagok – beleértve a kokszot – kivitelének visszaszorítását célzó intézkedéseket vezetett be, például emelte az exportvámot, és megszigorította a kiviteli engedélyek kiadását. Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a szóban forgó intézkedések tartósnak tűnnek a kínai politika szerkezetében történt változásokat figyelembe véve, miközben a félnyers energiatermékeket – mint a „Koksz 80+” – a belföldi piac számára tartják fenn, helyileg előállított hozzáadott érték létrehozása céljából. A közösségi gazdasági ágazat termelői egyfelől azt is állították, hogy a jelenlegi magas árszint átmeneti, és csakis a KNK kormányától függ, hogy mikor változik újra. Ugyanez a felhasználó azt is állította, hogy a közösségi termelők nyereségessége jelenleg magas, az eladási árak vizsgálati időszak utáni jelentős növekedése miatt. E felhasználó szerint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai hosszú távon emelkedő tendenciát mutatnak, mivel a kőgyapotgyártás felhasználása jelentősen nőtt, az Unióban egyáltalán nem növekedett a termelési kapacitás, a kínai politikában történt drasztikus változások következtében pedig jelentősen csökkent a KNK kivitele.

| (49) | Ha e felhasználó célzott is rá, hogy az állítólagosan tartós természetű i. korlátozott kínai kivitel és ii. a közösségi gazdasági ágazat állítólagos nagy nyereségessége cáfolja a dömpingellenes intézkedések elrendelésének indokoltságát, először is megjegyzendő, hogy igaz ugyan, hogy a kínai kormány az energiaigényes anyagok kivitelének visszaszorítására intézkedéseket vezetett be, de nem áll rendelkezésre információ olyan következtetés levonásához, hogy az említett intézkedések tartósak lennének. Ellenkezőleg, a korábbi – különösen a 2004. és 2005. évi – tapasztalatok azt mutatják, hogy a kivitelt befolyásoló politika meglehetősen gyorsan változhat. Másodsorban az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakot illetően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(49)

Ha e felhasználó célzott is rá, hogy az állítólagosan tartós természetű i. korlátozott kínai kivitel és ii. a közösségi gazdasági ágazat állítólagos nagy nyereségessége cáfolja a dömpingellenes intézkedések elrendelésének indokoltságát, először is megjegyzendő, hogy igaz ugyan, hogy a kínai kormány az energiaigényes anyagok kivitelének visszaszorítására intézkedéseket vezetett be, de nem áll rendelkezésre információ olyan következtetés levonásához, hogy az említett intézkedések tartósak lennének. Ellenkezőleg, a korábbi – különösen a 2004. és 2005. évi – tapasztalatok azt mutatják, hogy a kivitelt befolyásoló politika meglehetősen gyorsan változhat. Másodsorban az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakot illetően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint nem veszik figyelembe.

| (50) | Mindazonáltal az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdése rámutat a „Koksz 80+” kínai behozatalában megfigyelt jelentős áremelkedésre, amelyet figyelembe is vettek az intézkedési forma – vagyis egy minimum importár bevezetése – kiválasztásakor. Egyrészt közzétett piaci jelentések, másrészt az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára vonatkozó, a Bizottság rendelkezésére álló információk megerősítették, hogy az ideiglenes rendelet megjelenését követően is fennmarad az a tendencia, hogy az importárak meghaladják a káros szintet meghaladó mértéket. E körülmény tükröződik a javasolt végleges intézkedés – vagyis egy minimum importár – megválasztásában, mint azt a lenti (75) preambulumbekezdés is mutatja. |
| --- | --- |

(50)

Mindazonáltal az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdése rámutat a „Koksz 80+” kínai behozatalában megfigyelt jelentős áremelkedésre, amelyet figyelembe is vettek az intézkedési forma – vagyis egy minimum importár bevezetése – kiválasztásakor. Egyrészt közzétett piaci jelentések, másrészt az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a KNK-ból származó „Koksz 80+” behozatalára vonatkozó, a Bizottság rendelkezésére álló információk megerősítették, hogy az ideiglenes rendelet megjelenését követően is fennmarad az a tendencia, hogy az importárak meghaladják a káros szintet meghaladó mértéket. E körülmény tükröződik a javasolt végleges intézkedés – vagyis egy minimum importár – megválasztásában, mint azt a lenti (75) preambulumbekezdés is mutatja.

| (51) | A közösségi gazdasági ágazat egyes termelői azt állították, hogy a VI után megfigyelt magas importárszintek az ömlesztett árukra érvényes tengeri fuvardíjaknak is tulajdoníthatók, mely díjak a VI után jelentősen nőttek, megemelve az érintett termék CIF-árát. Érvelésük szerint mivel a minimum importárat a CIF-ár alapján állapítják meg, ez nem oldja meg a dömpingelt árakon történő behozatal problémáját, ugyanis az importárak akkor esnek egybe a minimum importárral, amikor magukban foglalják a tengeri fuvardíjat is. E tekintetben először is megjegyzendő, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a dömpingre vonatkozó, VI utáni információkat általában nem veszik figyelembe. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat említett termelői még azt is elmulasztották részletesen kifejteni, hogy véleményük szerint hogyan kellene figyelembe venni a tengeri fuvardíjak állítólagos emelkedését. |
| --- | --- |

(51)

A közösségi gazdasági ágazat egyes termelői azt állították, hogy a VI után megfigyelt magas importárszintek az ömlesztett árukra érvényes tengeri fuvardíjaknak is tulajdoníthatók, mely díjak a VI után jelentősen nőttek, megemelve az érintett termék CIF-árát. Érvelésük szerint mivel a minimum importárat a CIF-ár alapján állapítják meg, ez nem oldja meg a dömpingelt árakon történő behozatal problémáját, ugyanis az importárak akkor esnek egybe a minimum importárral, amikor magukban foglalják a tengeri fuvardíjat is. E tekintetben először is megjegyzendő, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a dömpingre vonatkozó, VI utáni információkat általában nem veszik figyelembe. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat említett termelői még azt is elmulasztották részletesen kifejteni, hogy véleményük szerint hogyan kellene figyelembe venni a tengeri fuvardíjak állítólagos emelkedését.

| (52) | A közösségi gazdasági ágazat szóban forgó termelői azt is állították, hogy a nyersanyag VI alatti költségén alapuló minimum importár nem szünteti meg megfelelőképpen a dömpingelt behozatal okozta kárt, mivel a tengeri fuvardíjak VI utáni jelentős emelkedése hatással lenne a fő nyersanyag, a kőszénkoksz költségére, amely nyersanyagot a közösségi gazdasági ágazat főleg a tengerentúlról szerez be. E tekintetben újra hangsúlyozandó, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a VI után beérkezett információkat általában nem veszik figyelembe. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat termelői nem számszerűsítették ugyan, hogy milyen hatással volt a tengeri fuvardíjak állítólagos emelkedése a közösségi gazdasági ágazat „Koksz 80+” termelési költségére, de bemutattak néhány közzétett, a tengeri fuvardíjakra vonatkozó piaci jelentést. Ezek azonban nem teszik lehetővé, hogy kellően részletes számításokat végezzenek a közösségi gazdasági ágazat egészére gyakorolt hatásról, különös tekintettel arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelői több különböző forrásból szerzik be nyersanyagukat, valamint arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyik fő termelőjét nem érinti a tengeri fuvardíjak emelkedése, mivel helyileg előállított nyersanyagot használ. Emiatt el kell utasítani a közösségi gazdasági ágazat termelőinek érvelését. |
| --- | --- |

(52)

A közösségi gazdasági ágazat szóban forgó termelői azt is állították, hogy a nyersanyag VI alatti költségén alapuló minimum importár nem szünteti meg megfelelőképpen a dömpingelt behozatal okozta kárt, mivel a tengeri fuvardíjak VI utáni jelentős emelkedése hatással lenne a fő nyersanyag, a kőszénkoksz költségére, amely nyersanyagot a közösségi gazdasági ágazat főleg a tengerentúlról szerez be. E tekintetben újra hangsúlyozandó, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a VI után beérkezett információkat általában nem veszik figyelembe. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat termelői nem számszerűsítették ugyan, hogy milyen hatással volt a tengeri fuvardíjak állítólagos emelkedése a közösségi gazdasági ágazat „Koksz 80+” termelési költségére, de bemutattak néhány közzétett, a tengeri fuvardíjakra vonatkozó piaci jelentést. Ezek azonban nem teszik lehetővé, hogy kellően részletes számításokat végezzenek a közösségi gazdasági ágazat egészére gyakorolt hatásról, különös tekintettel arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelői több különböző forrásból szerzik be nyersanyagukat, valamint arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyik fő termelőjét nem érinti a tengeri fuvardíjak emelkedése, mivel helyileg előállított nyersanyagot használ. Emiatt el kell utasítani a közösségi gazdasági ágazat termelőinek érvelését.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (53) | A (47)–(50) preambulumbekezdésben kifejtett, VI utáni fejleményekre vonatkozó észrevételeken kívül az egyik felhasználó azt is állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat intézkedések elrendeléséhez fűződő érdekének elemzése kizárólag a VI-re vonatkozó megállapításokon alapul, nem terjed ki a teljes kárvizsgálati időszakra. E tekintetben megjegyzendő, hogy annak elemzése, hogy a közösségi gazdasági ágazatra nézve milyen lehetséges következményekkel jár, ha elrendel vagy nem rendel el dömpingellenes intézkedéseket, arra a kárelemzésre támaszkodik, amelyet a Bizottság végzett a (28) és (29) preambulumbekezdésben említett kármutatók alakulásáról a teljes figyelembe vett időszakra vonatkozóan. Az állítást ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(53)

A (47)–(50) preambulumbekezdésben kifejtett, VI utáni fejleményekre vonatkozó észrevételeken kívül az egyik felhasználó azt is állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat intézkedések elrendeléséhez fűződő érdekének elemzése kizárólag a VI-re vonatkozó megállapításokon alapul, nem terjed ki a teljes kárvizsgálati időszakra. E tekintetben megjegyzendő, hogy annak elemzése, hogy a közösségi gazdasági ágazatra nézve milyen lehetséges következményekkel jár, ha elrendel vagy nem rendel el dömpingellenes intézkedéseket, arra a kárelemzésre támaszkodik, amelyet a Bizottság végzett a (28) és (29) preambulumbekezdésben említett kármutatók alakulásáról a teljes figyelembe vett időszakra vonatkozóan. Az állítást ezért elutasítják.

| (54) | E tekintetben új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(84) preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetés megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(54)

E tekintetben új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(84) preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetés megerősítést nyer.

3.   A független közösségi importőrök/kereskedők érdeke

| (55) | Az importőröktől/kereskedőktől érkező további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (85)–(87) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(55)

Az importőröktől/kereskedőktől érkező további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (85)–(87) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek.

4.   A felhasználók érdeke

a)   Kőgyapotgyártók

| (56) | E különleges tekintetben új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (89)–(91) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. Következésképpen megerősítést nyer az is, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttműködő kőgyapotgyártó termelési költségére, azt feltételezhetően maximum körülbelül 1 %-kal növelné, mint azt az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése említi. |
| --- | --- |

(56)

E különleges tekintetben új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában az ideiglenes rendelet (89)–(91) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. Következésképpen megerősítést nyer az is, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttműködő kőgyapotgyártó termelési költségére, azt feltételezhetően maximum körülbelül 1 %-kal növelné, mint azt az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése említi.

b)   Öntödék

| (57) | Az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság intenzívebben vizsgálta az intézkedéseknek a felhasználókra, különösen az öntödékre gyakorolt lehetséges hatását. E célból további információkat kértek a CAEF-től és a nemzeti öntödei szövetségektől. A kapott információk megerősítik a felhasználók kérdőívekre adott válaszain alapuló ideiglenes megállapítást – mint azt az ideiglenes rendelet (93) és (94) preambulumbekezdése említi –, miszerint a „Koksz 80+” viszonylag mérsékelt hatással van az öntödék teljes termelési költségeire. Bár a „Koksz 80+”-nak a felhasználók termelési költségeiből való részesedése a terméktől függ, megállapították, hogy a részesedés általában 2 és 5 % közötti. |
| --- | --- |

(57)

Az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság intenzívebben vizsgálta az intézkedéseknek a felhasználókra, különösen az öntödékre gyakorolt lehetséges hatását. E célból további információkat kértek a CAEF-től és a nemzeti öntödei szövetségektől. A kapott információk megerősítik a felhasználók kérdőívekre adott válaszain alapuló ideiglenes megállapítást – mint azt az ideiglenes rendelet (93) és (94) preambulumbekezdése említi –, miszerint a „Koksz 80+” viszonylag mérsékelt hatással van az öntödék teljes termelési költségeire. Bár a „Koksz 80+”-nak a felhasználók termelési költségeiből való részesedése a terméktől függ, megállapították, hogy a részesedés általában 2 és 5 % közötti.

| (58) | Megállapították, hogy az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében említett öntödék nyereségessége 2 és 6 % közötti. Ez összhangban van a CAEF által szolgáltatott információval – mely 93 öntöde 2006. évi nyereségességét vizsgáló tanulmányon alapul –, mely szerint az öntödeipar átlagos nyereségessége 4,4 % volt (az autóipar számára termelő öntödék esetében az átlagos különbözet 2,8 %, a gépipar számára termelők esetében 6,4 % volt). |
| --- | --- |

(58)

Megállapították, hogy az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében említett öntödék nyereségessége 2 és 6 % közötti. Ez összhangban van a CAEF által szolgáltatott információval – mely 93 öntöde 2006. évi nyereségességét vizsgáló tanulmányon alapul –, mely szerint az öntödeipar átlagos nyereségessége 4,4 % volt (az autóipar számára termelő öntödék esetében az átlagos különbözet 2,8 %, a gépipar számára termelők esetében 6,4 % volt).

| (59) | A fent említett kiegészítő információ azt az ideiglenes megállapítást is megerősítette, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az öntödék termelési költségére, azt feltételezhetően maximum 1 %-kal növelné. Megjegyzendő, hogy az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében említett elemzésben szereplő öntödék nagy része esetében ez az arány jóval 1 % alatt van. |
| --- | --- |

(59)

A fent említett kiegészítő információ azt az ideiglenes megállapítást is megerősítette, hogy az alákínálási küszöb szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az öntödék termelési költségére, azt feltételezhetően maximum 1 %-kal növelné. Megjegyzendő, hogy az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében említett elemzésben szereplő öntödék nagy része esetében ez az arány jóval 1 % alatt van.

| (60) | Egyes érdekelt felek azonban úgy érveltek, hogy tekintettel az európai öntödék alacsony átlagos haszonkulcsára, az érdekelt felek nem tudják fenntartani a „Koksz 80+” jelentős áremelkedését, mivel ezt alig tudják áthárítani a vevőikre. E tekintetben megállapítható, hogy nem zárható ki, hogy egyes öntödék nem lesznek képesek fenntartani a „Koksz 80+” jelenlegi árszintjét. A VI utáni áremelkedés azonban úgy tűnik, nem tulajdonítható a dömpingellenes intézkedéseknek, mivel egyrészt az ideiglenes rendelettel kivetett minimum importvám jóval a jelenlegi piaci árszint alatt van, másrészt az áremelkedés már az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően kezdődött. |
| --- | --- |

(60)

Egyes érdekelt felek azonban úgy érveltek, hogy tekintettel az európai öntödék alacsony átlagos haszonkulcsára, az érdekelt felek nem tudják fenntartani a „Koksz 80+” jelentős áremelkedését, mivel ezt alig tudják áthárítani a vevőikre. E tekintetben megállapítható, hogy nem zárható ki, hogy egyes öntödék nem lesznek képesek fenntartani a „Koksz 80+” jelenlegi árszintjét. A VI utáni áremelkedés azonban úgy tűnik, nem tulajdonítható a dömpingellenes intézkedéseknek, mivel egyrészt az ideiglenes rendelettel kivetett minimum importvám jóval a jelenlegi piaci árszint alatt van, másrészt az áremelkedés már az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően kezdődött.

c)   Az ellátás biztonsága

| (61) | Egyes felhasználók újból megerősítették a „Koksz 80+” tekintetében az ellátás biztonságára vonatkozó korábbi állításaikat, és azzal érveltek, hogy az intézkedések drasztikus hatással vannak az EK felhasználói iparára, melynek számára a „Koksz 80+” stratégiai jelentőségű nyersanyag. Ugyanakkor azonban azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése csupán kis mértékben – vagy egyáltalán nem – fog hatni a kínai exportra. Ezenkívül az ebben az esetben elfogadott dömpingellenes intézkedéseket olyan formában és szinten kell bevezetni, hogy védőhálóként működjenek a közösségi gazdasági ágazat számára, anélkül hogy mesterségesen torzítanák a piacot a felhasználói ipar rovására. A vizsgálat rámutatott, hogy az ellátás hiányosságának bármely kockázata – ha egyáltalán felmerül ilyen – a kínai belföldi kereslet lehetséges növekedésére, illetve az energiaigényes anyagok kivitelének visszaszorítását célzó jelenlegi kínai politikára vezethető vissza, nem pedig a dömpingellenes intézkedésekre. |
| --- | --- |

(61)

Egyes felhasználók újból megerősítették a „Koksz 80+” tekintetében az ellátás biztonságára vonatkozó korábbi állításaikat, és azzal érveltek, hogy az intézkedések drasztikus hatással vannak az EK felhasználói iparára, melynek számára a „Koksz 80+” stratégiai jelentőségű nyersanyag. Ugyanakkor azonban azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése csupán kis mértékben – vagy egyáltalán nem – fog hatni a kínai exportra. Ezenkívül az ebben az esetben elfogadott dömpingellenes intézkedéseket olyan formában és szinten kell bevezetni, hogy védőhálóként működjenek a közösségi gazdasági ágazat számára, anélkül hogy mesterségesen torzítanák a piacot a felhasználói ipar rovására. A vizsgálat rámutatott, hogy az ellátás hiányosságának bármely kockázata – ha egyáltalán felmerül ilyen – a kínai belföldi kereslet lehetséges növekedésére, illetve az energiaigényes anyagok kivitelének visszaszorítását célzó jelenlegi kínai politikára vezethető vissza, nem pedig a dömpingellenes intézkedésekre.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (62) | A közösségi felhasználók érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosította az ideiglenes következtetéseket. Még ha egyes esetekben a teher teljes mértékben a felhasználóra/importőrre hárul is, az utóbbit érintő kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetések. Egyéb észrevételek hiányában ezért a következtetések véglegesen megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(62)

A közösségi felhasználók érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosította az ideiglenes következtetéseket. Még ha egyes esetekben a teher teljes mértékben a felhasználóra/importőrre hárul is, az utóbbit érintő kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetések. Egyéb észrevételek hiányában ezért a következtetések véglegesen megerősítést nyernek.

H.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (63) | Az ideiglenes rendeletben a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításához ideiglenesen használt, adózás előtti haszonkulcs a közösségi gazdasági ágazat által 2003–2005 között elért átlagos haszonkulcson alapult, ami megfelelt a forgalom 15,3 %-ának. Ezt az adózás előtti haszonkulcsnak tekintették, amelyet egy ilyen jellegű ipar rendes versenyfeltételek között – vagyis dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen elérhet az adott ágazatban. |
| --- | --- |

(63)

Az ideiglenes rendeletben a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításához ideiglenesen használt, adózás előtti haszonkulcs a közösségi gazdasági ágazat által 2003–2005 között elért átlagos haszonkulcson alapult, ami megfelelt a forgalom 15,3 %-ának. Ezt az adózás előtti haszonkulcsnak tekintették, amelyet egy ilyen jellegű ipar rendes versenyfeltételek között – vagyis dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen elérhet az adott ágazatban.

| (64) | Több érdekelt fél is kifogásolta az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcs mértékét. Az egyik felhasználó azt állította, hogy a 15,3 %-os profitarány túlzottan magas, és azzal érvelt, hogy a közösségi gazdasági ágazat által 2004-ben és 2005-ben elért haszonszintek kivételesen magasak voltak akkor, amikor a kínai „Koksz 80+”-ból olyan hiány mutatkozott, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedéseket felfüggesztették. E felhasználó azt állította, hogy nem volt indokolt az előző vizsgálat során használtnál lényegesen magasabb haszonkulcsot alkalmazni. Megjegyzendő, hogy az előző vizsgálat döntő szakaszában 10,5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak. |
| --- | --- |

(64)

Több érdekelt fél is kifogásolta az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcs mértékét. Az egyik felhasználó azt állította, hogy a 15,3 %-os profitarány túlzottan magas, és azzal érvelt, hogy a közösségi gazdasági ágazat által 2004-ben és 2005-ben elért haszonszintek kivételesen magasak voltak akkor, amikor a kínai „Koksz 80+”-ból olyan hiány mutatkozott, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedéseket felfüggesztették. E felhasználó azt állította, hogy nem volt indokolt az előző vizsgálat során használtnál lényegesen magasabb haszonkulcsot alkalmazni. Megjegyzendő, hogy az előző vizsgálat döntő szakaszában 10,5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak.

| (65) | Az együttműködő kínai exportáló termelő ismételten azzal érvelt, hogy 2004-ben és 2005-ben a rendkívüli piaci feltételeknek köszönhetően elért magas haszon eltorzítja az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcsot. Ezen exportáló termelő azt állította, hogy a „Koksz 80+” árujellegű termék és hogy az 5 %-os haszonráta jobban összhangban lenne a korábban az árujellegű termékekre alkalmazott haszonkulcsokkal. |
| --- | --- |

(65)

Az együttműködő kínai exportáló termelő ismételten azzal érvelt, hogy 2004-ben és 2005-ben a rendkívüli piaci feltételeknek köszönhetően elért magas haszon eltorzítja az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcsot. Ezen exportáló termelő azt állította, hogy a „Koksz 80+” árujellegű termék és hogy az 5 %-os haszonráta jobban összhangban lenne a korábban az árujellegű termékekre alkalmazott haszonkulcsokkal.

| (66) | Másfelől a közösségi gazdasági ágazat egyes termelői azt állították, hogy a 15,3 %-os haszonkulcs nem alkalmas a kár megszüntetéséhez, mivel az említett termelők korábban – amikor nem volt a dömpingelt behozatal okozta árleszorítás – magasabb haszonszinteket értek el. Azt állították, hogy a 15,3 %-os haszonkulcs nem elegendő ahhoz, hogy a közösségi termelők elvégezhessék a szükséges beruházásokat a kötelező környezetvédelmi szabványoknak való megfeleléshez, valamint a bezárt termelőüzemek felújításához vagy újraindításához. Megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat ilyen jellegű modernizálása lehetővé tenné a közösségi termelők számára, hogy kielégítsék a „Koksz 80+” iránti megnövekedett keresletet. A szóban forgó közösségi termelők azonban nem adtak meg pontos számértéket arra vonatkozóan, hogy milyen mértékű haszonkulcsot tekintenének ésszerűnek. |
| --- | --- |

(66)

Másfelől a közösségi gazdasági ágazat egyes termelői azt állították, hogy a 15,3 %-os haszonkulcs nem alkalmas a kár megszüntetéséhez, mivel az említett termelők korábban – amikor nem volt a dömpingelt behozatal okozta árleszorítás – magasabb haszonszinteket értek el. Azt állították, hogy a 15,3 %-os haszonkulcs nem elegendő ahhoz, hogy a közösségi termelők elvégezhessék a szükséges beruházásokat a kötelező környezetvédelmi szabványoknak való megfeleléshez, valamint a bezárt termelőüzemek felújításához vagy újraindításához. Megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat ilyen jellegű modernizálása lehetővé tenné a közösségi termelők számára, hogy kielégítsék a „Koksz 80+” iránti megnövekedett keresletet. A szóban forgó közösségi termelők azonban nem adtak meg pontos számértéket arra vonatkozóan, hogy milyen mértékű haszonkulcsot tekintenének ésszerűnek.

| (67) | Először is a (25) preambulumbekezdésben szereplő, a nyereségességre vonatkozó, felülvizsgált megállapítások figyelembevételével megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében említett 15,3 % helyett a 2003–2005 között elért, súlyozott átlaggal számított nyereségesség valójában 13,1 % volt. |
| --- | --- |

(67)

Először is a (25) preambulumbekezdésben szereplő, a nyereségességre vonatkozó, felülvizsgált megállapítások figyelembevételével megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében említett 15,3 % helyett a 2003–2005 között elért, súlyozott átlaggal számított nyereségesség valójában 13,1 % volt.

| (68) | Másodszor a beérkezett észrevételek alapján újra megvizsgálták a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt módszert. Megállapították, hogy a viszonyítási alapként használt évek rendes körülmények között nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel 2004 a nyereségesség (15 %) szempontjából kivételesen eredményes év volt, tekintve hogy jelentős piaci hiány mutatkozott kínai „Koksz 80+”-ból. Ez a rendkívüli helyzet 2005-ben megismétlődött (16,2 %). Másfelől 2003-ban a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg még nem épült fel a korábbi dömpingből, így valamivel alacsonyabb (8,1 %-os) haszonkulcsot ért el. Valójában az előző vizsgálat során használt, 10,5 %-os elérendő haszonkulcs három egymást követő éven (1995–1997) alapult, a kínai import megnövekedett piaci térhódítását megelőzően. Emiatt úgy tűnik, megfelelőbb módon tükrözi az ilyen jellegű ipar által – dömpingelt behozatal nélküli helyzetben – elérhető nyereségességet. |
| --- | --- |

(68)

Másodszor a beérkezett észrevételek alapján újra megvizsgálták a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt módszert. Megállapították, hogy a viszonyítási alapként használt évek rendes körülmények között nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel 2004 a nyereségesség (15 %) szempontjából kivételesen eredményes év volt, tekintve hogy jelentős piaci hiány mutatkozott kínai „Koksz 80+”-ból. Ez a rendkívüli helyzet 2005-ben megismétlődött (16,2 %). Másfelől 2003-ban a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg még nem épült fel a korábbi dömpingből, így valamivel alacsonyabb (8,1 %-os) haszonkulcsot ért el. Valójában az előző vizsgálat során használt, 10,5 %-os elérendő haszonkulcs három egymást követő éven (1995–1997) alapult, a kínai import megnövekedett piaci térhódítását megelőzően. Emiatt úgy tűnik, megfelelőbb módon tükrözi az ilyen jellegű ipar által – dömpingelt behozatal nélküli helyzetben – elérhető nyereségességet.

| (69) | Egyes közösségi termelők azon igényét illetően, hogy kerüljön meghatározásra egy haszonkulcs, mely lehetővé teszi a beruházásokat, megjegyzendő, hogy nem lényeges az ilyen kritérium a kár megszüntetéséhez szükséges szint kijelöléséhez. Valójában a szóban forgó kár megszüntetését célzó irányár kiszámításához használt haszonkulcsnak arra a haszonkulcsra kell korlátozódnia, amelyet a közösségi gazdasági ágazat ésszerűen elvárhatna rendes versenyfeltételek között, vagyis dömpingelt behozatal nélküli helyzetben. |
| --- | --- |

(69)

Egyes közösségi termelők azon igényét illetően, hogy kerüljön meghatározásra egy haszonkulcs, mely lehetővé teszi a beruházásokat, megjegyzendő, hogy nem lényeges az ilyen kritérium a kár megszüntetéséhez szükséges szint kijelöléséhez. Valójában a szóban forgó kár megszüntetését célzó irányár kiszámításához használt haszonkulcsnak arra a haszonkulcsra kell korlátozódnia, amelyet a közösségi gazdasági ágazat ésszerűen elvárhatna rendes versenyfeltételek között, vagyis dömpingelt behozatal nélküli helyzetben.

| (70) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat reálisan 10,5 %-os, adózás előtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt behozatal, így a végleges megállapításokban ezt a haszonkulcsot alkalmazták. |
| --- | --- |

(70)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat reálisan 10,5 %-os, adózás előtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt behozatal, így a végleges megállapításokban ezt a haszonkulcsot alkalmazták.

| (71) | Az alákínálás (lásd a (20) és (21) preambulumbekezdést) kiszámításához kiigazított kínai importárakat a VI tekintetében összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát kiigazították annak érdekében, hogy tükrözze a most felülvizsgált (lásd a (70) preambulumbekezdést) haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF importérték százalékában kifejezve 25,8 %-ot tett ki, ami alacsonyabb a megállapított dömpingkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(71)

Az alákínálás (lásd a (20) és (21) preambulumbekezdést) kiszámításához kiigazított kínai importárakat a VI tekintetében összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát kiigazították annak érdekében, hogy tükrözze a most felülvizsgált (lásd a (70) preambulumbekezdést) haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF importérték százalékában kifejezve 25,8 %-ot tett ki, ami alacsonyabb a megállapított dömpingkülönbözetnél.

| (72) | Tekintve, hogy egyetlen exportáló termelő sem nyújtott be egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet, a kár megszüntetéséhez szükséges egységes, országos szintet állapítottak meg a KNK valamennyi exportőrére. |
| --- | --- |

(72)

Tekintve, hogy egyetlen exportáló termelő sem nyújtott be egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet, a kár megszüntetéséhez szükséges egységes, országos szintet állapítottak meg a KNK valamennyi exportőrére.

2.   Végleges intézkedések

| (73) | A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a megállapított dömping- vagy kárkülönbözetnek – attól függően, melyik alacsonyabb – megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ez esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni. |
| --- | --- |

(73)

A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a megállapított dömping- vagy kárkülönbözetnek – attól függően, melyik alacsonyabb – megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ez esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.

| (74) | A fentiek alapján a végleges vámnak 25,8 %-nak kell lennie. |
| --- | --- |

(74)

A fentiek alapján a végleges vámnak 25,8 %-nak kell lennie.

3.   Az intézkedések formája

| (75) | Az ideiglenes rendelet minimum importvám formájában dömpingellenes vámot vetett ki. Tekintettel arra, hogy egyrészt még érvényes az a megfontolás, amely szerint egy minimum importárat kell kiválasztani az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében említett intézkedés formájaként, másrészt hogy nem érkezett semmilyen kifogás e választás ellen, ezúton megerősítik a minimum importárat az intézkedés formájaként. |
| --- | --- |

(75)

Az ideiglenes rendelet minimum importvám formájában dömpingellenes vámot vetett ki. Tekintettel arra, hogy egyrészt még érvényes az a megfontolás, amely szerint egy minimum importárat kell kiválasztani az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében említett intézkedés formájaként, másrészt hogy nem érkezett semmilyen kifogás e választás ellen, ezúton megerősítik a minimum importárat az intézkedés formájaként.

| (76) | Mint az az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdéséből kitűnik, a Bizottság tovább elemezte a minimum importárra alkalmazandó indexálási rendszer megvalósíthatóságát. E célból a Bizottság különböző indexálási lehetőségeket vizsgált meg, különös tekintettel a kőszénkoksz – vagyis a „Koksz 80+” fő nyersanyaga – árának alakulására. A közösségi gazdasági ágazat egyes termelői is azt állították, hogy a minimum importárat a kőszénkoksz költségéhez kell kapcsolni. Megállapították azonban, hogy a „Koksz 80+” áringadozását nem magyarázza kellőképpen a kőszénkoksz vagy más fő költségtényező árának alakulása. Ezért az a döntés született, hogy nem indexálják a minimum importárat. |
| --- | --- |

(76)

Mint az az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdéséből kitűnik, a Bizottság tovább elemezte a minimum importárra alkalmazandó indexálási rendszer megvalósíthatóságát. E célból a Bizottság különböző indexálási lehetőségeket vizsgált meg, különös tekintettel a kőszénkoksz – vagyis a „Koksz 80+” fő nyersanyaga – árának alakulására. A közösségi gazdasági ágazat egyes termelői is azt állították, hogy a minimum importárat a kőszénkoksz költségéhez kell kapcsolni. Megállapították azonban, hogy a „Koksz 80+” áringadozását nem magyarázza kellőképpen a kőszénkoksz vagy más fő költségtényező árának alakulása. Ezért az a döntés született, hogy nem indexálják a minimum importárat.

| (77) | A minimum importár értéke a kárkülönbözetnek a VI alatt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításakor használt exportárakra történő alkalmazásából adódik. Az így kiszámított végleges minimum importár 197 EUR/tonna. |
| --- | --- |

(77)

A minimum importár értéke a kárkülönbözetnek a VI alatt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításakor használt exportárakra történő alkalmazásából adódik. Az így kiszámított végleges minimum importár 197 EUR/tonna.

4.   Végrehajtás

| (78) | Az intézkedések végrehajtására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)–(116) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(78)

Az intézkedések végrehajtására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)–(116) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

| (79) | Aggályok merültek fel azt illetően, hogy ezen intézkedések alkalmazhatók-e a koksz mérési módszere tekintetében egy kevert szállítmányban a „Koksz 80+” és a „Koksz 80–” arányának meghatározásához. A vizsgálat rámutatott, hogy a „Koksz 80+”-t importálók szigorú követelményeket írnak elő többek között a méretre és a nedvességtartalomra, továbbá hogy az importőr a szóban forgó kritériumoknak való megfelelés biztosítása céljából ellenőrző méréseknek veti alá a megvásárolt terméket annak Közösségbe érkezésekor. A koksz fő közösségi felhasználóit az ISO 9001:2000 vagy ezzel egyenértékű olyan minőségirányítási rendszerek alapján hitelesítik, amelyek minden rakomány esetében származási bizonyítványt és megfelelőségi igazolást írnak elő. A vámáru-nyilatkozatban szereplő adatok pontosságának ellenőrzése céljából a végrehajtó vámhatóságok kérhetik e megfelelőségi igazolások bemutatását, amelyek a méretre vonatkozó előírásoknak való megfelelést is megerősítik. |
| --- | --- |

(79)

Aggályok merültek fel azt illetően, hogy ezen intézkedések alkalmazhatók-e a koksz mérési módszere tekintetében egy kevert szállítmányban a „Koksz 80+” és a „Koksz 80–” arányának meghatározásához. A vizsgálat rámutatott, hogy a „Koksz 80+”-t importálók szigorú követelményeket írnak elő többek között a méretre és a nedvességtartalomra, továbbá hogy az importőr a szóban forgó kritériumoknak való megfelelés biztosítása céljából ellenőrző méréseknek veti alá a megvásárolt terméket annak Közösségbe érkezésekor. A koksz fő közösségi felhasználóit az ISO 9001:2000 vagy ezzel egyenértékű olyan minőségirányítási rendszerek alapján hitelesítik, amelyek minden rakomány esetében származási bizonyítványt és megfelelőségi igazolást írnak elő. A vámáru-nyilatkozatban szereplő adatok pontosságának ellenőrzése céljából a végrehajtó vámhatóságok kérhetik e megfelelőségi igazolások bemutatását, amelyek a méretre vonatkozó előírásoknak való megfelelést is megerősítik.

| (80) | A gazdasági ágazat által alkalmazatott két ISO-szabvány az ISO 728:1995 és az ISO 18238:2006, amelyek meghatározzák a mérési módszert és a lemérendő koksz mintavételi módszerét. Az, hogy az importáló gazdasági ágazat már alkalmazza e szabványokat, azt mutatja, hogy e szabványok alkalmazhatók, és emiatt relevánsak a szóban forgó intézkedések végrehajtása szempontjából. |
| --- | --- |

(80)

A gazdasági ágazat által alkalmazatott két ISO-szabvány az ISO 728:1995 és az ISO 18238:2006, amelyek meghatározzák a mérési módszert és a lemérendő koksz mintavételi módszerét. Az, hogy az importáló gazdasági ágazat már alkalmazza e szabványokat, azt mutatja, hogy e szabványok alkalmazhatók, és emiatt relevánsak a szóban forgó intézkedések végrehajtása szempontjából.

I.   AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

| (81) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a végleges vám alacsonyabb, mint az ideiglenes vám, a dömpingellenes vám végleges összegét meghaladó, ideiglenesen biztosított összegeket fel kell szabadítani, |
| --- | --- |

(81)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a végleges vám alacsonyabb, mint az ideiglenes vám, a dömpingellenes vám végleges összegét meghaladó, ideiglenesen biztosított összegeket fel kell szabadítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az ex 2704 00 19 KN-kód (TARIC-kód: 2704001910) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó maximális átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre. A darabok átmérőjét az ISO 728:1995 szabvány szerint kell megállapítani.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összege a tonnánkénti 197 EUR minimum importár és a nettó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbözet minden olyan esetben, amikor ez utóbbi alacsonyabb a minimum importárnál.

(3)   A dömpingellenes vámot kell alkalmazni arányosan a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra az olyan kevert szállítmányok esetében is, amelyek tartalmaznak mind a 80 mm-t meghaladó, mind ennél kisebb átmérőjű darabos kőszénkokszot is, kivéve ha megállapítást nyert, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyisége nem haladja meg a kevert szállítmány száraz nettó tömegének 20 %-át. A keverékben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyisége a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) 68–70. cikke szerint határozható meg. Az említett cikkek többek között kimondják, hogy a vámhatóság előírhatja, hogy a nyilatkozattevő más iratokat is mutasson be a vámáru-nyilatkozatban szereplő adatok pontosságának ellenőrzésére, valamint megvizsgálhatja az árukat, és mintát vehet elemzéshez vagy részletes vizsgálathoz. Amennyiben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségét mintavétel alapján állapítják meg, a mintákat az ISO 18238:2006 szabványnak megfelelően kell kiválasztani.

(4)   Amennyiben az áruk a szabad forgalomba bocsátást megelőzően károsodtak, és ezért a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) 145. cikke alapján a vámérték meghatározása céljából felosztják, a fent meghatározott minimum importárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár részarányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimum importár és a nettó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított csökkentett ár különbségével.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1071/2007/EK rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó maximális átmérőjű darabos kőszénkoksz (Koksz 80+) behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében véglegesen beszedik. A végleges vám összegén felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 313., 2006.12.20., 15. o.

2

(3)  HL L 244., 2007.9.19., 3. o.

3

(4)  Az adatok bizalmas kezelése miatt csak tartományok kerülnek feltüntetésre.

4

(5)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.

6

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/33

---

A TANÁCS 2008/240/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Tanács 2002 januárjában a 92/2002/EK rendelettel (2) a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára (vizes oldatban is) 7,81–16,84 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Ugyanez a rendelet az Észtországból, Litvániából, Bulgáriából és Romániából származó karbamidbehozatalra 6,18–21,43 EUR/tonna végleges dömpingellenes vámot vetett ki, amely 2004. május 1-jén, illetve 2007. január 1-jén, ezen országok Közösséghez történő csatlakozása napján, automatikusan hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2002 januárjában a 92/2002/EK rendelettel (2) a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára (vizes oldatban is) 7,81–16,84 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Ugyanez a rendelet az Észtországból, Litvániából, Bulgáriából és Romániából származó karbamidbehozatalra 6,18–21,43 EUR/tonna végleges dömpingellenes vámot vetett ki, amely 2004. május 1-jén, illetve 2007. január 1-jén, ezen országok Közösséghez történő csatlakozása napján, automatikusan hatályát vesztette.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | A Bizottság 2006 áprilisában értesítést tett közzé a meglévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről (3). Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében 2006. október 17-én a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelmet intéztek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006 áprilisában értesítést tett közzé a meglévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről (3). Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében 2006. október 17-én a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelmet intéztek.

| (3) | A kérelmet az Európai Műtrágyagyártók Szövetsége (European Fertiliser Manufactures Association, EFMA) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be azon gyártók nevében, amelyek a karbamid közösségi gyártásának jelentős hányadát – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmet az Európai Műtrágyagyártók Szövetsége (European Fertiliser Manufactures Association, EFMA) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be azon gyártók nevében, amelyek a karbamid közösségi gyártásának jelentős hányadát – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselik.

| (4) | A kérelmező azt állította, és állításának alátámasztására elegendő egyértelmű bizonyítékot is szolgáltatott, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó karbamid dömpingelt behozatala, illetve a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódása vagy megismétlődése valószínű lenne. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező azt állította, és állításának alátámasztására elegendő egyértelmű bizonyítékot is szolgáltatott, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó karbamid dömpingelt behozatala, illetve a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódása vagy megismétlődése valószínű lenne.

| (5) | Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján, a Bizottság megindította a felülvizsgálatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő értesítés (4) közzétételével. |
| --- | --- |

(5)

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján, a Bizottság megindította a felülvizsgálatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő értesítés (4) közzétételével.

3.   Más országokra vonatkozó vizsgálatok

| (6) | A Bizottság 2006 májusában a 901/2001/EK tanácsi rendelettel (5) megindította az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok felülvizsgálati eljárását (6) az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján. A Tanács e felülvizsgálat eredményeként a 907/2007/EK rendelettel (7) hatályon kívül helyezte az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett dömpingellenes vámokat. A vizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár nem fog folytatódni, és az az intézkedések hiányában sem fog ismételten bekövetkezni. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2006 májusában a 901/2001/EK tanácsi rendelettel (5) megindította az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok felülvizsgálati eljárását (6) az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján. A Tanács e felülvizsgálat eredményeként a 907/2007/EK rendelettel (7) hatályon kívül helyezte az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett dömpingellenes vámokat. A vizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár nem fog folytatódni, és az az intézkedések hiányában sem fog ismételten bekövetkezni.

4.   A jelenlegi vizsgálat

4.1.   Vizsgálati időszak

| (7) | A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.2.   A vizsgálat által érintett felek

| (8) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a közösségi gyártókat, Fehéroroszország, Horvátország, Líbia és Ukrajna exportáló gyártóit (a továbbiakban: az érintett exportőrök), az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és ismert érintett szövetségeiket, valamint az exportáló országok kormányainak képviselőit. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a közösségi gyártókat, Fehéroroszország, Horvátország, Líbia és Ukrajna exportáló gyártóit (a továbbiakban: az érintett exportőrök), az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és ismert érintett szövetségeiket, valamint az exportáló országok kormányainak képviselőit.

| (9) | A Bizottság kérdőíveket küldött a fent említett feleknek és azoknak, akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság kérdőíveket küldött a fent említett feleknek és azoknak, akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkeztek.

| (10) | A Bizottság a közvetlenül érdekelt feleknek arra is lehetőséget nyújtott, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a közvetlenül érdekelt feleknek arra is lehetőséget nyújtott, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (11) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(11)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (12) | Tekintettel a közösségi gyártók és a Közösségen belüli importőrök, valamint az ukrán exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikke szerint szükségesnek ítélték megvizsgálni, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fent felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján, hogy a vizsgálat megindításától számított tizenöt napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a közösségi gyártók és a Közösségen belüli importőrök, valamint az ukrán exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikke szerint szükségesnek ítélték megvizsgálni, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fent felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján, hogy a vizsgálat megindításától számított tizenöt napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (13) | A közösségi importőrök részéről igen csekély volt az együttműködés, mivel csak egy importőr jelezte együttműködési szándékát. Ezért úgy döntöttek, hogy az importőrök tekintetében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(13)

A közösségi importőrök részéről igen csekély volt az együttműködés, mivel csak egy importőr jelezte együttműködési szándékát. Ezért úgy döntöttek, hogy az importőrök tekintetében nincs szükség mintavételre.

| (14) | Tizenkét közösségi gyártó töltötte ki helyesen a mintavételi formanyomtatványt, és egyezett bele hivatalosan a vizsgálat során történő további együttműködésbe. E tizenkét vállalat közül négyet választottak ki a mintába: ezeket a közösségi gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és a karbamid Közösségben történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak találták. A mintában szereplő négy közösségi gyártó a felülvizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat össztermelésének körülbelül 60 %-át, míg a fenti tizenkét közösségi gyártó a közösségi termelés körülbelül 80 %-át tette ki. Ez a minta volt a Közösség karbamidtermelési és -értékesítési mennyiségének legnagyobb olyan reprezentatív mintája, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható volt. |
| --- | --- |

(14)

Tizenkét közösségi gyártó töltötte ki helyesen a mintavételi formanyomtatványt, és egyezett bele hivatalosan a vizsgálat során történő további együttműködésbe. E tizenkét vállalat közül négyet választottak ki a mintába: ezeket a közösségi gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és a karbamid Közösségben történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak találták. A mintában szereplő négy közösségi gyártó a felülvizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat össztermelésének körülbelül 60 %-át, míg a fenti tizenkét közösségi gyártó a közösségi termelés körülbelül 80 %-át tette ki. Ez a minta volt a Közösség karbamidtermelési és -értékesítési mennyiségének legnagyobb olyan reprezentatív mintája, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható volt.

| (15) | Négy ukrán exportáló gyártó töltötte ki megfelelően, a határidő lejárta előtt a mintavételi formanyomtatványt, és egyezett bele hivatalosan a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Ez a négy exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló teljes ukrán export majdnem 100 %-át bonyolította. Tekintettel az együttműködő ukrán vállalatok alacsony számára, úgy döntöttek, hogy nem alkalmaznak mintavételi eljárást, ehelyett minden vállalatot kérdőív kitöltésére kértek fel. |
| --- | --- |

(15)

Négy ukrán exportáló gyártó töltötte ki megfelelően, a határidő lejárta előtt a mintavételi formanyomtatványt, és egyezett bele hivatalosan a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Ez a négy exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló teljes ukrán export majdnem 100 %-át bonyolította. Tekintettel az együttműködő ukrán vállalatok alacsony számára, úgy döntöttek, hogy nem alkalmaznak mintavételi eljárást, ehelyett minden vállalatot kérdőív kitöltésére kértek fel.

| (16) | A kérdőívet négy közösségi gyártó, egy importőr, két felhasználó és négy ukrán, egy-egy fehéroroszországi, horvát és líbiai exportáló gyártó töltötte ki. Továbbá számos importőr, felhasználó és ezek szervezetei tettek észrevételeket a kérdőív kitöltése nélkül. |
| --- | --- |

(16)

A kérdőívet négy közösségi gyártó, egy importőr, két felhasználó és négy ukrán, egy-egy fehéroroszországi, horvát és líbiai exportáló gyártó töltötte ki. Továbbá számos importőr, felhasználó és ezek szervezetei tettek észrevételeket a kérdőív kitöltése nélkül.

| (17) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping és a károkozás folytatódásának valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:






  a) | A mintába felvett közösségi gyártók:







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Spanyolország, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping és a károkozás folytatódásának valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:

a)

A mintába felvett közösségi gyártók:

—

Fertiberia S.A., Madrid, Spanyolország,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Németország, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Németország,

| — | Yara Group (Yara Spa Ferrara, Olaszország és Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Hollandia), |
| --- | --- |

—

Yara Group (Yara Spa Ferrara, Olaszország és Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Hollandia),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Lengyelország; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Lengyelország;

| b) | Exportáló gyártók:







  — | Ukrajna:






  — | Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Exportáló gyártók:

—

Ukrajna:

—

Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka,

| — | Close Joint Stock Company Severodonetsk, Szeverodoneck, |
| --- | --- |

—

Close Joint Stock Company Severodonetsk, Szeverodoneck,

| — | Joint Stock Company Dnipro Azot, Dnyiprodzerszinszk, |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Dnipro Azot, Dnyiprodzerszinszk,

| — | Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cserkaszi |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cserkaszi

| — | Horvátország:






  — | Petrokemija D.D., Kutina; |
| --- | --- | --- |

—

Horvátország:

—

Petrokemija D.D., Kutina;

| c) | Közösségi importőrök:







  — | Dynea Austria GmbH, Krems, Ausztria; |
| --- | --- | --- |

c)

Közösségi importőrök:

—

Dynea Austria GmbH, Krems, Ausztria;

| d) | Közösségi felhasználók:







  — | Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Olaszország |
| --- | --- | --- |

d)

Közösségi felhasználók:

—

Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Olaszország

| — | Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spanyolország.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (18) | Az érintett termék azonos az eredeti vizsgálat során meghatározott termékkel, nevezetesen a jelenleg a 3102 10 10 és 3102 10 90 KN-kódok alá besorolható, Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamiddal (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termék azonos az eredeti vizsgálat során meghatározott termékkel, nevezetesen a jelenleg a 3102 10 10 és 3102 10 90 KN-kódok alá besorolható, Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamiddal (a továbbiakban: érintett termék).

| (19) | A karbamidot főként ammóniából állítják elő, amelyet földgázból nyernek. Folyékony vagy szilárd halmazállapotú lehet. A szilárd karbamid mezőgazdasági vagy ipari célokra használható. A mezőgazdaságban a karbamid talajon való szétterítéssel műtrágyaként vagy takarmány-adalékanyagként használható fel. Az iparban a karbamidot egyes ragasztók és műanyagok nyersanyagaként használják. A folyékony karbamid műtrágyaként és ipari célokra egyaránt hasznosítható. Noha a karbamid a fent említett különféle formákban létezhet, kémiai tulajdonságai alapvetően megegyeznek, ezért különféle formái e felülvizsgálat céljából egyetlen terméknek tekinthetők. |
| --- | --- |

(19)

A karbamidot főként ammóniából állítják elő, amelyet földgázból nyernek. Folyékony vagy szilárd halmazállapotú lehet. A szilárd karbamid mezőgazdasági vagy ipari célokra használható. A mezőgazdaságban a karbamid talajon való szétterítéssel műtrágyaként vagy takarmány-adalékanyagként használható fel. Az iparban a karbamidot egyes ragasztók és műanyagok nyersanyagaként használják. A folyékony karbamid műtrágyaként és ipari célokra egyaránt hasznosítható. Noha a karbamid a fent említett különféle formákban létezhet, kémiai tulajdonságai alapvetően megegyeznek, ezért különféle formái e felülvizsgálat céljából egyetlen terméknek tekinthetők.

2.   A hasonló termék

| (20) | E felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapításait, miszerint a fehéroroszországi, horvátországi, líbiai és ukrán exportáló gyártók által előállított és exportált termékek, az ezen országok belföldi piacain előállított és értékesített termékek, valamint a közösségi gyártók közösségi piacon előállított és értékesített termékei mind ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanazokra a célokra használják fel őket. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

E felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapításait, miszerint a fehéroroszországi, horvátországi, líbiai és ukrán exportáló gyártók által előállított és exportált termékek, az ezen országok belföldi piacain előállított és értékesített termékek, valamint a közösségi gyártók közösségi piacon előállított és értékesített termékei mind ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanazokra a célokra használják fel őket. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (21) | A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét illető következtetések alapján csak a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét érintő fő érveket fejtjük ki a továbbiakban. |
| --- | --- |

(21)

A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét illető következtetések alapján csak a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét érintő fő érveket fejtjük ki a továbbiakban.

1.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

1.1.   Általános elvek

| (22) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt történt-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezet. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt történt-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezet.

| (23) | A piacgazdasági státusszal rendelkező három exportáló ország – vagyis Horvátország, Líbia és Ukrajna – esetében rendes értéket állapítottak meg az alaprendelet 2. cikkének (1)–(3) bekezdése szerint. Fehéroroszország esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint állapították meg. |
| --- | --- |

(23)

A piacgazdasági státusszal rendelkező három exportáló ország – vagyis Horvátország, Líbia és Ukrajna – esetében rendes értéket állapítottak meg az alaprendelet 2. cikkének (1)–(3) bekezdése szerint. Fehéroroszország esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint állapították meg.

1.2.   Horvátország

| (24) | A dömpingkülönbözet meghatározása Horvátország egyetlen exportáló gyártója tekintetében a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (5), (11) és (12) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(24)

A dömpingkülönbözet meghatározása Horvátország egyetlen exportáló gyártója tekintetében a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (5), (11) és (12) bekezdése szerint.

| (25) | A felülvizsgálati időszak alatt Horvátország több mint 200 000 tonna karbamidot exportált a Közösségbe, amely a közösségi piac 2,3 %-ának felelt meg. A felülvizsgálati időszak vonatkozásában az egyetlen ismert és együttműködő exportáló gyártó továbbra is jelentősen dömpingelt árakon exportált a Közösségbe. A megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a 20 %-ot. |
| --- | --- |

(25)

A felülvizsgálati időszak alatt Horvátország több mint 200 000 tonna karbamidot exportált a Közösségbe, amely a közösségi piac 2,3 %-ának felelt meg. A felülvizsgálati időszak vonatkozásában az egyetlen ismert és együttműködő exportáló gyártó továbbra is jelentősen dömpingelt árakon exportált a Közösségbe. A megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a 20 %-ot.

| (26) | Főként abban kételkedtek, hogy a gázzal – amely a karbamid-előállítás legfőbb nyersanyaga – kapcsolatos költségeket az exportáló gyártó megfelelően feltüntette-e könyvelésében. Megállapításra került, hogy a gázt valóban különleges körülmények között termelték ki, melyeket főként az a tény határozott meg, hogy mind az exportáló gyártó, mind a gázszolgáltató a horvát állam többségi tulajdonában volt, és a gázárak rendkívül alacsonyak voltak. A horvátországi belföldi piachoz kapcsolódó torzítatlan gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint a gázárakat „más megfelelő adatok alapján, többek között más reprezentatív piacokról származó információk alapján” kell megállapítani. Mivel az érintett termék előállításához használt gáz nagyrészt orosz eredetű, a kiigazított árat az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus) exportra értékesített átlagárára lehetne alapozni (nettó szállítási költségekkel számítva, mivel Waidhaus az Európai Unióba irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja). Ez jelentősen megnövelné a dömpingkülönbözetet. Mivel a dömping ténye e kiigazítás nélkül is fennáll, valamint tekintettel a károkozás megismétlődésének valószínűségét illető következtetésekre, ez a kérdés nem részesült további figyelemben. |
| --- | --- |

(26)

Főként abban kételkedtek, hogy a gázzal – amely a karbamid-előállítás legfőbb nyersanyaga – kapcsolatos költségeket az exportáló gyártó megfelelően feltüntette-e könyvelésében. Megállapításra került, hogy a gázt valóban különleges körülmények között termelték ki, melyeket főként az a tény határozott meg, hogy mind az exportáló gyártó, mind a gázszolgáltató a horvát állam többségi tulajdonában volt, és a gázárak rendkívül alacsonyak voltak. A horvátországi belföldi piachoz kapcsolódó torzítatlan gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint a gázárakat „más megfelelő adatok alapján, többek között más reprezentatív piacokról származó információk alapján” kell megállapítani. Mivel az érintett termék előállításához használt gáz nagyrészt orosz eredetű, a kiigazított árat az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus) exportra értékesített átlagárára lehetne alapozni (nettó szállítási költségekkel számítva, mivel Waidhaus az Európai Unióba irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja). Ez jelentősen megnövelné a dömpingkülönbözetet. Mivel a dömping ténye e kiigazítás nélkül is fennáll, valamint tekintettel a károkozás megismétlődésének valószínűségét illető következtetésekre, ez a kérdés nem részesült további figyelemben.

1.3.   Fehéroroszország, Líbia és Ukrajna

| (27) | Mint ahogy az a (29), (38) és (45) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül, a másik három érintett exportáló országból származó export mennyisége olyan alacsony mértékű volt, hogy arra a következtetésre jutottak: a kapcsolódó exportárak nem lennének kellőképpen megbízhatóak ahhoz, hogy pusztán ezekből kiindulva a dömping folytatódására vonatkozó megállapítást lehessen tenni. |
| --- | --- |

(27)

Mint ahogy az a (29), (38) és (45) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül, a másik három érintett exportáló országból származó export mennyisége olyan alacsony mértékű volt, hogy arra a következtetésre jutottak: a kapcsolódó exportárak nem lennének kellőképpen megbízhatóak ahhoz, hogy pusztán ezekből kiindulva a dömping folytatódására vonatkozó megállapítást lehessen tenni.

2.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

2.1.   Fehéroroszország

| (28) | Mivel Fehéroroszország nem minősül piacgazdasági státusszal rendelkező országnak, a rendes értéket egy piacgazdasági státusszal rendelkező harmadik országbeli gyártótól kapott információk alapján határozták meg. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg mint megfelelő analóg országot, mivel az eredeti vizsgálat során is ezt az országot használták. E tekintetben egy érdekelt fél sem tett észrevételeket. A rendes érték meghatározása annak az USA-beli gyártónak a kitöltött kérdőíve alapján történt, aki már az eredeti vizsgálatban is együttműködött. |
| --- | --- |

(28)

Mivel Fehéroroszország nem minősül piacgazdasági státusszal rendelkező országnak, a rendes értéket egy piacgazdasági státusszal rendelkező harmadik országbeli gyártótól kapott információk alapján határozták meg. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg mint megfelelő analóg országot, mivel az eredeti vizsgálat során is ezt az országot használták. E tekintetben egy érdekelt fél sem tett észrevételeket. A rendes érték meghatározása annak az USA-beli gyártónak a kitöltött kérdőíve alapján történt, aki már az eredeti vizsgálatban is együttműködött.

| (29) | Az egyetlen ismert fehérorosz gyártó kitöltötte a kérdőívet. Fehéroroszország összesen mintegy 25 000 tonna karbamidot exportált, ami 0,3 %-os közösségi piaci részesedésnek felel meg. Erre az alacsony piaci részesedére való tekintettel a Fehéroroszország kapcsán készített elemzés a dömping megismétlődésének valószínűségére összpontosít. |
| --- | --- |

(29)

Az egyetlen ismert fehérorosz gyártó kitöltötte a kérdőívet. Fehéroroszország összesen mintegy 25 000 tonna karbamidot exportált, ami 0,3 %-os közösségi piaci részesedésnek felel meg. Erre az alacsony piaci részesedére való tekintettel a Fehéroroszország kapcsán készített elemzés a dömping megismétlődésének valószínűségére összpontosít.

| (30) | Fehéroroszország exportmagatartását valamennyi harmadik ország tekintetében elemezték. A világ összes régiójába irányuló export az analóg piacra megállapított rendes értéknél jóval alacsonyabb áron történt, ami azt mutatja, hogy az egyéb exportpiacok esetében alkalmazott árak dömpingeltek voltak. |
| --- | --- |

(30)

Fehéroroszország exportmagatartását valamennyi harmadik ország tekintetében elemezték. A világ összes régiójába irányuló export az analóg piacra megállapított rendes értéknél jóval alacsonyabb áron történt, ami azt mutatja, hogy az egyéb exportpiacok esetében alkalmazott árak dömpingeltek voltak.

| (31) | Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy Fehéroroszország exportárai dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel. |
| --- | --- |

(31)

Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy Fehéroroszország exportárai dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel.

| (32) | Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat kissé magasabbnak találták, mint az Európai Közösségbe irányuló exportok árait. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai. |
| --- | --- |

(32)

Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat kissé magasabbnak találták, mint az Európai Közösségbe irányuló exportok árait. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai.

| (33) | A fenti tények és megfontolások fényében vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(33)

A fenti tények és megfontolások fényében vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne.

2.2.   Horvátország

| (34) | Mint ahogy a (25) preambulumbekezdésben jeleztük, Horvátország Közösségbe irányuló exportjairól megállapították, hogy dömpingeltek voltak. Horvátország exportmagatartását valamennyi harmadik ország tekintetében elemezték. A világ összes régiójába irányuló export a rendes értéknél alacsonyabb áron történt, ami azt mutatja, hogy az árak még a fent említett kiigazítás hiányában is dömpingeltek voltak. |
| --- | --- |

(34)

Mint ahogy a (25) preambulumbekezdésben jeleztük, Horvátország Közösségbe irányuló exportjairól megállapították, hogy dömpingeltek voltak. Horvátország exportmagatartását valamennyi harmadik ország tekintetében elemezték. A világ összes régiójába irányuló export a rendes értéknél alacsonyabb áron történt, ami azt mutatja, hogy az árak még a fent említett kiigazítás hiányában is dömpingeltek voltak.

| (35) | Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy Horvátország exportárai dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel. |
| --- | --- |

(35)

Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy Horvátország exportárai dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel.

| (36) | Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat kissé magasabbnak találták, mint a Közösségbe irányuló exportok árait. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai. |
| --- | --- |

(36)

Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat kissé magasabbnak találták, mint a Közösségbe irányuló exportok árait. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai.

| (37) | Tehát vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(37)

Tehát vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne.

2.3.   Líbia

| (38) | Az egyetlen ismert exportáló gyártó nem teljesen kitöltött kérdőívet nyújtott be. Mivel néhány hiányzó információt nem közölt, adott esetben az alaprendelet 18. cikkéhez kellett folyamodni. A rendelkezésre álló információból kiderült, hogy Líbia a felülvizsgálati időszak alatt mintegy 70 000 tonna karbamidot exportált a Közösségbe, ami 0,8 %-os közösségi piaci részesedésnek felel meg. Erre az alacsony piaci részesedésére való tekintettel a Líbia kapcsán készített elemzés a dömping megismétlődésének valószínűségére összpontosít. A dömpingről és a dömping megismétlődésének valószínűségéről szóló elemzést a rendelkezésre álló információk alapján készítették. |
| --- | --- |

(38)

Az egyetlen ismert exportáló gyártó nem teljesen kitöltött kérdőívet nyújtott be. Mivel néhány hiányzó információt nem közölt, adott esetben az alaprendelet 18. cikkéhez kellett folyamodni. A rendelkezésre álló információból kiderült, hogy Líbia a felülvizsgálati időszak alatt mintegy 70 000 tonna karbamidot exportált a Közösségbe, ami 0,8 %-os közösségi piaci részesedésnek felel meg. Erre az alacsony piaci részesedésére való tekintettel a Líbia kapcsán készített elemzés a dömping megismétlődésének valószínűségére összpontosít. A dömpingről és a dömping megismétlődésének valószínűségéről szóló elemzést a rendelkezésre álló információk alapján készítették.

| (39) | A líbiai piacon történő reprezentatív belföldi értékesítések hiányában a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint – a származási országban felmerülő előállítási költségnek és az ehhez hozzászámított eladási, általános és adminisztratív költségeknek, valamint a nyereség ésszerű összegének az alapján állapították meg. A 8 %-os haszonkulcs ebben az esetben ésszerűnek tűnt. |
| --- | --- |

(39)

A líbiai piacon történő reprezentatív belföldi értékesítések hiányában a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint – a származási országban felmerülő előállítási költségnek és az ehhez hozzászámított eladási, általános és adminisztratív költségeknek, valamint a nyereség ésszerű összegének az alapján állapították meg. A 8 %-os haszonkulcs ebben az esetben ésszerűnek tűnt.

| (40) | Az együttműködő líbiai vállalat által benyújtott kérdőívből kiderült, hogy a vállalat fő tevékenysége az egyéb harmadik piacokra irányuló exportban állt. A felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 570 000 tonnát exportáltak harmadik országok piacaira, azaz több mint a közösségi piacra irányuló teljes export nyolcszorosát. Az ezekre az exportokra felszámított exportárak és a fenti módon megállapított rendes érték összehasonlítása jelentős szintű dömpingre mutatott rá. |
| --- | --- |

(40)

Az együttműködő líbiai vállalat által benyújtott kérdőívből kiderült, hogy a vállalat fő tevékenysége az egyéb harmadik piacokra irányuló exportban állt. A felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 570 000 tonnát exportáltak harmadik országok piacaira, azaz több mint a közösségi piacra irányuló teljes export nyolcszorosát. Az ezekre az exportokra felszámított exportárak és a fenti módon megállapított rendes érték összehasonlítása jelentős szintű dömpingre mutatott rá.

| (41) | Főként abban kételkedtek, hogy a gázzal – amely a karbamid-előállítás legfőbb nyersanyaga – kapcsolatos költségeket az exportáló gyártó megfelelően feltüntette-e könyvelésében. A rendelkezésre álló információk alapján megállapításra került, hogy a gázt különleges körülmények között termelték ki, melyeket főként az a tény határozott meg, hogy mind az exportáló gyártó, mind a gázszolgáltató a líbiai állam többségi tulajdonában volt, és a gázárak rendkívül alacsonyak voltak. Az árkiigazítás jelentősen megnövelné a dömpingkülönbözetet. Mivel a dömping ténye e kiigazítás nélkül is fennáll, valamint tekintettel a károkozás megismétlődésének valószínűségét illető következtetésekre, ennek az (egyébként jogos) kiigazításnak az alkalmazása nem tűnt szükségesnek. |
| --- | --- |

(41)

Főként abban kételkedtek, hogy a gázzal – amely a karbamid-előállítás legfőbb nyersanyaga – kapcsolatos költségeket az exportáló gyártó megfelelően feltüntette-e könyvelésében. A rendelkezésre álló információk alapján megállapításra került, hogy a gázt különleges körülmények között termelték ki, melyeket főként az a tény határozott meg, hogy mind az exportáló gyártó, mind a gázszolgáltató a líbiai állam többségi tulajdonában volt, és a gázárak rendkívül alacsonyak voltak. Az árkiigazítás jelentősen megnövelné a dömpingkülönbözetet. Mivel a dömping ténye e kiigazítás nélkül is fennáll, valamint tekintettel a károkozás megismétlődésének valószínűségét illető következtetésekre, ennek az (egyébként jogos) kiigazításnak az alkalmazása nem tűnt szükségesnek.

| (42) | Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy Líbia exportárai dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel. |
| --- | --- |

(42)

Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy Líbia exportárai dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel.

| (43) | Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat kissé magasabbnak találták, mint a Közösségbe irányuló exportok árait. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai. |
| --- | --- |

(43)

Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat kissé magasabbnak találták, mint a Közösségbe irányuló exportok árait. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai.

| (44) | A fentiek fényében vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(44)

A fentiek fényében vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne.

2.4.   Ukrajna

| (45) | Négy gyártó együttműködést tanúsított a vizsgálat során. A felülvizsgálati időszak alatt csak kettejük végzett exportértékesítést a Közösség számára. Ukrajna összesen csupán mintegy 20 000 tonna karbamidot exportált, ami 0,2 %-os közösségi piaci részesedésnek felel meg. Erre az alacsony piaci részesedére való tekintettel az Ukrajna kapcsán készített elemzés a dömping megismétlődésének valószínűségére összpontosít. |
| --- | --- |

(45)

Négy gyártó együttműködést tanúsított a vizsgálat során. A felülvizsgálati időszak alatt csak kettejük végzett exportértékesítést a Közösség számára. Ukrajna összesen csupán mintegy 20 000 tonna karbamidot exportált, ami 0,2 %-os közösségi piaci részesedésnek felel meg. Erre az alacsony piaci részesedére való tekintettel az Ukrajna kapcsán készített elemzés a dömping megismétlődésének valószínűségére összpontosít.

| (46) | Ami a gázzal kapcsolatos költségeket illeti, megállapították, hogy Ukrajna a karbamidgyártáshoz használt gázt túlnyomórészt Oroszországból importálja. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy Ukrajna olyan árakon importál földgázt Oroszországból, amelyek a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. A vizsgálat rámutatott, hogy az Oroszországból származó földgáz ára a Közösségbe történő exportja során megközelítőleg kétszer olyan magas volt, mint az ukrán belföldi piacon tapasztalható gázárak. Ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően a kérelmező gázköltségeit a más reprezentatív piacokról származó adatok alapján kiigazították. A kiigazított ár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult. Mivel Waidhaus az Európai Unióba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(46)

Ami a gázzal kapcsolatos költségeket illeti, megállapították, hogy Ukrajna a karbamidgyártáshoz használt gázt túlnyomórészt Oroszországból importálja. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy Ukrajna olyan árakon importál földgázt Oroszországból, amelyek a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. A vizsgálat rámutatott, hogy az Oroszországból származó földgáz ára a Közösségbe történő exportja során megközelítőleg kétszer olyan magas volt, mint az ukrán belföldi piacon tapasztalható gázárak. Ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően a kérelmező gázköltségeit a más reprezentatív piacokról származó adatok alapján kiigazították. A kiigazított ár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult. Mivel Waidhaus az Európai Unióba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.

| (47) | A kiigazítás három érintett vállalat esetében a költségek összegét el nem érő belföldi árakhoz vezetett, ezért az előállítási költség és egy 8 %-os ésszerű haszonkulcs együttesét használták rendes értékként. A negyedik vállalat esetében megfelelően kiigazított belföldi árakat használtak erre a célra. |
| --- | --- |

(47)

A kiigazítás három érintett vállalat esetében a költségek összegét el nem érő belföldi árakhoz vezetett, ezért az előállítási költség és egy 8 %-os ésszerű haszonkulcs együttesét használták rendes értékként. A negyedik vállalat esetében megfelelően kiigazított belföldi árakat használtak erre a célra.

| (48) | Ezt követően az ukrán exportáló gyártók exportmagatartását valamennyi harmadik ország tekintetében elemezték. A világ összes régiójába irányuló export az ily módon megállapított rendes értéknél következetesen és jóval alacsonyabb áron történt. |
| --- | --- |

(48)

Ezt követően az ukrán exportáló gyártók exportmagatartását valamennyi harmadik ország tekintetében elemezték. A világ összes régiójába irányuló export az ily módon megállapított rendes értéknél következetesen és jóval alacsonyabb áron történt.

| (49) | Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy az ukrán exportárak dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel. Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat a Közösségbe irányuló export áraival összehasonlítható szintűnek találták. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai. A fenti tények és megfontolások fényében vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(49)

Ezenkívül azt is megvizsgálták, hogy az ukrán exportárak dömpingeltnek minősülnének-e, ha a Közösségben jelenleg jellemző árszinteken lennének meghatározva. Az olyan alapvető termékeket, mint a karbamid, feltehetően valóban nem lehetne a jelenlegi piaci árak fölött értékesíteni. Ennek az elemzésnek az eredményei is jelentős dömpingkülönbözeteket tártak fel. Ugyanakkor a más exportpiacokra irányuló exportárakat a Közösségbe irányuló export áraival összehasonlítható szintűnek találták. Ezért megkérdőjelezhető, hogy a Közösség vonzóbb piacot jelentene az árak tekintetében, mint egyéb harmadik országok piacai. A fenti tények és megfontolások fényében vannak arra utaló jelek, hogy a dömping az intézkedések hiányában valószínűleg megismétlődne.

3.   Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

3.1.   Fehéroroszország

| (50) | A rendelkezésre álló információk szerint Fehéroroszországnak a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 150 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 225 000 tonnát tettek ki. |
| --- | --- |

(50)

A rendelkezésre álló információk szerint Fehéroroszországnak a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 150 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 225 000 tonnát tettek ki.

| (51) | Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az egyetlen fehéroroszországi exportőr jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkezik a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel elhelyezkedő országok számára. |
| --- | --- |

(51)

Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az egyetlen fehéroroszországi exportőr jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkezik a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel elhelyezkedő országok számára.

| (52) | Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiségek egy részét más harmadik országokba is exportálni fogják, mivel az ezeken a területeken várható árszintek olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz, vagy még meg is haladják azokat. A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy az export eléri a tartalékkapacitás teljes mennyiségét az intézkedések hatályvesztését követően, de valószínűleg túl fogja lépni a de minimis szinteket. |
| --- | --- |

(52)

Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiségek egy részét más harmadik országokba is exportálni fogják, mivel az ezeken a területeken várható árszintek olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz, vagy még meg is haladják azokat. A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy az export eléri a tartalékkapacitás teljes mennyiségét az intézkedések hatályvesztését követően, de valószínűleg túl fogja lépni a de minimis szinteket.

| (53) | Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítására ugyanezek az érvek vonatkoznak, melyek szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben az intézkedések hatályvesztését követően jelentős kiegészítő mennyiségeket exportálnának a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(53)

Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítására ugyanezek az érvek vonatkoznak, melyek szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben az intézkedések hatályvesztését követően jelentős kiegészítő mennyiségeket exportálnának a közösségi piacra.

3.2.   Horvátország

| (54) | A rendelkezésre álló információk szerint Horvátországnak a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 120 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 60 000 tonnát tettek ki. Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az egyetlen horvát exportőr jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkezik a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel elhelyezkedő országok számára. |
| --- | --- |

(54)

A rendelkezésre álló információk szerint Horvátországnak a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 120 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 60 000 tonnát tettek ki. Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az egyetlen horvát exportőr jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkezik a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel elhelyezkedő országok számára.

| (55) | A dömpingellenes intézkedések azonban nem gátolták Horvátországot abban, hogy jelentős mennyiségeket exportáljon a Közösségbe. Nincsenek arra utaló jelek, hogy ezek az intézkedések akadályt jelentettek volna abban, hogy további mennyiségeket exportáljon a Közösségbe. Mivel ez nem következett be, nem valószínű, hogy a Közösségbe irányuló jelentős kiegészítő exportokat eszközölnének e kapacitások aktiválása által. Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiségek egy részét más harmadik országoknak is exportálni lehetne, mivel az ezeken a területeken várható árszintek olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz, vagy valamennyire még meg is haladják azokat. |
| --- | --- |

(55)

A dömpingellenes intézkedések azonban nem gátolták Horvátországot abban, hogy jelentős mennyiségeket exportáljon a Közösségbe. Nincsenek arra utaló jelek, hogy ezek az intézkedések akadályt jelentettek volna abban, hogy további mennyiségeket exportáljon a Közösségbe. Mivel ez nem következett be, nem valószínű, hogy a Közösségbe irányuló jelentős kiegészítő exportokat eszközölnének e kapacitások aktiválása által. Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiségek egy részét más harmadik országoknak is exportálni lehetne, mivel az ezeken a területeken várható árszintek olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz, vagy valamennyire még meg is haladják azokat.

| (56) | A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy a horvát tartalékkapacitás jelentős részét a Közösségbe irányuló kiegészítő exportokra fogják fordítani, de tekintettel a jelenlegi exportszintekre, a Közösségbe irányuló exportmennyiségek várhatóan a de minimis szintek fölött maradnak. |
| --- | --- |

(56)

A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy a horvát tartalékkapacitás jelentős részét a Közösségbe irányuló kiegészítő exportokra fogják fordítani, de tekintettel a jelenlegi exportszintekre, a Közösségbe irányuló exportmennyiségek várhatóan a de minimis szintek fölött maradnak.

| (57) | Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítására ugyanezek az érvek vonatkoznak, melyek szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben az intézkedések hatályvesztését követően jelentős kiegészítő mennyiségeket exportálnának a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(57)

Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítására ugyanezek az érvek vonatkoznak, melyek szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben az intézkedések hatályvesztését követően jelentős kiegészítő mennyiségeket exportálnának a közösségi piacra.

3.3.   Líbia

| (58) | A rendelkezésre álló információk szerint Líbiának a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 140 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 570 000 tonnát tettek ki. Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az egyetlen líbiai exportőr jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkezik a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel fekvő országok számára. |
| --- | --- |

(58)

A rendelkezésre álló információk szerint Líbiának a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 140 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 570 000 tonnát tettek ki. Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az egyetlen líbiai exportőr jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkezik a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel fekvő országok számára.

| (59) | Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiség egy részét más harmadik országokba is exportálni fogják, mivel az ezeken a területeken várható árak olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz, vagy még meg is haladják azokat. A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy az export eléri a tartalékkapacitás teljes mennyiségét az intézkedések hatályvesztését követően, de valószínűleg túl fogja lépni a de minimis szinteket. |
| --- | --- |

(59)

Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiség egy részét más harmadik országokba is exportálni fogják, mivel az ezeken a területeken várható árak olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz, vagy még meg is haladják azokat. A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy az export eléri a tartalékkapacitás teljes mennyiségét az intézkedések hatályvesztését követően, de valószínűleg túl fogja lépni a de minimis szinteket.

| (60) | Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítására ugyanezek az érvek vonatkoznak, melyek szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben az intézkedések hatályvesztését követően jelentős kiegészítő mennyiségeket exportálnának a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(60)

Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítására ugyanezek az érvek vonatkoznak, melyek szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben az intézkedések hatályvesztését követően jelentős kiegészítő mennyiségeket exportálnának a közösségi piacra.

3.4.   Ukrajna

| (61) | A rendelkezésre álló információk szerint Ukrajnának a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 375 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 3 500 000 tonnát tettek ki. Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az ukrán exportőrök jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkeznek a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel elhelyezkedő országok számára. Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiség egy részét más harmadik országoknak is exportálni fogják, mivel az ezeken a területeken várható árak olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz. A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy az export eléri a tartalékkapacitás teljes mennyiségét az intézkedések hatályvesztését követően, de valószínűleg túl fogja lépni a de minimis szinteket. |
| --- | --- |

(61)

A rendelkezésre álló információk szerint Ukrajnának a felülvizsgálati időszak alatt legfeljebb körülbelül 375 000 tonnányi tartalékkapacitása volt. Ezenkívül az egyéb harmadik országokba irányuló exportok mintegy 3 500 000 tonnát tettek ki. Nem kizárt, hogy a tartalékkapacitás egy részét a Közösségbe irányítják az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az ukrán exportőrök jól fejlett értékesítési csatornákkal rendelkeznek a Közösségben, a közösségi piac mérete pedig általában vonzó, különösen a földrajzilag közel elhelyezkedő országok számára. Azonban nem lehet kizárni, hogy e mennyiség egy részét más harmadik országoknak is exportálni fogják, mivel az ezeken a területeken várható árak olyan gyártelepi árakat adnak, amelyek hasonlóak a Közösségbe irányuló export során elérhető árakhoz. A mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelésére irányuló jelenlegi törekvések fényében ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a világ más tájain növekedni fog a karbamidfelhasználás. Összességében nem várható, hogy az export eléri a tartalékkapacitás teljes mennyiségét az intézkedések hatályvesztését követően, de valószínűleg túl fogja lépni a de minimis szinteket.

| (62) | Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítását illetően a kérelmezők azzal érveltek, hogy más régiók (különösen a Közel-Kelet) várhatóan növekvő kapacitása főként Ázsiában, de Afrikában és Dél-Amerikában is 3 000 000 tonnát meghaladó nagyságrendben kiszorítaná az ukrán exportokat, amelyeket a Közösségbe irányítanának át. A rendelkezésre álló információk alapján azonban nem lehet azt a következtetést levonni, hogy ilyen átirányításra kerülne sor, többek között azért, mert a globális felhasználás növekedése igenis elnyelné ezeket a kiegészítő mennyiségeket, ha azok kijutnának a piacra. Ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a kapacitásnövekedések hosszabb idő alatt mennének végbe, mint ahogy azt a kérelmező állította. Összességében nem lehet megerősíteni, hogy az intézkedések hatályvesztését követően a közeljövőben jelentős kiegészítő mennyiségeket irányítanának át a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(62)

Az exportok harmadik országokból a Közösségbe történő esetleges átirányítását illetően a kérelmezők azzal érveltek, hogy más régiók (különösen a Közel-Kelet) várhatóan növekvő kapacitása főként Ázsiában, de Afrikában és Dél-Amerikában is 3 000 000 tonnát meghaladó nagyságrendben kiszorítaná az ukrán exportokat, amelyeket a Közösségbe irányítanának át. A rendelkezésre álló információk alapján azonban nem lehet azt a következtetést levonni, hogy ilyen átirányításra kerülne sor, többek között azért, mert a globális felhasználás növekedése igenis elnyelné ezeket a kiegészítő mennyiségeket, ha azok kijutnának a piacra. Ráadásul azt sem lehet kizárni, hogy a kapacitásnövekedések hosszabb idő alatt mennének végbe, mint ahogy azt a kérelmező állította. Összességében nem lehet megerősíteni, hogy az intézkedések hatályvesztését követően a közeljövőben jelentős kiegészítő mennyiségeket irányítanának át a közösségi piacra.

4.   Következtetések a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (63) | A fent említett elemzés alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy nem valószínű, hogy Horvátország továbbra is jelentős karbamidmennyiségeket dömpingelne, mint ahogy az sem, hogy a másik három érintett ország esetében megismétlődne a dömping az intézkedések hatályvesztését követően. |
| --- | --- |

(63)

A fent említett elemzés alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy nem valószínű, hogy Horvátország továbbra is jelentős karbamidmennyiségeket dömpingelne, mint ahogy az sem, hogy a másik három érintett ország esetében megismétlődne a dömping az intézkedések hatályvesztését követően.

D.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

1.   A közösségi gyártás meghatározása

| (64) | A Közösségen belül a hasonló terméket 16 gyártó állítja elő: ezek termelése becslések szerint az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést alkotja. Ezek közül nyolc gyártó az EU 2004. májusi kibővítése után vált közösségi gyártóvá. |
| --- | --- |

(64)

A Közösségen belül a hasonló terméket 16 gyártó állítja elő: ezek termelése becslések szerint az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést alkotja. Ezek közül nyolc gyártó az EU 2004. májusi kibővítése után vált közösségi gyártóvá.

| (65) | A 16 közösségi gyártó közül 12 egyezett bele, hogy együttműködik a vizsgálat során, három pedig a mintavétel céljából ugyan megküldte a kért információkat, de további együttműködést nem ajánlott fel. Egyetlen közösségi gyártó sem ellenezte a felülvizsgálat iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(65)

A 16 közösségi gyártó közül 12 egyezett bele, hogy együttműködik a vizsgálat során, három pedig a mintavétel céljából ugyan megküldte a kért információkat, de további együttműködést nem ajánlott fel. Egyetlen közösségi gyártó sem ellenezte a felülvizsgálat iránti kérelmet.

| (66) | Ennek megfelelően a 12 együttműködő gyártó a következő:






  — | Achema AB (Litvánia), |
| --- | --- | --- |

(66)

Ennek megfelelően a 12 együttműködő gyártó a következő:

—

Achema AB (Litvánia),

| — | Adubos de Portugal (Portugália), |
| --- | --- |

—

Adubos de Portugal (Portugália),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Ausztria), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Ausztria),

| — | Duslo a.s. (Szlovákia), |
| --- | --- |

—

Duslo a.s. (Szlovákia),

| — | Fertiberia S.A. (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Spanyolország),

| — | AS Nitrofert (Észtország), |
| --- | --- |

—

AS Nitrofert (Észtország),

| — | Nitrogénművek Zrt. (Magyarország), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt. (Magyarország),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Németország),

| — | Yara Group (a következő vállalatok konszolidációja: Yara France S.A. (Franciaország), Yara Italia S.p.A. (Olaszország), Yara Brunsbuttel GmbH (Németország) és Yara Sluiskil BV (Hollandia), |
| --- | --- |

—

Yara Group (a következő vállalatok konszolidációja: Yara France S.A. (Franciaország), Yara Italia S.p.A. (Olaszország), Yara Brunsbuttel GmbH (Németország) és Yara Sluiskil BV (Hollandia),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy (Lengyelország), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy (Lengyelország),

| — | ZAK S.A. (Lengyelország), |
| --- | --- |

—

ZAK S.A. (Lengyelország),

| — | BASF AG (Németország). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Németország).

| (67) | Mivel a felülvizsgálati időszak során ez a 12 vállalat tette ki a teljes közösségi termelés körülbelül 80 %-át, úgy tekinthető, hogy ők felelősek a hasonló termék teljes közösségi gyártásának jelentős részéért. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként történik rájuk hivatkozás. A négy együtt nem működő közösségi gyártó megnevezése a továbbiakban: egyéb közösségi gyártók. |
| --- | --- |

(67)

Mivel a felülvizsgálati időszak során ez a 12 vállalat tette ki a teljes közösségi termelés körülbelül 80 %-át, úgy tekinthető, hogy ők felelősek a hasonló termék teljes közösségi gyártásának jelentős részéért. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként történik rájuk hivatkozás. A négy együtt nem működő közösségi gyártó megnevezése a továbbiakban: egyéb közösségi gyártók.

| (68) | A fentiekben jelzettek szerint a mintavétel céljára négy vállalat került kiválasztásra. Valamennyi kiválasztott közösségi gyártó együttműködést tanúsított, és a határidőkön belül elküldte a kitöltött kérdőívet. A fennmaradó nyolc együttműködő gyártó is rendben benyújtott bizonyos, a kárelemzéshez szükséges általános adatokat. |
| --- | --- |

(68)

A fentiekben jelzettek szerint a mintavétel céljára négy vállalat került kiválasztásra. Valamennyi kiválasztott közösségi gyártó együttműködést tanúsított, és a határidőkön belül elküldte a kitöltött kérdőívet. A fennmaradó nyolc együttműködő gyártó is rendben benyújtott bizonyos, a kárelemzéshez szükséges általános adatokat.

E.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

1.   Felhasználás a közösségi piacon

| (69) | A feltételezett közösségi felhasználást a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő értékesítéseinek mennyisége, az egyéb közösségi gyártók közösségi piacon történő értékesítéseinek mennyisége és az EU teljes importjára vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg. Mivel 2004-ben az EU-t kibővítették, az elemzés egyértelműsége és egységessége érdekében a felhasználást az EU-25 piaca alapján állapították meg a figyelembe vett időszak egészére. Mivel a vizsgálatot Bulgária és Románia uniós csatlakozása előtt indították meg, az elemzés az EU-25 helyzetére korlátozódik. |
| --- | --- |

(69)

A feltételezett közösségi felhasználást a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő értékesítéseinek mennyisége, az egyéb közösségi gyártók közösségi piacon történő értékesítéseinek mennyisége és az EU teljes importjára vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg. Mivel 2004-ben az EU-t kibővítették, az elemzés egyértelműsége és egységessége érdekében a felhasználást az EU-25 piaca alapján állapították meg a figyelembe vett időszak egészére. Mivel a vizsgálatot Bulgária és Románia uniós csatlakozása előtt indították meg, az elemzés az EU-25 helyzetére korlátozódik.

| (70) | A közösségi felhasználás 2002 és 2003 között 3 %-kal nőtt és a felülvizsgálati időszak alatt ez a szint nem változott. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes közösségi felhasználás (tonna) | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

(70)

A közösségi felhasználás 2002 és 2003 között 3 %-kal nőtt és a felülvizsgálati időszak alatt ez a szint nem változott.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Teljes közösségi felhasználás (tonna)

8 650 000

8 945 000

8 955 000

8 875 000

8 950 000

Index (2002 = 100)

100

103

104

103

103

2.   Import az érintett országokból

2.1.   Volumen, piaci részesedés és importárak

| (71) | Fehéroroszország, Horvátország, Líbia és Ukrajna esetében az importvolumenek, a piaci részesedés és az átlagárak az alábbiak szerint alakultak. Az adatok az Eurostat statisztikáin alapulnak. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fehéroroszország – importvolumen (tonna) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |
| Piaci részesedés | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Importárak
  (EUR/tonna) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |
| Ukrajna – importvolumen (tonna) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |
| Piaci részesedés | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Importárak
  (EUR/tonna) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |
| Horvátország – importvolumen (tonna) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |
| Piaci részesedés | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |
| Importárak
  (EUR/tonna) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |
| Líbia – importvolumen (tonna) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |
| Piaci részesedés | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |
| Importárak
  (EUR/tonna) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(71)

Fehéroroszország, Horvátország, Líbia és Ukrajna esetében az importvolumenek, a piaci részesedés és az átlagárak az alábbiak szerint alakultak. Az adatok az Eurostat statisztikáin alapulnak.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Fehéroroszország – importvolumen (tonna)

134 931

167 981

62 546

62 044

25 193

Piaci részesedés

1,6 %

1,9 %

0,7 %

0,7 %

0,3 %

Importárak

(EUR/tonna)

107,5

126,6

148,5

165,7

190,5

Index (2002 = 100)

100

118

138

154

177

Ukrajna – importvolumen (tonna)

44 945

36 304

77 270

84 338

52 553

Piaci részesedés

0,5 %

0,4 %

0,8 %

0,9 %

0,5 %

Importárak

(EUR/tonna)

117,4

134,5

139,6

192,7

194,0

Index (2002 = 100)

100

115

119

164

165

Horvátország – importvolumen (tonna)

126 400

179 325

205 921

187 765

208 050

Piaci részesedés

1,5 %

2,0 %

2,3 %

2,1 %

2,3 %

Importárak

(EUR/tonna)

125,1

135,0

145,0

171,7

185,0

Index (2002 = 100)

100

108

116

137

148

Líbia – importvolumen (tonna)

142 644

227 793

153 390

124 515

73 361

Piaci részesedés

1,6 %

2,5 %

1,7 %

1,4 %

0,8 %

Importárak

(EUR/tonna)

114,1

134,9

147,2

193,8

201,6

Index (2002 = 100)

100

118

129

170

177

| (72) | Fehéroroszország tekintetében az import 2002 és 2003 között némi növekedést mutatott, majd a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent (összesen 81 %-kal az egész időszak alatt). Piaci részesedése szintén enyhén nőtt 2002 és 2003 között, majd folyamatosan esett, és a felülvizsgálati időszak idejére 0,3 %-ra csökkent. A volumenek 2004-től kezdve de minimis szinten voltak. Az árak a figyelembe vett időszakban 107 EUR/tonnáról 190 EUR/tonnára emelkedtek. |
| --- | --- |

(72)

Fehéroroszország tekintetében az import 2002 és 2003 között némi növekedést mutatott, majd a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent (összesen 81 %-kal az egész időszak alatt). Piaci részesedése szintén enyhén nőtt 2002 és 2003 között, majd folyamatosan esett, és a felülvizsgálati időszak idejére 0,3 %-ra csökkent. A volumenek 2004-től kezdve de minimis szinten voltak. Az árak a figyelembe vett időszakban 107 EUR/tonnáról 190 EUR/tonnára emelkedtek.

| (73) | Ukrajna esetében az importszintek végig a de minimis küszöb alatt maradtak, míg az importárak 2002 és a felülvizsgálati időszak között 65 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(73)

Ukrajna esetében az importszintek végig a de minimis küszöb alatt maradtak, míg az importárak 2002 és a felülvizsgálati időszak között 65 %-kal nőttek.

| (74) | A horvát importok 2 %-os piaci részesedés mellett meglehetősen stabilnak mutatkoztak a figyelembe vett időszakban, az importárak viszont 48 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(74)

A horvát importok 2 %-os piaci részesedés mellett meglehetősen stabilnak mutatkoztak a figyelembe vett időszakban, az importárak viszont 48 %-kal nőttek.

| (75) | A Líbiából származó import 2003-ban nőtt, de aztán a felülvizsgálati időszak végéig folyamatosan esett. Az egész időszak alatt az import 49 %-os csökkenést mutatott, piaci részesedése pedig a 2002-es 1,6 %-ról a felülvizsgálati időszak idejére 0,8 %-ra esett vissza. Csakúgy mint a többi érintett ország esetében is, a líbiai importárak 2002 és a felülvizsgálati időszak között 77 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(75)

A Líbiából származó import 2003-ban nőtt, de aztán a felülvizsgálati időszak végéig folyamatosan esett. Az egész időszak alatt az import 49 %-os csökkenést mutatott, piaci részesedése pedig a 2002-es 1,6 %-ról a felülvizsgálati időszak idejére 0,8 %-ra esett vissza. Csakúgy mint a többi érintett ország esetében is, a líbiai importárak 2002 és a felülvizsgálati időszak között 77 %-kal növekedtek.

| (76) | A négy ország árainak alakulása arányában vagy meghaladja a közösségi gazdasági ágazatban tapasztalható eladásiár-növekedést, vagy ahhoz fogható. |
| --- | --- |

(76)

A négy ország árainak alakulása arányában vagy meghaladja a közösségi gazdasági ágazatban tapasztalható eladásiár-növekedést, vagy ahhoz fogható.

| (77) | A felülvizsgálati időszak ár-alákínálási szintjének kiszámítása céljából a közösségi gazdasági ágazat független fogyasztóinak felszámított gyártelepi árait összehasonlították Horvátország egyetlen együttműködő exportáló gyártójának CIF közösségi határparitáson számított importárával, amelyet a kirakodási ár figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Az összehasonlítás kimutatta, hogy az import 4,7 %-kal alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak. Ezek az árak azonban hasonlóak voltak a közösségi gazdasági ágazat esetében megállapított, kárt nem okozó árhoz. |
| --- | --- |

(77)

A felülvizsgálati időszak ár-alákínálási szintjének kiszámítása céljából a közösségi gazdasági ágazat független fogyasztóinak felszámított gyártelepi árait összehasonlították Horvátország egyetlen együttműködő exportáló gyártójának CIF közösségi határparitáson számított importárával, amelyet a kirakodási ár figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Az összehasonlítás kimutatta, hogy az import 4,7 %-kal alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak. Ezek az árak azonban hasonlóak voltak a közösségi gazdasági ágazat esetében megállapított, kárt nem okozó árhoz.

| (78) | Mivel a négy ország közül háromnak a piaci részesedése (egyénileg vagy együttesen) a de minimis szint alatt maradt, úgy tekintették, hogy a Közösségbe irányuló exportjaik nem okoztak kárt, és ezért az alákínálási különbözet vizsgálata nem releváns a károkozás folytatásának elemzése szempontjából. |
| --- | --- |

(78)

Mivel a négy ország közül háromnak a piaci részesedése (egyénileg vagy együttesen) a de minimis szint alatt maradt, úgy tekintették, hogy a Közösségbe irányuló exportjaik nem okoztak kárt, és ezért az alákínálási különbözet vizsgálata nem releváns a károkozás folytatásának elemzése szempontjából.

3.   Import egyéb országokból

| (79) | A figyelembe vett időszakban a más harmadik országokból származó import mennyiségét a lenti táblázat tartalmazza. Az alábbi mennyiségek és ártendenciák szintén az Eurostat adatain alapulnak. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból származó import volumene (tonna) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |
| Piaci részesedés | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |
| Orosz importárak (EUR/tonna) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |
| Az Egyiptomból származó import volumene (tonna) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |
| Piaci részesedés | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |
| Az Egyiptomból származó import árai (EUR/tonna) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |
| A Romániából származó import volumene (tonna) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |
| Piaci részesedés | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |
| Román importárak (EUR/tonna) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |
| Az összes egyéb országból származó import volumene (tonna) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |
| Piaci részesedés | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Az összes egyéb országból származó import árai (EUR/tonna) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |
| Az összes harmadik ország piaci részesedése | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

(79)

A figyelembe vett időszakban a más harmadik országokból származó import mennyiségét a lenti táblázat tartalmazza. Az alábbi mennyiségek és ártendenciák szintén az Eurostat adatain alapulnak.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Az Oroszországból származó import volumene (tonna)

1 360 025

1 429 543

1 783 742

1 404 863

1 488 367

Piaci részesedés

15,7 %

16,0 %

19,9 %

15,8 %

16,6 %

Orosz importárak (EUR/tonna)

119

133

154

180

196

Az Egyiptomból származó import volumene (tonna)

579 830

629 801

422 892

385 855

624 718

Piaci részesedés

6,7 %

7,0 %

4,7 %

4,3 %

7,0 %

Az Egyiptomból származó import árai (EUR/tonna)

149

163

178

220

222

A Romániából származó import volumene (tonna)

260 298

398 606

235 417

309 195

248 377

Piaci részesedés

3,0 %

4,5 %

2,6 %

3,5 %

2,8 %

Román importárak (EUR/tonna)

123

142

175

197

210

Az összes egyéb országból származó import volumene (tonna)

373 732

291 620

254 311

336 110

326 579

Piaci részesedés

4,3 %

3,3 %

2,8 %

3,8 %

3,6 %

Az összes egyéb országból származó import árai (EUR/tonna)

141

170

194

221

224

Az összes harmadik ország piaci részesedése

29,7 %

30,8 %

30,0 %

27,4 %

30,0 %

| (80) | Meg kell jegyezni, hogy a harmadik országokból származó behozatalok mennyisége a teljes időszak alatt összesen 4,4 %-kal nőtt. Ez az eredmény főként az Oroszországból származó importok növekedésének köszönhető (9,4 %), mely ország messze a legnagyobb exportőr. Megjegyzendő továbbá, hogy az Oroszországból származó importok az egész időszak alatt minimumimportár-szabályozás tárgyát képezték, mely intézkedést a 907/2007/EK rendelet helyezte hatályon kívül (lásd a (6) preambulumbekezdést). 2002 és a felülvizsgálati időszak között az Egyiptomból származó import 7,7 %-kal növekedett, míg az egyéb harmadik országokból származó import ugyanilyen nagyságrendben csökkent – ezen importok több mint 40 %-a Romániából származott. Ami az exportárakat illeti, az összes fent említett ország olyan árakon exportált a Közösségbe, amelyek nem kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak a felülvizsgálati időszak alatt és/vagy a közösségi gazdasági ágazat esetében megállapított, kárt nem okozó ár fölött vannak. |
| --- | --- |

(80)

Meg kell jegyezni, hogy a harmadik országokból származó behozatalok mennyisége a teljes időszak alatt összesen 4,4 %-kal nőtt. Ez az eredmény főként az Oroszországból származó importok növekedésének köszönhető (9,4 %), mely ország messze a legnagyobb exportőr. Megjegyzendő továbbá, hogy az Oroszországból származó importok az egész időszak alatt minimumimportár-szabályozás tárgyát képezték, mely intézkedést a 907/2007/EK rendelet helyezte hatályon kívül (lásd a (6) preambulumbekezdést). 2002 és a felülvizsgálati időszak között az Egyiptomból származó import 7,7 %-kal növekedett, míg az egyéb harmadik országokból származó import ugyanilyen nagyságrendben csökkent – ezen importok több mint 40 %-a Romániából származott. Ami az exportárakat illeti, az összes fent említett ország olyan árakon exportált a Közösségbe, amelyek nem kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak a felülvizsgálati időszak alatt és/vagy a közösségi gazdasági ágazat esetében megállapított, kárt nem okozó ár fölött vannak.

4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (81) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

4.1.   Előzetes megjegyzések

| (82) | Megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat legtöbb együttműködő gyártója a hasonló terméket további feldolgozásnak veti alá kevert vagy szintetikus műtrágyatermékek létrehozása céljából, amelyek olyan feldolgozott nitrogéntartalmú műtrágyák, amelyek a nitrogénen kívül olyan egyéb anyagokat tartalmaznak, mint a vízben oldódó foszfor és/vagy a vízben oldódó kálium. |
| --- | --- |

(82)

Megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat legtöbb együttműködő gyártója a hasonló terméket további feldolgozásnak veti alá kevert vagy szintetikus műtrágyatermékek létrehozása céljából, amelyek olyan feldolgozott nitrogéntartalmú műtrágyák, amelyek a nitrogénen kívül olyan egyéb anyagokat tartalmaznak, mint a vízben oldódó foszfor és/vagy a vízben oldódó kálium.

| (83) | A karbamidtermelés belső átcsoportosítása a vizsgálat eredményei szerint nem érinti a szabad piacot, és így nincs versenyben az érintett termék importjával. A vizsgálat rámutatott, hogy a kötött felhasználás a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének stabilan mintegy 20 %-át teszi ki. Ezért megállapítható, hogy ez a felhasználás nem tudja a közösségi gazdasági ágazatnak okozott károkat jelentősen befolyásolni. |
| --- | --- |

(83)

A karbamidtermelés belső átcsoportosítása a vizsgálat eredményei szerint nem érinti a szabad piacot, és így nincs versenyben az érintett termék importjával. A vizsgálat rámutatott, hogy a kötött felhasználás a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének stabilan mintegy 20 %-át teszi ki. Ezért megállapítható, hogy ez a felhasználás nem tudja a közösségi gazdasági ágazatnak okozott károkat jelentősen befolyásolni.

| (84) | A bevált gyakorlatnak megfelelően abban az esetben, amikor mintavétel történik, bizonyos kármutatókat (termelés, termelési kapacitás, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) a közösségi gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek („közösségi gazdasági ágazat” az alábbi táblázatokban), míg az egyes vállalatok teljesítményével kapcsolatos kármutatókat, nevezetesen az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzforgalmat és a tőkebevonási képességet a mintába felvett közösségi gyártók szintjén összegyűjtött információ alapján vizsgálják meg („a mintába felvett közösségi gyártók” az alábbi táblázatokban). |
| --- | --- |

(84)

A bevált gyakorlatnak megfelelően abban az esetben, amikor mintavétel történik, bizonyos kármutatókat (termelés, termelési kapacitás, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) a közösségi gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek („közösségi gazdasági ágazat” az alábbi táblázatokban), míg az egyes vállalatok teljesítményével kapcsolatos kármutatókat, nevezetesen az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzforgalmat és a tőkebevonási képességet a mintába felvett közösségi gyártók szintjén összegyűjtött információ alapján vizsgálják meg („a mintába felvett közösségi gyártók” az alábbi táblázatokban).

4.2.   A közösségi gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok

a)   Termelés

| (85) | A közösségi gazdasági ágazat termelése, ideértve a kötött felhasználás volumenét, 2002 és a felülvizsgálati időszak között gyakorlatilag stabil maradt, csak 2003-ban nőtt 5 %-kal, majd 2004-ben ugyanennyivel csökkent. 2005-ben és a felülvizsgálati időszak alatt alacsony, 2 %-os, illetve egy százalékpontos növekedést jegyeztek fel, amelynek köszönhetően a közösségi termelés elérte a 4,45 millió tonnát. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat – termelés (tonna) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |
| Közösségi gazdasági ágazat – a kötött átcsoportosításra használt termelés | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |
| Az össztermelés %-ában | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |
| Forrás: Panaszosok, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok |

(85)

A közösségi gazdasági ágazat termelése, ideértve a kötött felhasználás volumenét, 2002 és a felülvizsgálati időszak között gyakorlatilag stabil maradt, csak 2003-ban nőtt 5 %-kal, majd 2004-ben ugyanennyivel csökkent. 2005-ben és a felülvizsgálati időszak alatt alacsony, 2 %-os, illetve egy százalékpontos növekedést jegyeztek fel, amelynek köszönhetően a közösségi termelés elérte a 4,45 millió tonnát.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat – termelés (tonna)

4 300 000

4 500 000

4 300 000

4 400 000

4 450 000

Index (2002 = 100)

100

105

100

102

103

Közösségi gazdasági ágazat – a kötött átcsoportosításra használt termelés

800 000

800 000

800 000

900 000

900 000

Az össztermelés %-ában

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,2 %

Forrás: Panaszosok, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználási mutatók

| (86) | A termelőkapacitás 2002 és a felülvizsgálati időszak között kis mértékben (5 %-kal) növekedett. Tekintettel a stabil termelési volumenre, az ebből adódó kapacitáskihasználás enyhén csökkent: a 2002-es 84 %-os szintről a felülvizsgálati időszak 81 %-os szintjére. A kapacitáskihasználásra a termelésnek ebben a típusában és ebben a gazdasági ágazatban hatással lehet olyan egyéb termékek előállítása is, amelyeket ugyanazon gyártóberendezésekkel állítanak elő, így ez a kármutató kevésbé mérvadó. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat – termelési kapacitás (tonna) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| Közösségi gazdasági ágazat – kapacitáskihasználás | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(86)

A termelőkapacitás 2002 és a felülvizsgálati időszak között kis mértékben (5 %-kal) növekedett. Tekintettel a stabil termelési volumenre, az ebből adódó kapacitáskihasználás enyhén csökkent: a 2002-es 84 %-os szintről a felülvizsgálati időszak 81 %-os szintjére. A kapacitáskihasználásra a termelésnek ebben a típusában és ebben a gazdasági ágazatban hatással lehet olyan egyéb termékek előállítása is, amelyeket ugyanazon gyártóberendezésekkel állítanak elő, így ez a kármutató kevésbé mérvadó.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat – termelési kapacitás (tonna)

5 100 000

5 200 000

5 200 000

5 400 000

5 360 000

Index (2002 = 100)

100

101

101

106

105

Közösségi gazdasági ágazat – kapacitáskihasználás

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Index (2002 = 100)

100

104

100

96

96

c)   Készletek

| (87) | A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2002 és 2004 között elég stabil volt, majd hirtelen növekedésnek indult (2005-ben 24 százalékponttal, majd a felülvizsgálati időszak végére további 13 százalékponttal). Mivel azonban a kötött felhasználásokra szánt karbamidot együtt tárolják a szabad piacon értékesített termékkel, a készletek szintjét kevésbé mérvadó kármutatónak tekintjük. Megjegyzendő továbbá, hogy a felülvizsgálati időszak vége egybeesik az idényjellegű értékesítések kezdetével. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat – zárókészletek (tonna) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

(87)

A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2002 és 2004 között elég stabil volt, majd hirtelen növekedésnek indult (2005-ben 24 százalékponttal, majd a felülvizsgálati időszak végére további 13 százalékponttal). Mivel azonban a kötött felhasználásokra szánt karbamidot együtt tárolják a szabad piacon értékesített termékkel, a készletek szintjét kevésbé mérvadó kármutatónak tekintjük. Megjegyzendő továbbá, hogy a felülvizsgálati időszak vége egybeesik az idényjellegű értékesítések kezdetével.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat – zárókészletek (tonna)

250 000

240 000

260 000

320 000

350 000

Index (2002 = 100)

100

94

103

127

140

d)   Az értékesítések volumene

| (88) | A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon végzett értékesítései kis mértékben, azaz 3 %-kal csökkentek 2002 és a felülvizsgálati időszak között. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat – az EK értékesítési volumene (tonna) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(88)

A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon végzett értékesítései kis mértékben, azaz 3 %-kal csökkentek 2002 és a felülvizsgálati időszak között.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat – az EK értékesítési volumene (tonna)

3 150 000

3 240 000

3 050 000

3 000 000

3 070 000

Index (2002 = 100)

100

103

97

95

97

e)   Piaci részesedés

| (89) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2002 és a felülvizsgálati időszak között szintén enyhe csökkenést mutatott: 36,5 %-ról 34,3 %-ra csökkent. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

(89)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2002 és a felülvizsgálati időszak között szintén enyhe csökkenést mutatott: 36,5 %-ról 34,3 %-ra csökkent.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,3 %

Index (2002 = 100)

100

99

93

93

94

f)   Növekedés

| (90) | A figyelembe vett időszakban stabil piac mellett a közösségi gazdasági ágazat elvesztette piaci részesedésének kis részét. A négy érintett ország importjai nem vették át azt a piaci részesedést, amelyet a közösségi gazdasági ágazat elvesztett – 2002 és a felülvizsgálati időszak között az ő piaci részesedésük is 5,8 %-ról 4,4 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(90)

A figyelembe vett időszakban stabil piac mellett a közösségi gazdasági ágazat elvesztette piaci részesedésének kis részét. A négy érintett ország importjai nem vették át azt a piaci részesedést, amelyet a közösségi gazdasági ágazat elvesztett – 2002 és a felülvizsgálati időszak között az ő piaci részesedésük is 5,8 %-ról 4,4 %-ra csökkent.

g)   Foglalkoztatás

| (91) | A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2002 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal csökkent, míg a termelés enyhe növekedést mutatott; ez a közösségi gazdasági ágazat azon törekvését tükrözi, hogy termelékenységét és versenyképességét folyamatosan növelje. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat – az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(91)

A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2002 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal csökkent, míg a termelés enyhe növekedést mutatott; ez a közösségi gazdasági ágazat azon törekvését tükrözi, hogy termelékenységét és versenyképességét folyamatosan növelje.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat – az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás

1 235

1 230

1 155

1 160

1 165

Index (2002 = 100)

100

100

94

94

94

h)   Termelékenység

| (92) | A közösségi gazdasági ágazat alkalmazottankénti éves termelése 2002 és 2003 között 6 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakig ezen a szinten állandósult, ami a foglalkoztatás csökkenése és a közösségi gazdasági ágazat termelésének növekedése által együttesen gyakorolt kedvező hatásról árulkodik. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat – termelékenység (tonna/alkalmazott) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

(92)

A közösségi gazdasági ágazat alkalmazottankénti éves termelése 2002 és 2003 között 6 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakig ezen a szinten állandósult, ami a foglalkoztatás csökkenése és a közösségi gazdasági ágazat termelésének növekedése által együttesen gyakorolt kedvező hatásról árulkodik.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat – termelékenység (tonna/alkalmazott)

3 500

3 700

3 745

3 765

3 735

Index (2002 = 100)

100

106

107

108

107

i)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (93) | A felülvizsgálati időszak alatti tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető jelentősnek és kármutatóként sem mérvadó, mivel i. a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó import volumene nem lépte túl a de minimis szinteket; ii. a Horvátországból származó import stabil maradt, ára az EU-ban jellemző eladási árakkal egy ütemben növekedett; valamint iii. a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzete igen kedvező volt. |
| --- | --- |

(93)

A felülvizsgálati időszak alatti tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető jelentősnek és kármutatóként sem mérvadó, mivel i. a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó import volumene nem lépte túl a de minimis szinteket; ii. a Horvátországból származó import stabil maradt, ára az EU-ban jellemző eladási árakkal egy ütemben növekedett; valamint iii. a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzete igen kedvező volt.

j)   A korábbi dömping hatásaiból való felépülés

| (94) | A fentebb és az alábbiakban megvizsgált mutatók egyértelműen azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete jelentősen javult. |
| --- | --- |

(94)

A fentebb és az alábbiakban megvizsgált mutatók egyértelműen azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete jelentősen javult.

4.3.   A mintába felvett közösségi gyártókra vonatkozó adatok

a)   Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

| (95) | A mintába felvett közösségi gyártók átlagos nettó eladási árai 2004-től a felülvizsgálati időszakig lényegesen megemelkedtek, ami a nyersanyagköltségek következetes és folyamatos növekedését, valamint a karbamid nemzetközi piacán ugyanebben az időszakban uralkodó kedvező feltételeket tükrözi. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintába felvett közösségi gyártók – közösségi piaci egységár (EUR/tonna) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

(95)

A mintába felvett közösségi gyártók átlagos nettó eladási árai 2004-től a felülvizsgálati időszakig lényegesen megemelkedtek, ami a nyersanyagköltségek következetes és folyamatos növekedését, valamint a karbamid nemzetközi piacán ugyanebben az időszakban uralkodó kedvező feltételeket tükrözi.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

A mintába felvett közösségi gyártók – közösségi piaci egységár (EUR/tonna)

138

149

164

189

207

Index (2002 = 100)

100

108

120

138

151

b)   Bérek

| (96) | 2002 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 13 %-kal nőtt, mint ahogy azt az alábbi táblázat is mutatja. Figyelembe véve az inflációs rátát és a foglalkoztatás általános csökkenését, ez a bérnövekedés mérsékeltnek mondható. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintába felvett közösségi gyártók – alkalmazottankénti éves bérköltség (ezer EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

(96)

2002 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 13 %-kal nőtt, mint ahogy azt az alábbi táblázat is mutatja. Figyelembe véve az inflációs rátát és a foglalkoztatás általános csökkenését, ez a bérnövekedés mérsékeltnek mondható.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

A mintába felvett közösségi gyártók – alkalmazottankénti éves bérköltség (ezer EUR)

44,2

47,2

47,1

48,6

49,9

Index (2002 = 100)

100

107

107

110

113

c)   Beruházások

| (97) | A mintába felvett négy gyártó által előállított hasonló termékhez kapcsolódó éves beruházások a figyelembe vett időszakban kedvezően alakultak, vagyis 74 %-kal emelkedtek, noha megfigyelhetők voltak bizonyos ingadozások. E beruházások főleg a gépek modernizálását és a környezetvédelmi előírásokat érintették. Ez a közösségi gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítéséről tanúskodik, hogy folyamatosan javítson termelékenységén és versenyképességén. A termelékenység alakulásával kapcsolatban elért eredmények nyilvánvalóak, hiszen a termelékenység ugyanebben az időszakban jelentősen növekedett (lásd a (92) preambulumbekezdést). | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintába felvett közösségi gyártók – nettó beruházás (ezer EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

(97)

A mintába felvett négy gyártó által előállított hasonló termékhez kapcsolódó éves beruházások a figyelembe vett időszakban kedvezően alakultak, vagyis 74 %-kal emelkedtek, noha megfigyelhetők voltak bizonyos ingadozások. E beruházások főleg a gépek modernizálását és a környezetvédelmi előírásokat érintették. Ez a közösségi gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítéséről tanúskodik, hogy folyamatosan javítson termelékenységén és versenyképességén. A termelékenység alakulásával kapcsolatban elért eredmények nyilvánvalóak, hiszen a termelékenység ugyanebben az időszakban jelentősen növekedett (lásd a (92) preambulumbekezdést).

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

A mintába felvett közösségi gyártók – nettó beruházás (ezer EUR)

20 493

11 095

31 559

40 001

35 565

Index (2002 = 100)

100

54

154

195

174

d)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (98) | A mintába felvett közösségi gyártók nyereségessége 2002 és 2005 között zavartalan növekedést mutat, mikor is eléri az eladási érték több mint 19 %-át. A gázárak 2006 elején kezdődő folyamatos emelkedése miatt azonban az érték a felülvizsgálati időszak alatt 10,7 %-ra esik vissza. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban 8 %-os haszonkulcsot állapítottak meg, amelyet káros dömping hiányában is el lehet érni. A befektetések megtérülése – a befektetések nettó könyv szerinti értékére jutó nyereség százalékában kifejezve – a teljes figyelembe vett időszak során nagyjából a jövedelmezőségi tendenciát követte. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintába felvett közösségi gyártók – a független vevőknek történt közösségi értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések százalékában) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |
| A mintába felvett közösségi gyártók – beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

(98)

A mintába felvett közösségi gyártók nyereségessége 2002 és 2005 között zavartalan növekedést mutat, mikor is eléri az eladási érték több mint 19 %-át. A gázárak 2006 elején kezdődő folyamatos emelkedése miatt azonban az érték a felülvizsgálati időszak alatt 10,7 %-ra esik vissza. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban 8 %-os haszonkulcsot állapítottak meg, amelyet káros dömping hiányában is el lehet érni. A befektetések megtérülése – a befektetések nettó könyv szerinti értékére jutó nyereség százalékában kifejezve – a teljes figyelembe vett időszak során nagyjából a jövedelmezőségi tendenciát követte.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

A mintába felvett közösségi gyártók – a független vevőknek történt közösségi értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések százalékában)

4,6 %

11,1 %

18,4 %

19,3 %

10,7 %

Index (2002 = 100)

100

241

400

419

233

A mintába felvett közösségi gyártók – beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)

10,7 %

31,0 %

48,8 %

51,1 %

29,4 %

Index (2002 = 100)

100

290

456

477

275

e)   Pénzáramlás és tőkebevonási képesség

| (99) | A pénzáramlás 2002 és 2005 között jelentősen növekedett, de a felülvizsgálati időszak alatt folyamatosan csökkent. Ez összhangban van az általános nyereségesség alakulásával a figyelembe vett időszakban. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintába felvett közösségi gyártók – pénzáramlás (ezer EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(99)

A pénzáramlás 2002 és 2005 között jelentősen növekedett, de a felülvizsgálati időszak alatt folyamatosan csökkent. Ez összhangban van az általános nyereségesség alakulásával a figyelembe vett időszakban.

2002

2003

2004

2005

Felülvizsgálati időszak

A mintába felvett közösségi gyártók – pénzáramlás (ezer EUR)

38 534

60 289

92 671

111 722

58 912

Index (2002 = 100)

100

156

240

290

153

| (100) | A vizsgálat nem tárt fel olyan nehézségeket, amelyekkel a mintába felvett közösségi gyártóknak a tőkebevonás során szembe kellett volna nézniük. |
| --- | --- |

(100)

A vizsgálat nem tárt fel olyan nehézségeket, amelyekkel a mintába felvett közösségi gyártóknak a tőkebevonás során szembe kellett volna nézniük.

5.   Következtetés

| (101) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése és a közösségi piacon történő értékesítések volumene 2002 és a felülvizsgálati időszak között kis mértékben csökkent. A közösségi gazdasági ágazat általános helyzete azonban javult a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(101)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése és a közösségi piacon történő értékesítések volumene 2002 és a felülvizsgálati időszak között kis mértékben csökkent. A közösségi gazdasági ágazat általános helyzete azonban javult a figyelembe vett időszak alatt.

| (102) | A készletvolumenek növekedésétől eltekintve szinte minden más kármutató kedvezően alakult: a közösségi gazdasági ágazat termelési volumene és eladási egységára növekedett, a nyereségesség pedig 2002 után jelentősen meghaladta azt a nyereségszintet, amelyet az eredeti vizsgálatban célul tűztek ki. |
| --- | --- |

(102)

A készletvolumenek növekedésétől eltekintve szinte minden más kármutató kedvezően alakult: a közösségi gazdasági ágazat termelési volumene és eladási egységára növekedett, a nyereségesség pedig 2002 után jelentősen meghaladta azt a nyereségszintet, amelyet az eredeti vizsgálatban célul tűztek ki.

| (103) | A beruházások megtérülése és a pénzáramlás szintén kedvezően alakult. A bérek kis mértékben emelkedtek, és a közösségi gazdasági ágazat folytatta beruházásait. A termelékenység is jelentősen növekedett, ami a termelés kedvező alakulását és a közösségi gazdasági ágazat azon erőfeszítéseit tükrözi, hogy beruházások segítségével növelje a termelést. |
| --- | --- |

(103)

A beruházások megtérülése és a pénzáramlás szintén kedvezően alakult. A bérek kis mértékben emelkedtek, és a közösségi gazdasági ágazat folytatta beruházásait. A termelékenység is jelentősen növekedett, ami a termelés kedvező alakulását és a közösségi gazdasági ágazat azon erőfeszítéseit tükrözi, hogy beruházások segítségével növelje a termelést.

| (104) | A kérelmező szerint a karbamidágazat vonatkozásában a hosszú távú nyereségességi követelményeknek (értékesítési hozammal számolva) adófizetés után 25 %-osnak kellene lenniük. Ez körülbelül 36 %-os, adófizetés előtti forgalmi nyereségnek felelne meg. A kérelmező azt állította, hogy ezt egy új ammónia/karbamidüzem létesítési költsége indokolja, amely 11 %-os beruházási megtérülést kívánna meg (ami az állítások szerint a 36 %-os, adófizetés előtti forgalmi nyereséggel egyenlő). Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a kérelmező ezen eljárás során eddig ilyen magas nyereségszint kitűzését nem kérte, és az eredeti vizsgálatban azt állapították meg, hogy káros dömping hiányában 8 %-os haszonkulcs érhető el. Továbbá az Elsőfokú Bíróság T-210/95 sz. ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy „a kérdéses kárt megszüntető kitűzött irányár kiszámítása során a Tanács által alkalmazott haszonkulcsnak arra a haszonkulcsra kell korlátozódnia, amelyet a közösségi ipar a dömpingelt import hiányában és rendes versenyfeltételek között ésszerűen el tudna érni” (8). Ugyanebben az ügyben azt is megerősítették, hogy „az alaprendelet alapján nem igazolható az az érv, amely szerint a közösségi intézményeknek azt a haszonkulcsot kellene alkalmazniuk, amely biztosítja a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását és/vagy a megfelelő tőkehozamot.” |
| --- | --- |

(104)

A kérelmező szerint a karbamidágazat vonatkozásában a hosszú távú nyereségességi követelményeknek (értékesítési hozammal számolva) adófizetés után 25 %-osnak kellene lenniük. Ez körülbelül 36 %-os, adófizetés előtti forgalmi nyereségnek felelne meg. A kérelmező azt állította, hogy ezt egy új ammónia/karbamidüzem létesítési költsége indokolja, amely 11 %-os beruházási megtérülést kívánna meg (ami az állítások szerint a 36 %-os, adófizetés előtti forgalmi nyereséggel egyenlő). Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a kérelmező ezen eljárás során eddig ilyen magas nyereségszint kitűzését nem kérte, és az eredeti vizsgálatban azt állapították meg, hogy káros dömping hiányában 8 %-os haszonkulcs érhető el. Továbbá az Elsőfokú Bíróság T-210/95 sz. ügyben hozott ítéletében megerősítette, hogy „a kérdéses kárt megszüntető kitűzött irányár kiszámítása során a Tanács által alkalmazott haszonkulcsnak arra a haszonkulcsra kell korlátozódnia, amelyet a közösségi ipar a dömpingelt import hiányában és rendes versenyfeltételek között ésszerűen el tudna érni” (8). Ugyanebben az ügyben azt is megerősítették, hogy „az alaprendelet alapján nem igazolható az az érv, amely szerint a közösségi intézményeknek azt a haszonkulcsot kellene alkalmazniuk, amely biztosítja a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását és/vagy a megfelelő tőkehozamot.”

| (105) | A kérelmező ezenkívül azt állította, hogy a műtrágyaipar esetében az értékesítések megtérülése a nyereségek terén nem annyira megfelelő kárindikátor, és a befektetett tőke és/vagy a beruházások megtérülése minőségileg alkalmasabbak egy ilyen becslésre. Ezenkívül elhangzott az az érv, hogy a közösségi gazdasági ágazat a fenti mutatók alapján kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(105)

A kérelmező ezenkívül azt állította, hogy a műtrágyaipar esetében az értékesítések megtérülése a nyereségek terén nem annyira megfelelő kárindikátor, és a befektetett tőke és/vagy a beruházások megtérülése minőségileg alkalmasabbak egy ilyen becslésre. Ezenkívül elhangzott az az érv, hogy a közösségi gazdasági ágazat a fenti mutatók alapján kárt szenvedett.

| (106) | A műtrágyaipar sajátos jellemzőinek (többek között tőkeigényességének) és a műtrágyapiac természetének (a nyersanyagárak és végtermékárak ingadozásainak) köszönhetően egyet lehet érteni abban, hogy az értékesítések megtérülése önmagában nem feltétlenül a legmérvadóbb mutató a nyereségességet illetően, valamint ki kell egészíteni olyan mutatókkal, mint a befektetett tőke és a beruházások megtérülése. Ugyanakkor a kérelmező nem szolgált bizonyítékkal arról, hogy a dömpingelt import hiányában a közösségi gazdasági ágazat képes lett volna az említett szintű eredmények elérésére. Arra sem mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat mekkora haszonkulcsot tudott volna elérni a dömpingelt import hiányában. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(106)

A műtrágyaipar sajátos jellemzőinek (többek között tőkeigényességének) és a műtrágyapiac természetének (a nyersanyagárak és végtermékárak ingadozásainak) köszönhetően egyet lehet érteni abban, hogy az értékesítések megtérülése önmagában nem feltétlenül a legmérvadóbb mutató a nyereségességet illetően, valamint ki kell egészíteni olyan mutatókkal, mint a befektetett tőke és a beruházások megtérülése. Ugyanakkor a kérelmező nem szolgált bizonyítékkal arról, hogy a dömpingelt import hiányában a közösségi gazdasági ágazat képes lett volna az említett szintű eredmények elérésére. Arra sem mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat mekkora haszonkulcsot tudott volna elérni a dömpingelt import hiányában. A kérelmet ezért elutasították.

| (107) | Ezért megállapításra került, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár nem folytatódott. |
| --- | --- |

(107)

Ezért megállapításra került, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár nem folytatódott.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Általános észrevételek

| (108) | Mivel az érintett országból származó import által okozott jelentős kár nem folytatódik, az elemzés arra összpontosított, hogy a meglévő intézkedések megszüntetése esetén mennyi a valószínűsége a kár megismétlődésének. E tekintetben két fő paramétert vizsgáltak meg: i. az érintett országok lehetséges exportvolumenét és –árait; ii. az érintett országok feltételezett exportvolumenének és -árának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(108)

Mivel az érintett országból származó import által okozott jelentős kár nem folytatódik, az elemzés arra összpontosított, hogy a meglévő intézkedések megszüntetése esetén mennyi a valószínűsége a kár megismétlődésének. E tekintetben két fő paramétert vizsgáltak meg: i. az érintett országok lehetséges exportvolumenét és –árait; ii. az érintett országok feltételezett exportvolumenének és -árának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

| (109) | Az elemzést általános piaci összefüggésben kell szemlélni, amelyre nem csak a Közösségben, de világszerte is folyton növekvő árak és nyereségek jellemzők. Mindez nagyrészt a kínálatot meghaladó keresletnek köszönhető. Nincsenek arra utaló jelek, hogy ez az általános háttér rövid vagy középtávon jelentősen megváltozna. |
| --- | --- |

(109)

Az elemzést általános piaci összefüggésben kell szemlélni, amelyre nem csak a Közösségben, de világszerte is folyton növekvő árak és nyereségek jellemzők. Mindez nagyrészt a kínálatot meghaladó keresletnek köszönhető. Nincsenek arra utaló jelek, hogy ez az általános háttér rövid vagy középtávon jelentősen megváltozna.

2.   Az érintett ország lehetséges exportvolumenei és -árai

| (110) | Mint ahogy az fent is megállapításra került, az ukrán exportáló gyártók valószínűleg legfeljebb további körülbelül 375 000 tonna karbamidod fognak exportálni a Közösségbe az intézkedések hatályvesztését követően. A Líbiára és Fehéroroszországra vonatkozó számok legfeljebb 140 000, illetve 150 000 tonnát mutatnak. Horvátország esetében is hasonló a helyzet: az exportvolumen valószínűleg nem növekedne jelentősen jelenlegi szintjéhez képest. |
| --- | --- |

(110)

Mint ahogy az fent is megállapításra került, az ukrán exportáló gyártók valószínűleg legfeljebb további körülbelül 375 000 tonna karbamidod fognak exportálni a Közösségbe az intézkedések hatályvesztését követően. A Líbiára és Fehéroroszországra vonatkozó számok legfeljebb 140 000, illetve 150 000 tonnát mutatnak. Horvátország esetében is hasonló a helyzet: az exportvolumen valószínűleg nem növekedne jelentősen jelenlegi szintjéhez képest.

| (111) | A Közösségbe és a harmadik országokba irányuló exportok árait fentebb elemeztük. Az alábbiakban ismertetett piaci feltételek és a kulcsfontosságú költségtényezők (pl. gáz) valószínű alakulásának figyelembevételével ez az elemzés azt valószínűsíti, hogy az exportárak továbbra is magasak maradnak. Tehát nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az árak várhatóan jelentős mértékben alákínálnának a közösségi gazdasági ágazat árainak vagy költségeinek. |
| --- | --- |

(111)

A Közösségbe és a harmadik országokba irányuló exportok árait fentebb elemeztük. Az alábbiakban ismertetett piaci feltételek és a kulcsfontosságú költségtényezők (pl. gáz) valószínű alakulásának figyelembevételével ez az elemzés azt valószínűsíti, hogy az exportárak továbbra is magasak maradnak. Tehát nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az árak várhatóan jelentős mértékben alákínálnának a közösségi gazdasági ágazat árainak vagy költségeinek.

3.   A feltételezett exportvolumenek és -árak hatása a közösségi gazdasági ágazatra az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (112) | A karbamidpiac az előrejelzések szerint a következő években jelentősen növekedni fog, mind a Közösségben (9), mind világszerte, főként a mezőgazdasági termelés növekedésének, de az AdBlue (10) egyre fokozódó ipari felhasználásának köszönhetően is. Az Európai Unió mezőgazdasági piacainak 2007–2014 közötti várható fejlődéséről szóló előrejelzés, amelyet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság adott ki 2007 júliusában, például megerősíti, hogy a gabonatermelés az említett időszakban várhatóan 20 %-kal nőni fog. A kérelmező saját elemzésében 10 %-os növekedést említ. Az 1107/2007/EK tanácsi rendelet (11) 2007 szeptember végén ezen kívül pedig eltérést tett lehetővé a 2008. évi területpihentetés tekintetében. A közösségi piac előre jelzett növekedése (további körülbelül 1 millió tonna) valószínűleg túllépi azokat a maximális mennyiségeket, amelyeket az exportáló országok exportálni tudnak a Közösségbe. Ezért az említett kiegészítő exportok nem vezetnének jelentős mennyiségi egyenlőtlenségekhez, nem utolsósorban azért, mert a lehető legnagyobb közösségi termelés és felhasználás közötti különbséget körülbelül 2 millió tonnára becslik, és semmi sem utal arra, hogy ezt a különbséget más exportokkal (többek között Oroszországból származó exportokkal, mint ahogy azt a 907/2007/EK rendelet leírja) oly módon ki lehetne egyenlíteni, hogy a túlkínálat megszorítaná vagy lenyomná a piaci árakat. |
| --- | --- |

(112)

A karbamidpiac az előrejelzések szerint a következő években jelentősen növekedni fog, mind a Közösségben (9), mind világszerte, főként a mezőgazdasági termelés növekedésének, de az AdBlue (10) egyre fokozódó ipari felhasználásának köszönhetően is. Az Európai Unió mezőgazdasági piacainak 2007–2014 közötti várható fejlődéséről szóló előrejelzés, amelyet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság adott ki 2007 júliusában, például megerősíti, hogy a gabonatermelés az említett időszakban várhatóan 20 %-kal nőni fog. A kérelmező saját elemzésében 10 %-os növekedést említ. Az 1107/2007/EK tanácsi rendelet (11) 2007 szeptember végén ezen kívül pedig eltérést tett lehetővé a 2008. évi területpihentetés tekintetében. A közösségi piac előre jelzett növekedése (további körülbelül 1 millió tonna) valószínűleg túllépi azokat a maximális mennyiségeket, amelyeket az exportáló országok exportálni tudnak a Közösségbe. Ezért az említett kiegészítő exportok nem vezetnének jelentős mennyiségi egyenlőtlenségekhez, nem utolsósorban azért, mert a lehető legnagyobb közösségi termelés és felhasználás közötti különbséget körülbelül 2 millió tonnára becslik, és semmi sem utal arra, hogy ezt a különbséget más exportokkal (többek között Oroszországból származó exportokkal, mint ahogy azt a 907/2007/EK rendelet leírja) oly módon ki lehetne egyenlíteni, hogy a túlkínálat megszorítaná vagy lenyomná a piaci árakat.

| (113) | A fentiek fényében nem valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak olyan mértékben csökkentenie kellene értékesítéseit, termelését vagy árait, hogy az jelentős hatással lenne nyereségességére és általános helyzetére. A nyereségek tehát várhatóan megmaradnak jelenlegi szintjükön, és a kedvező piaci feltételeket tükrözik, amelyeket főleg 2004-től a felülvizsgálati időszakig lehetett tapasztalni. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek fényében nem valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak olyan mértékben csökkentenie kellene értékesítéseit, termelését vagy árait, hogy az jelentős hatással lenne nyereségességére és általános helyzetére. A nyereségek tehát várhatóan megmaradnak jelenlegi szintjükön, és a kedvező piaci feltételeket tükrözik, amelyeket főleg 2004-től a felülvizsgálati időszakig lehetett tapasztalni.

4.   A károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (114) | A fenti okok miatt nem mondható el, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(114)

A fenti okok miatt nem mondható el, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár valószínűleg megismétlődne.

G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (115) | A Bizottság minden felet tájékoztatott azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékoznak tenni a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezésére. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy a tájékoztatást követően ismertessék észrevételeiket. Nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek a fent ismertetett következtetések módosítását indokolták volna. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság minden felet tájékoztatott azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékoznak tenni a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezésére. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy a tájékoztatást követően ismertessék észrevételeiket. Nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek a fent ismertetett következtetések módosítását indokolták volna.

| (116) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, és az eljárást le kell zárni. |
| --- | --- |

(116)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, és az eljárást le kell zárni.

| (117) | A fent leírt körülményekre, azaz a költségszerkezetben és mind/vagy a négy ország exportőreinek exporttevékenységeiben tapasztalható jelentős torzulásokra való tekintettel szükségesnek tűnik a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamidimport alakulásának szoros figyelemmel követése, szükség esetén a megfelelő intézkedések gyors meghozatalát elősegítendő, |
| --- | --- |

(117)

A fent leírt körülményekre, azaz a költségszerkezetben és mind/vagy a négy ország exportőreinek exporttevékenységeiben tapasztalható jelentős torzulásokra való tekintettel szükségesnek tűnik a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamidimport alakulásának szoros figyelemmel követése, szükség esetén a megfelelő intézkedések gyors meghozatalát elősegítendő,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3102 10 10 és a 3102 10 90 KN-kód alá tartozó, Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid (vizes oldatban is) behozatalára kivetett dömpingellenes vám hatályát veszti, és az ilyen behozatalra vonatkozó eljárás megszűnik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 17., 2002.1.19., 1. o. A legutóbb a 73/2006/EK rendelettel (HL L 12., 2006.1.18., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 93., 2006.4.21., 6. o.

3

(4)  HL C 316., 2006.12.22., 13. o.

4

(5)  HL L 127., 2001.5.9., 11. o.

5

(6)  HL C 105., 2006.5.4., 12. o.

6

(7)  HL L 198., 2007.7.31., 4. o.

7

(8)  T-210/95 sz. ügy, EFMA kontra Tanács, (1195) EBHT II-3291, 60. pont

8

(9)  Forrás: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”, A05/71b, 2005. június, Műtrágyagyártók Nemzetközi Szövetsége (International Fertiliser Industry Association „IFA”).

9

(10)  Az Adblue bejegyzett védjegy: vízalapú 32,5 %-os karbamidoldat, az úgynevezett szelektív katalitikus redukció folyamatában használják, melynek segítségével csökkenteni lehet a dízelmeghajtású járművek nitrogénoxid-kibocsátását.

10

(11)  HL L 253., 2007.9.28., 1. o.

11

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/49

---

A TANÁCS 241/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésével és (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Közösség tárgyalásokat folytatott a Bissau-guineai Köztársasággal egy halászati partnerségi megállapodásról, amely a halászat tekintetében Bissau-Guinea felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít a közösségi hajóknak. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség tárgyalásokat folytatott a Bissau-guineai Köztársasággal egy halászati partnerségi megállapodásról, amely a halászat tekintetében Bissau-Guinea felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít a közösségi hajóknak.

| (2) | A tárgyalások eredményeként a felek 2007. május 23-án parafáltak egy halászati partnerségi megállapodást. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások eredményeként a felek 2007. május 23-án parafáltak egy halászati partnerségi megállapodást.

| (3) | A Közösségnek érdekében áll e megállapodás jóváhagyása. |
| --- | --- |

(3)

A Közösségnek érdekében áll e megállapodás jóváhagyása.

| (4) | Meg kell határozni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát, |
| --- | --- |

(4)

Meg kell határozni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (2) a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.

2. cikk

(1)   A megállapodás jegyzőkönyvében megállapított halászati lehetőségek a tagállamok között a következő kulcs szerint kerülnek elosztásra:

| a) | garnélahalászat:






  Spanyolország | 1 421 BRT |
| --- | --- | --- |
| Olaszország | 1 776 BRT |
| Görögország | 137 BRT |
| Portugália | 1 066 BRT |

a)

garnélahalászat:

Spanyolország

1 421 BRT

Olaszország

1 776 BRT

Görögország

137 BRT

Portugália

1 066 BRT

| b) | halak/lábasfejűek halászata:






  Spanyolország | 3 143 BRT |
| --- | --- | --- |
| Olaszország | 786 BRT |
| Görögország | 471 BRT |

b)

halak/lábasfejűek halászata:

Spanyolország

3 143 BRT

Olaszország

786 BRT

Görögország

471 BRT

| c) | kerítőhálós tonhalhalászhajók és felszíni horogsoros halászhajók:






  Spanyolország | 10 hajó |
| --- | --- | --- |
| Franciaország | 9 hajó |
| Portugália | 4 hajó |

c)

kerítőhálós tonhalhalászhajók és felszíni horogsoros halászhajók:

Spanyolország

10 hajó

Franciaország

9 hajó

Portugália

4 hajó

| d) | horgászbotos hajók:






  Spanyolország | 10 hajó |
| --- | --- | --- |
| Franciaország | 4 hajó |

d)

horgászbotos hajók:

Spanyolország

10 hajó

Franciaország

4 hajó

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett tagállamok engedélykérelmei nem merítik ki a megállapodás jegyzőkönyvében meghatározott halászati lehetőségeket, a Bizottság figyelembe veheti bármely más tagállam engedélykérelmét is.

3. cikk

Azon tagállamok, amelyek hajói az 1. cikkben említett megállapodás keretében halásznak, a közösségi halászhajók harmadik országok vizein és a nyílt tengereken való fogásainak megfigyeléséről szóló 2847/93/EGK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. március 14-i 500/2001/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban értesítik a Bizottságot a bissau-guineai halászati övezetben fogott egyes halállományok mennyiségéről.

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyeket.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  2008. március 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 342., 2007.12.27., 5. o.

2

(3)  HL L 73., 2001.3.15., 8. o.

3

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/51

---

A TANÁCS 242/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Közösség tárgyalásokat folytatott Elefántcsontparttal egy halászati partnerségi megállapodásról, amely a halászat tekintetében Elefántcsontpart felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít a közösségi hajóknak. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség tárgyalásokat folytatott Elefántcsontparttal egy halászati partnerségi megállapodásról, amely a halászat tekintetében Elefántcsontpart felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít a közösségi hajóknak.

| (2) | A tárgyalások eredményeként a felek 2007. április 5-én új halászati partnerségi megállapodást parafáltak. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások eredményeként a felek 2007. április 5-én új halászati partnerségi megállapodást parafáltak.

| (3) | A Közösségnek érdekében áll e megállapodás jóváhagyása. |
| --- | --- |

(3)

A Közösségnek érdekében áll e megállapodás jóváhagyása.

| (4) | Meg kell határozni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát, |
| --- | --- |

(4)

Meg kell határozni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodást (2) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

2. cikk

A megállapodás jegyzőkönyvében megállapított halászati lehetőségek a tagállamok között a következő kulcs szerint kerülnek elosztásra:

| — | 25 erszényes kerítőhálós hajó







  Franciaország | : | 10 hajó |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | : | 15 hajó |

—

25 erszényes kerítőhálós hajó

Franciaország

:

10 hajó

Spanyolország

:

15 hajó

| — | 15 felszíni hosszú horogsoros halászhajó:







  Spanyolország | : | 10 hajó |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugália | : | 5 hajó |

—

15 felszíni hosszú horogsoros halászhajó:

Spanyolország

:

10 hajó

Portugália

:

5 hajó

Ha e tagállamok engedélykérelmei nem merítik ki a jegyzőkönyvben rögzített halászati lehetőségeket, a Bizottság figyelembe veheti bármely más tagállam engedélykérelmét is.

3. cikk

Azon tagállamok, amelyek hajói az 1. cikkben említett megállapodás keretében halásznak, a közösségi halászhajók harmadik országok vizein és a nyílt tengereken való fogásainak megfigyelése tekintetében a 2847/93/EGK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. március 14-i 500/2001/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban értesítik a Bizottságot az elefántcsontparti halászati övezetben fogott egyes halállományok mennyiségéről.

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  2008. március 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 48., 2008.2.22., 41. o.

2

(3)  HL L 73., 2001.3.15., 8. o.

3

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/53

---

A TANÁCS 243/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

a Comore-szigeteki Unió Anjouan szigetének illegális hatóságaival szembeni egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Uniót létrehozó szerződésre, és különösen annak 60. és 301. cikkére,

tekintettel a Comore-szigeteki Unió Anjouan szigetének illegális hatóságaival szembeni egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2008. március 3-i 2008/187/KKBP tanácsi közös álláspontra (1),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Afrikai Unió elnöke 2007. október 25-én a főtitkárhoz/főképviselőhöz intézett levelében az Európai Unió és tagállamai segítségét kérte az Afrikai Unió béke és biztonsági Tanácsa által az anjouani illegális hatóságokkal és egyes, velük kapcsolatban álló személyekkel szemben elhatározott szankciók végrehajtásához. |
| --- | --- |

(1)

Az Afrikai Unió elnöke 2007. október 25-én a főtitkárhoz/főképviselőhöz intézett levelében az Európai Unió és tagállamai segítségét kérte az Afrikai Unió béke és biztonsági Tanácsa által az anjouani illegális hatóságokkal és egyes, velük kapcsolatban álló személyekkel szemben elhatározott szankciók végrehajtásához.

| (2) | A 2008/187/KKBP közös álláspont korlátozó intézkedések bevezetéséről rendelkezik az anjouani illegális hatóságokkal és a velük kapcsolatban álló egyes személyekkel szemben. Ezek a korlátozó intézkedések különösen az érintett személyek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/187/KKBP közös álláspont korlátozó intézkedések bevezetéséről rendelkezik az anjouani illegális hatóságokkal és a velük kapcsolatban álló egyes személyekkel szemben. Ezek a korlátozó intézkedések különösen az érintett személyek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztására vonatkoznak.

| (3) | Az említett intézkedések az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak. Következésképpen annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam gazdasági szereplői egységes módon alkalmazzák őket, a Közösség részéről az intézkedések végrehajtására vonatkozó közösségi jogi aktusra van szükség, |
| --- | --- |

(3)

Az említett intézkedések az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak. Következésképpen annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam gazdasági szereplői egységes módon alkalmazzák őket, a Közösség részéről az intézkedések végrehajtására vonatkozó közösségi jogi aktusra van szükség,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „pénzeszközök”: mindenféle pénzügyi eszközök és gazdasági előnyök, beleértve, de nem kizárólagosan az alábbiakat:






  i. | készpénz, csekk, pénzkövetelés, intézvény, pénzes utalvány és bármilyen egyéb fizetőeszköz; |
| --- | --- | --- |

a)

„pénzeszközök”: mindenféle pénzügyi eszközök és gazdasági előnyök, beleértve, de nem kizárólagosan az alábbiakat:

i.

készpénz, csekk, pénzkövetelés, intézvény, pénzes utalvány és bármilyen egyéb fizetőeszköz;

| ii. | pénzintézeteknél vagy egyéb szervezeteknél elhelyezett betétek, számlaegyenlegek, követelések és adóslevelek; |
| --- | --- |

ii.

pénzintézeteknél vagy egyéb szervezeteknél elhelyezett betétek, számlaegyenlegek, követelések és adóslevelek;

| iii. | nyilvánosan és zárt körben forgalmazott értékpapírok és adósságinstrumentumok, beleértve a részvényeket, az értékpapírokat megtestesítő igazolásokat, a kötvényeket, a váltókat, az opciós utalványokat, a zálogleveleket és a származtatott ügyleteket; |
| --- | --- |

iii.

nyilvánosan és zárt körben forgalmazott értékpapírok és adósságinstrumentumok, beleértve a részvényeket, az értékpapírokat megtestesítő igazolásokat, a kötvényeket, a váltókat, az opciós utalványokat, a zálogleveleket és a származtatott ügyleteket;

| iv. | vagyoni eszközök kamatai, osztaléka vagy egyéb jövedelmei, vagy az azokból származó vagy azok által képzett tőkenyereség; |
| --- | --- |

iv.

vagyoni eszközök kamatai, osztaléka vagy egyéb jövedelmei, vagy az azokból származó vagy azok által képzett tőkenyereség;

| v. | hitel, ellentételezési jog, garancia, teljesítési garancia vagy egyéb pénzügyi kötelezettségvállalás; |
| --- | --- |

v.

hitel, ellentételezési jog, garancia, teljesítési garancia vagy egyéb pénzügyi kötelezettségvállalás;

| vi. | hitellevelek, rakománylevelek, adásvételi szerződések; |
| --- | --- |

vi.

hitellevelek, rakománylevelek, adásvételi szerződések;

| vii. | pénzalapokban vagy pénzügyi forrásokban való érdekeltséget bizonyító okmányok; |
| --- | --- |

vii.

pénzalapokban vagy pénzügyi forrásokban való érdekeltséget bizonyító okmányok;

| b) | „pénzeszközök befagyasztása”: a pénzeszközök mozgatásának, átutalásának, módosításának, felhasználásának, a hozzájuk való hozzáférésnek a megakadályozása bármely módon, amelynek következtében azok mennyisége, összege, helye, tulajdonjoga, birtoklása, jellege, rendeltetése megváltozna, vagy bármilyen egyéb változás történne, amelynek révén a pénzeszközök felhasználhatókká válnának, beleértve az értékpapírállomány-kezelést is; |
| --- | --- |

b)

„pénzeszközök befagyasztása”: a pénzeszközök mozgatásának, átutalásának, módosításának, felhasználásának, a hozzájuk való hozzáférésnek a megakadályozása bármely módon, amelynek következtében azok mennyisége, összege, helye, tulajdonjoga, birtoklása, jellege, rendeltetése megváltozna, vagy bármilyen egyéb változás történne, amelynek révén a pénzeszközök felhasználhatókká válnának, beleértve az értékpapírállomány-kezelést is;

| c) | „gazdasági erőforrások”: mindenféle vagyoni eszköz, akár tárgyi, akár immateriális, ingó vagy ingatlan eszköz, amely nem pénzeszköz, de felhasználható pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére; |
| --- | --- |

c)

„gazdasági erőforrások”: mindenféle vagyoni eszköz, akár tárgyi, akár immateriális, ingó vagy ingatlan eszköz, amely nem pénzeszköz, de felhasználható pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére;

| d) | „gazdasági erőforrások befagyasztása”: a gazdasági erőforrások bármely módon történő felhasználásának megakadályozása pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére, ideértve – nem kizárólagosan – azok értékesítését, bérbeadását vagy jelzáloggal való megterhelését; |
| --- | --- |

d)

„gazdasági erőforrások befagyasztása”: a gazdasági erőforrások bármely módon történő felhasználásának megakadályozása pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére, ideértve – nem kizárólagosan – azok értékesítését, bérbeadását vagy jelzáloggal való megterhelését;

| e) | „a Közösség területe”: azon területekre terjed ki, amelyekre – a Szerződésben megállapított feltételek szerint – a Szerződést alkalmazni kell. |
| --- | --- |

e)

„a Közösség területe”: azon területekre terjed ki, amelyekre – a Szerződésben megállapított feltételek szerint – a Szerződést alkalmazni kell.

2. cikk

(1)   Az I. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, jogalanyok vagy szervezetek tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve ezek által közvetlenül vagy közvetve irányított valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást befagyasztják.

(2)   Pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat nem bocsátanak közvetlenül vagy közvetve az I. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, jogalanyok vagy szervezetek rendelkezésére, illetve javukra nem használnak fel.

(3)   Tilos tudatosan és szándékosan olyan tevékenységekben részt venni, amelyek közvetlen vagy közvetett célja vagy a hatása az (1) és (2) bekezdésben meghatározott intézkedések meghiúsítása.

(4)   A (2) bekezdésben meghatározott tilalmak nem vonják maguk után az érintett természetes vagy jogi személyek, jogalanyok vagy szervezetek felelősségét, amennyiben nem volt tudomásuk arról, sem alapos okuk nem volt arra gyanakodni, hogy eljárásuk megsérti ezeket a tilalmakat.

3. cikk

(1)   A 2. cikk (2) bekezdése nem vonatkozik a befagyasztott számlákon:

| a) | kamatok vagy az ilyen számlákból származó egyéb jövedelem jóváírására; |
| --- | --- |

a)

kamatok vagy az ilyen számlákból származó egyéb jövedelem jóváírására;

| b) | olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes jóváírásokra, amelyeket azt megelőzően kötöttek meg, vagy amelyek azt megelőzően merültek fel, hogy e számlák e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá kerültek, |
| --- | --- |

b)

olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes jóváírásokra, amelyeket azt megelőzően kötöttek meg, vagy amelyek azt megelőzően merültek fel, hogy e számlák e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá kerültek,

azzal a feltétellel, hogy minden ilyen kamat, egyéb jövedelem és jóváírás továbbra is a 2. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.

(2)   A 2. cikk (2) bekezdése nem gátolja a Közösség pénzügyi intézményeit vagy hitelintézeteit abban, hogy harmadik felek által átutalt pénzösszegeket írjanak jóvá az I. melléklet 1 alatt feltüntetett természetes vagy jogi személyek, jogalanyok vagy szervezetek befagyasztott számláira, amennyiben az ilyen jóváírások szintén be lesznek fagyasztva. A pénz- és hitelintézetek kötelesek minden ilyen műveletről haladéktalanul értesíteni az illetékes hatóságokat.

4. cikk

(1)   A tagállamoknak a II. mellékletben feltüntetett internetes oldalakon felsorolt illetékes hatóságai az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve rendelkezésre bocsátását, miután meggyőződtek arról, hogy a szóban forgó pénzeszközök vagy gazdasági források:

| a) | az I. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezésére, különösen az élelmiszerek, lakásbérleti díjak vagy jelzálogkölcsön-részletek, gyógyszerek és orvosi ellátás, adók, biztosítási díjak és közüzemi díjak kifizetéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezésére, különösen az élelmiszerek, lakásbérleti díjak vagy jelzálogkölcsön-részletek, gyógyszerek és orvosi ellátás, adók, biztosítási díjak és közüzemi díjak kifizetéséhez szükségesek;

| b) | kizárólag az ésszerű szakértői díjak és a jogi szolgáltatások biztosításával kapcsolatos térítések kifizetésére szolgálnak; |
| --- | --- |

b)

kizárólag az ésszerű szakértői díjak és a jogi szolgáltatások biztosításával kapcsolatos térítések kifizetésére szolgálnak;

| c) | kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos eszköztartási vagy megtartási díjainak, illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; |
| --- | --- |

c)

kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos eszköztartási vagy megtartási díjainak, illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak;

| d) | rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, feltéve, hogy az érintett illetékes hatóság legalább két héttel az engedély kiadása előtt értesíti az összes többi tagállamot és a Bizottságot azon indokokról, amelyek alapján úgy ítéli meg, hogy az adott esetre vonatkozó engedélyt meg kell adni. |
| --- | --- |

d)

rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, feltéve, hogy az érintett illetékes hatóság legalább két héttel az engedély kiadása előtt értesíti az összes többi tagállamot és a Bizottságot azon indokokról, amelyek alapján úgy ítéli meg, hogy az adott esetre vonatkozó engedélyt meg kell adni.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdés alapján kiadott minden engedélyről tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.

5. cikk

A pénzeszközök és gazdasági források jóhiszeműen végrehajtott befagyasztása vagy a pénzeszközök rendelkezésre bocsátása engedélyezésének megtagadása azon az alapon, hogy az intézkedés összhangban áll e rendelettel, nem vonja maga után az intézkedést végrehajtó természetes vagy jogi személy, vagy jogalany, annak vezetése vagy alkalmazottai semmiféle felelősségét, kivéve abban az esetben, ha megállapítható, hogy az adott intézkedés gondatlanság következménye.

6. cikk

(1)   A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló hatályos szabályok sérelme nélkül a természetes vagy jogi személyek, jogalanyok vagy szervezetek:

| a) | az állandó lakóhelyük, illetve székhelyük szerinti tagállamnak a II. mellékletben felsorolt honlapokon szereplő illetékes hatóságai részére haladéktalanul megadnak minden – különösen a 2. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozó – olyan információt, amely elősegíti e rendelet betartását, és ezeket az információkat közvetlenül vagy a tagállamokon keresztül továbbítják a Bizottságnak; |
| --- | --- |

a)

az állandó lakóhelyük, illetve székhelyük szerinti tagállamnak a II. mellékletben felsorolt honlapokon szereplő illetékes hatóságai részére haladéktalanul megadnak minden – különösen a 2. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozó – olyan információt, amely elősegíti e rendelet betartását, és ezeket az információkat közvetlenül vagy a tagállamokon keresztül továbbítják a Bizottságnak;

| b) | az ilyen információk ellenőrzése érdekében együttműködnek a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságokkal. |
| --- | --- |

b)

az ilyen információk ellenőrzése érdekében együttműködnek a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságokkal.

(2)   Az ezzel a cikkel összhangban nyújtott vagy kapott információk csak azokra a célokra használhatók fel, amelyekre nyújtották vagy kapták őket.

7. cikk

A Bizottság és a tagállamok haladéktalanul tájékoztatják egymást az e rendelet alkalmazásában végrehajtott intézkedésekről, és megadnak egymásnak minden egyéb rendelkezésükre álló, e rendelethez kapcsolódó lényeges információt, különösen a rendelet megsértésére, illetve a végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő problémákra, valamint a nemzeti bíróságok által hozott ítéletekre vonatkozóan.

8. cikk

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy:

| a) | a 2008/187/KKBP közös álláspont melléklete vonatkozásában hozott határozatok alapján módosítsa az I. mellékletet; |
| --- | --- |

a)

a 2008/187/KKBP közös álláspont melléklete vonatkozásában hozott határozatok alapján módosítsa az I. mellékletet;

| b) | a tagállamok által szolgáltatott információk alapján módosítsa a II. mellékletet. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által szolgáltatott információk alapján módosítsa a II. mellékletet.

(2)   Az I. melléklettel kapcsolatos információk továbbításának szabályaira vonatkozóan értesítést (2) tesznek közzé.

9. cikk

(1)   A tagállamok meghatározzák az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és meghozzák az e szankciók végrehajtásához szükséges intézkedéseket. E szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)   A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szankciókról és azok minden későbbi módosításáról.

10. cikk

(1)   A tagállamok kijelölik a rendeletben említett illetékes hatóságokat, és a II. mellékletben feltüntetett honlapokon, illetve azokon keresztül közzéteszik e hatóságok listáját.

(2)   A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot az általuk kijelölt illetékes hatóságokról és a velük kapcsolatos minden későbbi módosításról.

11. cikk

E rendeletet alkalmazni kell:

| a) | a Közösség területén, ideértve annak légterét is; |
| --- | --- |

a)

a Közösség területén, ideértve annak légterét is;

| b) | azon légi vagy vízi járművek fedélzetén, amelyek valamelyik tagállam joghatósága alá esnek; |
| --- | --- |

b)

azon légi vagy vízi járművek fedélzetén, amelyek valamelyik tagállam joghatósága alá esnek;

| c) | a Közösség területén vagy azon kívül tartózkodó minden olyan személyre, aki valamelyik tagállam állampolgára; |
| --- | --- |

c)

a Közösség területén vagy azon kívül tartózkodó minden olyan személyre, aki valamelyik tagállam állampolgára;

| d) | minden olyan jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre, amelyet valamelyik tagállam joga szerint alapítottak vagy hoztak létre; |
| --- | --- |

d)

minden olyan jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre, amelyet valamelyik tagállam joga szerint alapítottak vagy hoztak létre;

| e) | minden jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre, a részben vagy teljes egészében a Közösség területén belül folytatott üzleti tevékenységük tekintetében. |
| --- | --- |

e)

minden jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre, a részben vagy teljes egészében a Közösség területén belül folytatott üzleti tevékenységük tekintetében.

12. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 59., 2008.3.4., 32. o.

1

(2)  HL C 71., 2008.3.18., 25. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az anjouani illegális kormány tagjainak, valamint a hozzájuk tartozó – a 2., 3. és 4. cikkben említett – természetes vagy jogi személyeknek, jogalanyoknak vagy szervezeteknek a jegyzéke

| Név | Mohamed Bacar |
| --- | --- |
| Neme | Férfi |
| Tisztség | Önkényesen hatalomra jutott elnök, ezredes |
| Születési hely | Barakani |
| Születési idő | 1962. május 5. |
| Útlevél száma | 01AB01951/06/160, kiállítás dátuma: 2006. december 1. |
| Név | Jaffar Salim |
| Neme | Férfi |
| Tisztség | „Belügyminiszter” |
| Születési hely | Mutsamudu |
| Születési idő | 1962. június 26. |
| Útlevél száma | 06BB50485/20 950, kiállítás dátuma: 2007. február 1. |
| Név | Mohamed Abdou Madi |
| Neme | Férfi |
| Tisztség | „Együttműködési miniszter” |
| Születési hely | Mjamaoué |
| Születési idő | 1956. |
| Útlevél száma | 05BB39478, kiállítás dátuma: 2006. augusztus 1. |
| Név | Ali Mchindra |
| Neme | Férfi |
| Tisztség | „Oktatásügyi ügyminiszter” |
| Születési hely | Cuvette |
| Születési idő | 1958. november 20. |
| Útlevél száma | 03819, kiállítás dátuma: 2004. július 3. |
| Név | Houmadi Souf |
| Neme | Férfi |
| Tisztség | „Közszolgálati miniszter” |
| Születési hely | Sima |
| Születési idő | 1963. |
| Útlevél száma | 51427, kiállítás dátuma: 2007. március 4. |
| Név | Rehema Boinali |
| Neme | Férfi |
| Tisztség | „Energiaügyi miniszter” |
| Születési hely | |
| Születési idő | 1967 |
| Útlevél száma | 540355, kiállítás dátuma: 2007. április 7. |
| Név | Dhoihirou Halidi |
| Neme | Férfi |
| Beosztás | Kabinetfőnök |
| Tisztség | Főtisztviselő, az anjouani illegális kormánnyal szoros kapcsolatban álló személy |
| Születési hely | Bambao Msanga |
| Születési idő | 1965. március 8. |
| Útlevél száma | 64528, kiállítás dátuma: 2007. szeptember 19. |
| Név | Abdou Bacar |
| Neme | Férfi |
| Rang | Alezredes |
| Tisztség | Az anjouani illegális kormány támogatásához hozzájáruló, magas rangú katonatiszt. |
| Születési hely | Barakani |
| Születési idő | 1954. május 2. |
| Útlevél száma | 54621, kiállítás dátuma: 2007. április 23. |

Név

Mohamed Bacar

Neme

Férfi

Tisztség

Önkényesen hatalomra jutott elnök, ezredes

Születési hely

Barakani

Születési idő

1962. május 5.

Útlevél száma

01AB01951/06/160, kiállítás dátuma: 2006. december 1.

Név

Jaffar Salim

Neme

Férfi

Tisztség

„Belügyminiszter”

Születési hely

Mutsamudu

Születési idő

1962. június 26.

Útlevél száma

06BB50485/20 950, kiállítás dátuma: 2007. február 1.

Név

Mohamed Abdou Madi

Neme

Férfi

Tisztség

„Együttműködési miniszter”

Születési hely

Mjamaoué

Születési idő

1956.

Útlevél száma

05BB39478, kiállítás dátuma: 2006. augusztus 1.

Név

Ali Mchindra

Neme

Férfi

Tisztség

„Oktatásügyi ügyminiszter”

Születési hely

Cuvette

Születési idő

1958. november 20.

Útlevél száma

03819, kiállítás dátuma: 2004. július 3.

Név

Houmadi Souf

Neme

Férfi

Tisztség

„Közszolgálati miniszter”

Születési hely

Sima

Születési idő

1963.

Útlevél száma

51427, kiállítás dátuma: 2007. március 4.

Név

Rehema Boinali

Neme

Férfi

Tisztség

„Energiaügyi miniszter”

Születési hely

Születési idő

1967

Útlevél száma

540355, kiállítás dátuma: 2007. április 7.

Név

Dhoihirou Halidi

Neme

Férfi

Beosztás

Kabinetfőnök

Tisztség

Főtisztviselő, az anjouani illegális kormánnyal szoros kapcsolatban álló személy

Születési hely

Bambao Msanga

Születési idő

1965. március 8.

Útlevél száma

64528, kiállítás dátuma: 2007. szeptember 19.

Név

Abdou Bacar

Neme

Férfi

Rang

Alezredes

Tisztség

Az anjouani illegális kormány támogatásához hozzájáruló, magas rangú katonatiszt.

Születési hely

Barakani

Születési idő

1954. május 2.

Útlevél száma

54621, kiállítás dátuma: 2007. április 23.

---

II. MELLÉKLET

A 4., 6. és 10. cikkben említett illetékes hatóságokra vonatkozó információkat tartalmazó honlapok és az Európai Bizottság értesítési címe

BELGIUM

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGÁRIA

http://www.mfa.government.bg

CSEH KÖZTÁRSASÁG

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DÁNIA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

NÉMETORSZÁG

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ÉSZTORSZÁG

http://www.vm.ee/est/kat_622/

GÖRÖGORSZÁG

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

SPANYOLORSZÁG

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

FRANCIAORSZÁG

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ÍRORSZÁG

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

OLASZORSZÁG

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CIPRUS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LETTORSZÁG

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVÁNIA

http://www.urm.lt

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

MAGYARORSZÁG

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitibank/nemzetkozi_szankciok/

MÁLTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

HOLLANDIA

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSZTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

LENGYELORSZÁG

http://www.msz.gov.pl

PORTUGÁLIA

http://www.min-nestrangeiros.pt

ROMÁNIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SZLOVÉNIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SZLOVÁKIA

http://www.foreign.gov.sk

FINNORSZÁG

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

SVÉDORSZÁG

http://www.ud.se/sanktioner

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Az Európai Bizottság értesítési címe:

| Commission des Communautés européennes |
| --- |
| Direction générale des relations extérieures |
| Direction A. Plateforme des crises et coordination politique de la PESC |
| Unité A.2. Réponse aux crises et consolidation de la paix |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85 |
| Fax: (32-2) 299 08 73 |

Commission des Communautés européennes

Direction générale des relations extérieures

Direction A. Plateforme des crises et coordination politique de la PESC

Unité A.2. Réponse aux crises et consolidation de la paix

CHAR 12/108

B-1049 Bruxelles

Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85

Fax: (32-2) 299 08 73

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/60

---

A BIZOTTSÁG 244/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. március 17-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 60,6 |
| MA | 62,6 |
| TN | 120,5 |
| TR | 95,3 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 90,4 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 96,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 59,3 |
| MA | 47,5 |
| TN | 52,8 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 43,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 106,8 |
| SY | 109,7 |
| TR | 127,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 86,8 |
| CA | 98,7 |
| CL | 102,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 43,9 |
| US | 106,7 |
| UY | 87,6 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 86,3 |
| CN | 80,8 |
| ZA | 89,0 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

60,6

MA

62,6

TN

120,5

TR

95,3

ZZ

84,8

0707 00 05

JO

178,8

MA

90,4

TR

145,1

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

96,9

TR

106,4

ZZ

101,7

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

44,7

IL

59,3

MA

47,5

TN

52,8

TR

50,7

ZA

43,3

ZZ

49,7

0805 50 10

EG

107,9

IL

106,8

SY

109,7

TR

127,9

ZA

147,5

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

93,7

BR

86,8

CA

98,7

CL

102,2

CN

85,4

MK

43,9

US

106,7

UY

87,6

ZA

69,5

ZZ

86,1

0808 20 50

AR

81,0

CL

86,3

CN

80,8

ZA

89,0

ZZ

84,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/62

---

A BIZOTTSÁG 245/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló 1249/96/EK rendelettől való eltérésről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy jó minőségű közönséges búza behozatala esetén a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. július 28-i 1342/2003/EK bizottsági rendeletben (3) előírt biztosítékokon túlmenően kiegészítő, külön biztosítékot kell letétbe helyezni. Ezt a tonnánként 95 euros kiegészítő biztosítékot az indokolja, hogy a különféle minőségű közönséges búzára más-más importvám vonatkozik attól függően, hogy jó, illetve közepes-gyenge minőségű búzáról van szó. |
| --- | --- |

(1)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy jó minőségű közönséges búza behozatala esetén a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. július 28-i 1342/2003/EK bizottsági rendeletben (3) előírt biztosítékokon túlmenően kiegészítő, külön biztosítékot kell letétbe helyezni. Ezt a tonnánként 95 euros kiegészítő biztosítékot az indokolja, hogy a különféle minőségű közönséges búzára más-más importvám vonatkozik attól függően, hogy jó, illetve közepes-gyenge minőségű búzáról van szó.

| (2) | Az 1/2008/EK tanácsi rendelet (4) a 2008. június 30-án végződő 2007/2008. gazdasági évre ideiglenesen felfüggesztette az egyes gabonafélékre vonatkozó importvámokat, lehetővé téve ugyanakkor e vámok ezen időpontot megelőző újbóli bevezetését, amennyiben a piaci helyzet azt indokolná. |
| --- | --- |

(2)

Az 1/2008/EK tanácsi rendelet (4) a 2008. június 30-án végződő 2007/2008. gazdasági évre ideiglenesen felfüggesztette az egyes gabonafélékre vonatkozó importvámokat, lehetővé téve ugyanakkor e vámok ezen időpontot megelőző újbóli bevezetését, amennyiben a piaci helyzet azt indokolná.

| (3) | Az 1/2008/EK rendelet 2. cikkének megfelelően a 2008. január 4-e óta kiadott behozatali engedélyek alapján teljesített behozatalokra vonatkozó ideiglenes vámfelfüggesztés átmenetileg megszüntette azokat a különleges körülményeket, amelyek indokolták a behozatali engedélyekhez kapcsolódó biztosítékokat kiegészítő, külön biztosítékok rendszerének létrehozását. Figyelemmel az 1/2008/EK rendelet hatálybalépése óta a közönséges búza behozatalára alkalmazandó új feltételekre, az 1249/96/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában előírt 95 euros kiegészítő biztosíték az importvámok újbóli bevezetéséig nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Az 1/2008/EK rendelet 2. cikkének megfelelően a 2008. január 4-e óta kiadott behozatali engedélyek alapján teljesített behozatalokra vonatkozó ideiglenes vámfelfüggesztés átmenetileg megszüntette azokat a különleges körülményeket, amelyek indokolták a behozatali engedélyekhez kapcsolódó biztosítékokat kiegészítő, külön biztosítékok rendszerének létrehozását. Figyelemmel az 1/2008/EK rendelet hatálybalépése óta a közönséges búza behozatalára alkalmazandó új feltételekre, az 1249/96/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában előírt 95 euros kiegészítő biztosíték az importvámok újbóli bevezetéséig nem indokolt.

| (4) | Az 1/2008/EK rendelet kihirdetése óta mindazonáltal egyes gazdasági szereplők letétbe helyezték a kiegészítő biztosítékot. A szóban forgó gazdasági szereplőkre nehezedő pénzügyi teher mérséklése érdekében helyénvaló rendelkezni az említett biztosíték haladéktalan felszabadításáról. |
| --- | --- |

(4)

Az 1/2008/EK rendelet kihirdetése óta mindazonáltal egyes gazdasági szereplők letétbe helyezték a kiegészítő biztosítékot. A szóban forgó gazdasági szereplőkre nehezedő pénzügyi teher mérséklése érdekében helyénvaló rendelkezni az említett biztosíték haladéktalan felszabadításáról.

| (5) | Ennek megfelelően eltérést kell engedélyezni az 1249/96/EK rendelettől. |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően eltérést kell engedélyezni az 1249/96/EK rendelettől.

| (6) | Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek ne kelljen a kiegészítő biztosítékot továbbra is letétbe helyezniük, valamint tekintettel annak szükségességére, hogy a 2008. január 4-e óta nyújtott biztosítékokat mielőbb fel kell szabadítani, indokolt e rendeletet haladéktalanul alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek ne kelljen a kiegészítő biztosítékot továbbra is letétbe helyezniük, valamint tekintettel annak szükségességére, hogy a 2008. január 4-e óta nyújtott biztosítékokat mielőbb fel kell szabadítani, indokolt e rendeletet haladéktalanul alkalmazni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1249/96/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjától eltérve, az említett rendelkezésben említett kiegészítő biztosíték letétbe helyezése nem kötelező az egyes gabonafélékre vonatkozó importvámok felfüggesztési időszakában, amelyet az 1/2008/EK rendelet vezetett be.

(2)   Haladéktalanul fel kell szabadítani azokat az (1) bekezdésben említett kiegészítő biztosítékokat, amelyeket 2008. január 4-e óta helyeztek letétbe.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1816/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 189., 2003.7.29., 12. o. A legutóbb az 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 1., 2008.1.4., 1. o.

4

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/64

---

A BIZOTTSÁG 246/2008/EK RENDELETE

(2008. március 17.)

a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) 14. cikkének első bekezdése részletesen hivatkozik az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendeletekben feltüntetett, az I. mellékletben nem szereplő árucikkek formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítés mértéke megállapításának gyakoriságára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) 14. cikkének első bekezdése részletesen hivatkozik az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendeletekben feltüntetett, az I. mellékletben nem szereplő árucikkek formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítés mértéke megállapításának gyakoriságára.

| (2) | Az 1043/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett rendeleteknek megfelelően a visszatérítés abban az esetben nyújtható, ha a belső és külső piaci feltételek azt indokolják. Amennyiben a piaci helyzet nem teszi indokolttá a visszatérítés nyújtását, a visszatérítés mértékének időszakos megállapítása felfüggeszthető. |
| --- | --- |

(2)

Az 1043/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett rendeleteknek megfelelően a visszatérítés abban az esetben nyújtható, ha a belső és külső piaci feltételek azt indokolják. Amennyiben a piaci helyzet nem teszi indokolttá a visszatérítés nyújtását, a visszatérítés mértékének időszakos megállapítása felfüggeszthető.

| (3) | A 3448/93/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése hivatkozik arra, hogy a visszatérítések összegeit ugyanazon eljárással összhangban kell rögzíteni, mint amelyet az érintett mezőgazdasági termékekre vonatkozó visszatérítések nyújtásakor alkalmaznak, ha azokat feldolgozatlan állapotban exportálják. |
| --- | --- |

(3)

A 3448/93/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése hivatkozik arra, hogy a visszatérítések összegeit ugyanazon eljárással összhangban kell rögzíteni, mint amelyet az érintett mezőgazdasági termékekre vonatkozó visszatérítések nyújtásakor alkalmaznak, ha azokat feldolgozatlan állapotban exportálják.

| (4) | Az egyszerűsítés és harmonizáció érdekében helyénvaló az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének kiigazítása. |
| --- | --- |

(4)

Az egyszerűsítés és harmonizáció érdekében helyénvaló az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének kiigazítása.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az I. mellékletben fel nem sorolt, feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az I. mellékletben fel nem sorolt, feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

A visszatérítés mértékét minden hónapban 100 kilogramm alaptermékre nézve, az 1784/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett többi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően állapítják meg.

Az első bekezdéstől eltérve:

| a) | az e rendelet I. mellékletében felsorolt alaptermékek esetében a visszatérítés mértéke más ütemezés szerint is megállapítható, a 3448/93/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében szereplő eljárással összhangban; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet I. mellékletében felsorolt alaptermékek esetében a visszatérítés mértéke más ütemezés szerint is megállapítható, a 3448/93/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében szereplő eljárással összhangban;

| b) | a friss vagy tartósított héjas baromfitojásra, valamint az emberi fogyasztásra alkalmas, friss, szárított vagy másképp tartósított, nem édesített, héj nélküli tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítés mértéke arra az időszakra kerül rögzítésre, amelyet ezen termékek feldolgozatlan formában történő exportjára vonatkozó visszatérítések rögzítésénél alkalmaznak.” |
| --- | --- |

b)

a friss vagy tartósított héjas baromfitojásra, valamint az emberi fogyasztásra alkalmas, friss, szárított vagy másképp tartósított, nem édesített, héj nélküli tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítés mértéke arra az időszakra kerül rögzítésre, amelyet ezen termékek feldolgozatlan formában történő exportjára vonatkozó visszatérítések rögzítésénél alkalmaznak.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 318., 1993.12.20., 18. o. A legutóbb a 2580/2000/EK rendelettel (HL L 298., 2000.11.25., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o. A legutóbb az 1496/2007/EK rendelettel (HL L 333., 2007.12.19., 3. o.) módosított rendelet.

2

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/66

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. március 17.)

a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról

(2008/227/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | 2006. december 19-én a Bizottság a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról értesítést (2) tett közzé. 2007. szeptember 17-én a Bizottság az 1069/2007/EK rendeletben (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkoholra vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes vámot rendelt el. Tajvan vonatkozásában nem rendelt el ideiglenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

2006. december 19-én a Bizottság a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról értesítést (2) tett közzé. 2007. szeptember 17-én a Bizottság az 1069/2007/EK rendeletben (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkoholra vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes vámot rendelt el. Tajvan vonatkozásában nem rendelt el ideiglenes intézkedéseket.

| (2) | Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdése megállapítja, hogy a dömping és a kár kivizsgálása 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig (a továbbiakban: vizsgálati időszak) tartott. A Bizottság a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciákkal összefüggésben elemezte. |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdése megállapítja, hogy a dömping és a kár kivizsgálása 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig (a továbbiakban: vizsgálati időszak) tartott. A Bizottság a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciákkal összefüggésben elemezte.

B.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (3) | Miután az a döntés született, hogy a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkohol behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vessenek ki, illetve a tajvani behozatalra ne rendeljenek el ilyen intézkedést, több érdekelt fél nyújtott be írásbeli észrevételeket. Azok a felek, amelyek kérelmezték, lehetőséget kaptak meghallgatásra. A Bizottság folytatta a végleges megállapításaihoz szükséges összes információ feltárását és ellenőrzését. |
| --- | --- |

(3)

Miután az a döntés született, hogy a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkohol behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vessenek ki, illetve a tajvani behozatalra ne rendeljenek el ilyen intézkedést, több érdekelt fél nyújtott be írásbeli észrevételeket. Azok a felek, amelyek kérelmezték, lehetőséget kaptak meghallgatásra. A Bizottság folytatta a végleges megállapításaihoz szükséges összes információ feltárását és ellenőrzését.

| (4) | A Bizottság a közösségi érdek szempontjaira való tekintettel felgyorsította a vizsgálatot, valamint kivételesen megengedte a kitöltött felhasználói kérdőívek benyújtását az eddig az együttműködésben részt nem vevő, fontos felhasználói ágazat, a papíriparhoz tartozó felhasználók számára is. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a közösségi érdek szempontjaira való tekintettel felgyorsította a vizsgálatot, valamint kivételesen megengedte a kitöltött felhasználói kérdőívek benyújtását az eddig az együttműködésben részt nem vevő, fontos felhasználói ágazat, a papíriparhoz tartozó felhasználók számára is.

| (5) | Valamennyi felet tájékoztattak az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó polivinil-alkohol behozatalát érintő eljárás befejezését, valamint az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadítását tervezték. A felek számára biztosítottak egy időtartamot, amelyen belül a közzétételt követően előadhatták észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

Valamennyi felet tájékoztattak az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó polivinil-alkohol behozatalát érintő eljárás befejezését, valamint az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadítását tervezték. A felek számára biztosítottak egy időtartamot, amelyen belül a közzétételt követően előadhatták észrevételeiket.

| (6) | Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit megvizsgálták, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit megvizsgálták, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

C.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (7) | Ugyanaz a közösségi felhasználó, amelyet az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése is említ, megismételte és bővebben kifejtette érvelését egy bizonyos minőségnek a termékkörből történő kizárása mellett, amelyet „kis hamutartalmú, szűk molekulatömeg-eloszlású polivinil-alkoholnak” nevezett, és többek között a Kínai Népköztársaságban vásárolt (a továbbiakban: kétségbe vont minőség). Ez a felhasználó azt állította, hogy i. a Bizottság nem indokolta meg kellően azt, hogy a kétségbe vont minőséget miért tekinti a termékleírásnak megfelelő többi minőséggel megegyező alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkező minőségnek, továbbá fenntartotta; hogy ii. ennek a minőségnek nagyon speciális, meghatározott célú felhasználásai vannak. Ezen felül úgy vélte; hogy iii. a kétségbe vont minőség – e felhasználó szerint – egy kopolimer, és így nem tartozik a termékkörbe. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanaz a közösségi felhasználó, amelyet az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése is említ, megismételte és bővebben kifejtette érvelését egy bizonyos minőségnek a termékkörből történő kizárása mellett, amelyet „kis hamutartalmú, szűk molekulatömeg-eloszlású polivinil-alkoholnak” nevezett, és többek között a Kínai Népköztársaságban vásárolt (a továbbiakban: kétségbe vont minőség). Ez a felhasználó azt állította, hogy i. a Bizottság nem indokolta meg kellően azt, hogy a kétségbe vont minőséget miért tekinti a termékleírásnak megfelelő többi minőséggel megegyező alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkező minőségnek, továbbá fenntartotta; hogy ii. ennek a minőségnek nagyon speciális, meghatározott célú felhasználásai vannak. Ezen felül úgy vélte; hogy iii. a kétségbe vont minőség – e felhasználó szerint – egy kopolimer, és így nem tartozik a termékkörbe.

| (8) | Mielőtt e felhasználó állításai részletesen megvizsgálásra kerülnek, először is meg kell jegyezni, hogy a polivinil-alkohol hamutartalma szennyező anyag; a polivinil-alkohol annál tisztább, minél alacsonyabb a hamutartalma. Másodszor az „alacsony hamutartalmú polivinil-alkohol” fogalma szubjektív. Nincsen rá általánosan elfogadott szabvány, ami azt jelenti, hogy minden egyes gyártó saját maximumértéke alapján állapítja meg, hogy valamely polivinil-alkohol alacsony hamutartalmú vagy sem. Megállapítható, hogy a gyakorlatban ez jelentős különbségekhez vezet: a vizsgálatban részt vevő gyártók között a polivinil-alkohol alacsony hamutartalmának maximumértéke 0,09 %-tól 0,5 % maximális hamutartalomig ingadozhat. Az érintett felhasználó nem tartozik a legkorlátozóbbak közé, azaz a hamutartalomra vonatkozó maximumértékét valószínűleg más érdekelt felek elég magasnak találnák. |
| --- | --- |

(8)

Mielőtt e felhasználó állításai részletesen megvizsgálásra kerülnek, először is meg kell jegyezni, hogy a polivinil-alkohol hamutartalma szennyező anyag; a polivinil-alkohol annál tisztább, minél alacsonyabb a hamutartalma. Másodszor az „alacsony hamutartalmú polivinil-alkohol” fogalma szubjektív. Nincsen rá általánosan elfogadott szabvány, ami azt jelenti, hogy minden egyes gyártó saját maximumértéke alapján állapítja meg, hogy valamely polivinil-alkohol alacsony hamutartalmú vagy sem. Megállapítható, hogy a gyakorlatban ez jelentős különbségekhez vezet: a vizsgálatban részt vevő gyártók között a polivinil-alkohol alacsony hamutartalmának maximumértéke 0,09 %-tól 0,5 % maximális hamutartalomig ingadozhat. Az érintett felhasználó nem tartozik a legkorlátozóbbak közé, azaz a hamutartalomra vonatkozó maximumértékét valószínűleg más érdekelt felek elég magasnak találnák.

| (9) | Az e fél által felvetett, és a fenti (7) preambulumbekezdésben említett kérdések alapos kivizsgálásra kerültek, amit a következőképpen lehet összefoglalni. |
| --- | --- |

(9)

Az e fél által felvetett, és a fenti (7) preambulumbekezdésben említett kérdések alapos kivizsgálásra kerültek, amit a következőképpen lehet összefoglalni.

i.   A kétségbe vont minőségnek eltérő alapvető fizikai és műszaki jellemzői volnának

| (10) | Emlékeztetőül az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzőit az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében ideiglenesen meghatározták. Az érintett terméket ebben a preambulumbekezdésben bizonyos műszaki paraméterekkel rendelkező, sajátos gyantaként határozták meg. Az ebben a termékleírásban említett paraméterek, amelyek az érintett termék és a polivinil-alkohol egyéb minőségei közötti megkülönböztetésre szolgálnak, a viszkozitásra (4 %-os oldatban mérve, 3 mPas – 61 mPas), illetve a hidrolízisfokra (84,0 mol % – 99,9 mol %) vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Emlékeztetőül az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzőit az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében ideiglenesen meghatározták. Az érintett terméket ebben a preambulumbekezdésben bizonyos műszaki paraméterekkel rendelkező, sajátos gyantaként határozták meg. Az ebben a termékleírásban említett paraméterek, amelyek az érintett termék és a polivinil-alkohol egyéb minőségei közötti megkülönböztetésre szolgálnak, a viszkozitásra (4 %-os oldatban mérve, 3 mPas – 61 mPas), illetve a hidrolízisfokra (84,0 mol % – 99,9 mol %) vonatkoznak.

| (11) | A termékkörbe tartozó valamennyi minőségre időnként szabványminőségként hivatkoznak, ami azt jelenti, hogy mindegyiket elő lehet állítani egy szabványos polivinil-alkohol gyártósoron, illetve e minőségek előállítási költségei hasonlóak. Ennek az ellenkezője igaz azokra a minőségekre, amelyek ugyanazon KN-kód alá tartoznak, de a termékkörön kívül esnek: azokat nem lehet szabványos polivinil-alkohol gyártósoron előállítani, eltérő termelési technológiát és további felszerelést igényelnek, illetve emiatt az előállítási költségeik nagyon eltérhetnek. A termékkörbe nem tartozó minőségek tulajdonságai a termékkörbe tartozóakkal összehasonlítva nagyon eltérnek. A viszkozitás és hidrolízis fokát illetően: i. a polivinil-alkohol alacsony viszkozitású minőségei kis molekulatömegűek, nehezen kezelhetőek, így többek között kisebb a termelési hozamuk; míg ii. a magas viszkozitású minőségek, amelyek szintén nehezen kezelhetőek, jó minőségű fényespapír-bevonatok előállítására használatosak, vagyis egy olyan nagyon különleges alkalmazásra, amely esetében a rendszerint kialakuló, nem kívánt repedéseket el kell kerülni; iii. a magas hidrolízisfokú minőségeket szintén főként erre az alkalmazásra használják; és iv. a polivinil-alkohol alacsony hidrolízisfokú minőségei vízben nem oldódnak, vagy a vízzel instabil oldatot alkotnak. Ezeket a termékeket elsősorban szuszpenziós PVC előállítására használják, és ezek a termékek magas hőmérsékleten kicsapódnak az oldatból. |
| --- | --- |

(11)

A termékkörbe tartozó valamennyi minőségre időnként szabványminőségként hivatkoznak, ami azt jelenti, hogy mindegyiket elő lehet állítani egy szabványos polivinil-alkohol gyártósoron, illetve e minőségek előállítási költségei hasonlóak. Ennek az ellenkezője igaz azokra a minőségekre, amelyek ugyanazon KN-kód alá tartoznak, de a termékkörön kívül esnek: azokat nem lehet szabványos polivinil-alkohol gyártósoron előállítani, eltérő termelési technológiát és további felszerelést igényelnek, illetve emiatt az előállítási költségeik nagyon eltérhetnek. A termékkörbe nem tartozó minőségek tulajdonságai a termékkörbe tartozóakkal összehasonlítva nagyon eltérnek. A viszkozitás és hidrolízis fokát illetően: i. a polivinil-alkohol alacsony viszkozitású minőségei kis molekulatömegűek, nehezen kezelhetőek, így többek között kisebb a termelési hozamuk; míg ii. a magas viszkozitású minőségek, amelyek szintén nehezen kezelhetőek, jó minőségű fényespapír-bevonatok előállítására használatosak, vagyis egy olyan nagyon különleges alkalmazásra, amely esetében a rendszerint kialakuló, nem kívánt repedéseket el kell kerülni; iii. a magas hidrolízisfokú minőségeket szintén főként erre az alkalmazásra használják; és iv. a polivinil-alkohol alacsony hidrolízisfokú minőségei vízben nem oldódnak, vagy a vízzel instabil oldatot alkotnak. Ezeket a termékeket elsősorban szuszpenziós PVC előállítására használják, és ezek a termékek magas hőmérsékleten kicsapódnak az oldatból.

| (12) | A felhasználó előterjesztette, hogy a polivinil-fóliák előállításához szükséges polivinil-butirál gyanta gyártásakor a polivinil-alkoholnak hat jellemzője bír abszolút jelentősséggel. E hat jellemző paramétereinek kombinációja a kétségbe vont minőséget a piacon található minden más polivinil-alkohollal szemben egyedivé teszi. Ezen állítás elemzése során valóban megállapításra került, hogy egyes alkalmazások esetében a műszaki specifikációk szigorúbbak, mint más alkalmazások esetében. Ugyanakkor azonban megállapításra került, hogy valójában minden minőség, beleértve a termékkörbe tartozó termékminőséget is, amelyre néha „szabvány minőségként” hivatkoznak, a jellemzők egyedi kombinációjával bír. A kívánt alkalmazástól függően az egyik vagy a másik minőséget lehet választani. Ez nem csak az érintett felhasználó általi alkalmazásra érvényes, hanem más alkalmazásokra is. Következésképpen az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(12)

A felhasználó előterjesztette, hogy a polivinil-fóliák előállításához szükséges polivinil-butirál gyanta gyártásakor a polivinil-alkoholnak hat jellemzője bír abszolút jelentősséggel. E hat jellemző paramétereinek kombinációja a kétségbe vont minőséget a piacon található minden más polivinil-alkohollal szemben egyedivé teszi. Ezen állítás elemzése során valóban megállapításra került, hogy egyes alkalmazások esetében a műszaki specifikációk szigorúbbak, mint más alkalmazások esetében. Ugyanakkor azonban megállapításra került, hogy valójában minden minőség, beleértve a termékkörbe tartozó termékminőséget is, amelyre néha „szabvány minőségként” hivatkoznak, a jellemzők egyedi kombinációjával bír. A kívánt alkalmazástól függően az egyik vagy a másik minőséget lehet választani. Ez nem csak az érintett felhasználó általi alkalmazásra érvényes, hanem más alkalmazásokra is. Következésképpen az állítást el kellett utasítani.

ii.   A kétségbe vont minőségnek nagyon különleges végfelhasználása volna

| (13) | Az érintett felhasználó vitatta a Bizottságnak a polivinil-alkohol felhasználói piacára vonatkozó értékelését, valamint kifejezetten állította, hogy a polivinil-butirál felhasználói piacai nagyon sokfélék. Ebben a vonatkozásban, amint azt az ideiglenes rendeletben már jelezték, a felhasználó ezt a polivinilalkohol-minőséget polivinil-butirál gyártására használta, ami a Közösségben a legjelentősebb alkalmazása – a polivinil-alkohol felhasználás 25 % – 29 %-át teszi ki –, és egyben a leggyorsabban növekvő alkalmazás a polivinil-fóliák iránti jelentős mértékben megnövekedett kereslet miatt. Az értéklánc következő szintjein a vizsgálat azt is kimutatta, hogy következésképpen a Közösségben előállított polivinil-butirál közel 90 %-át polivinil-fóliák előállítására használják, ami egyben az érintett felhasználónak is a végső alkalmazása (de nem ez az egyetlen polivinilfólia-gyártó a Közösségben). Ezért az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében említettek alapján megerősítésre került, hogy ezen érdekelt fél különleges felhasználása az egyik fő alkalmazás, ami a piac jelentőségét nézve nem jellemezhető „nem szabványosként”. |
| --- | --- |

(13)

Az érintett felhasználó vitatta a Bizottságnak a polivinil-alkohol felhasználói piacára vonatkozó értékelését, valamint kifejezetten állította, hogy a polivinil-butirál felhasználói piacai nagyon sokfélék. Ebben a vonatkozásban, amint azt az ideiglenes rendeletben már jelezték, a felhasználó ezt a polivinilalkohol-minőséget polivinil-butirál gyártására használta, ami a Közösségben a legjelentősebb alkalmazása – a polivinil-alkohol felhasználás 25 % – 29 %-át teszi ki –, és egyben a leggyorsabban növekvő alkalmazás a polivinil-fóliák iránti jelentős mértékben megnövekedett kereslet miatt. Az értéklánc következő szintjein a vizsgálat azt is kimutatta, hogy következésképpen a Közösségben előállított polivinil-butirál közel 90 %-át polivinil-fóliák előállítására használják, ami egyben az érintett felhasználónak is a végső alkalmazása (de nem ez az egyetlen polivinilfólia-gyártó a Közösségben). Ezért az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében említettek alapján megerősítésre került, hogy ezen érdekelt fél különleges felhasználása az egyik fő alkalmazás, ami a piac jelentőségét nézve nem jellemezhető „nem szabványosként”.

| (14) | Az állítólagos különleges felhasználás vonatkozásában az érintett felhasználó azzal is érvelt, hogy a kétségbe vont minőség nem helyettesíthető más modellekkel, ami szemlélteti a különleges célú felhasználást. Ebből a szempontból először is az került megállapításra, hogy ez a felhasználó nem kizárólag az érintett kínai gyártótól vásárolt, és már több alternatív forrása van. Sőt, a vizsgálati időszak alatt, a kizárólagosnak mondott polivinil-alkohol beszerzéseinek kevesebb, mint 5 %-a származott a Kínai Népköztársaságban található gyártótól. A fennmaradó beszerzett mennyiség három másik gyártótól, más országokból származott. Továbbá megállapításra került, hogy bár a közösségi piacon árult legtöbb más minőség valóban nem használható a kétségbe vont minőség helyettesítésére, maga a kétségbe vont minőség használható más alkalmazásokra is, valamint a Kínai Népköztársaságból behozott más minőségekhez hasonló áron, a Közösség piacán rendelkezésre állt. Tekintettel a fentiekre, azt az érvelést, hogy a kétségbe vont minőséget nem lehet helyettesíteni, el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(14)

Az állítólagos különleges felhasználás vonatkozásában az érintett felhasználó azzal is érvelt, hogy a kétségbe vont minőség nem helyettesíthető más modellekkel, ami szemlélteti a különleges célú felhasználást. Ebből a szempontból először is az került megállapításra, hogy ez a felhasználó nem kizárólag az érintett kínai gyártótól vásárolt, és már több alternatív forrása van. Sőt, a vizsgálati időszak alatt, a kizárólagosnak mondott polivinil-alkohol beszerzéseinek kevesebb, mint 5 %-a származott a Kínai Népköztársaságban található gyártótól. A fennmaradó beszerzett mennyiség három másik gyártótól, más országokból származott. Továbbá megállapításra került, hogy bár a közösségi piacon árult legtöbb más minőség valóban nem használható a kétségbe vont minőség helyettesítésére, maga a kétségbe vont minőség használható más alkalmazásokra is, valamint a Kínai Népköztársaságból behozott más minőségekhez hasonló áron, a Közösség piacán rendelkezésre állt. Tekintettel a fentiekre, azt az érvelést, hogy a kétségbe vont minőséget nem lehet helyettesíteni, el kellett utasítani.

iii.   A kétségbe vont minőség kopolimer volna, és nem homopolimer

| (15) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően, a felhasználó azt állította, hogy az alacsony hamutartalmú polivinil-alkohol kopolimer, és nem homopolimer. Ez az állítás azon a tényen alapszik, hogy két építőelemet tartalmaz. Megvizsgálták ezt a kérdést, és azt találták, hogy a polivinil-alkohol egy kiinduló homopolimer polimerizáció eredménye. Az ezt követő hidrolízis eljárás azonban sosem teljes (84,0 mol % és 99,9 mol % között), és ilyen értelemben lehet azzal érvelni, hogy a polivinil-alkohol két építőelemet tartalmaz, illetve lehet kopolimerként utalni rá. |
| --- | --- |

(15)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően, a felhasználó azt állította, hogy az alacsony hamutartalmú polivinil-alkohol kopolimer, és nem homopolimer. Ez az állítás azon a tényen alapszik, hogy két építőelemet tartalmaz. Megvizsgálták ezt a kérdést, és azt találták, hogy a polivinil-alkohol egy kiinduló homopolimer polimerizáció eredménye. Az ezt követő hidrolízis eljárás azonban sosem teljes (84,0 mol % és 99,9 mol % között), és ilyen értelemben lehet azzal érvelni, hogy a polivinil-alkohol két építőelemet tartalmaz, illetve lehet kopolimerként utalni rá.

| (16) | Bármilyen tévedés elkerülése végett ezért helyénvalónak találták a termékkörnek az ideiglenes rendeletben meghatározott leírását tisztázni. Ezért az érintett terméket véglegesen a rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú homopolimer polimerizációval képzett kopolimer polivinil-alkoholként határozzák meg. |
| --- | --- |

(16)

Bármilyen tévedés elkerülése végett ezért helyénvalónak találták a termékkörnek az ideiglenes rendeletben meghatározott leírását tisztázni. Ezért az érintett terméket véglegesen a rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú homopolimer polimerizációval képzett kopolimer polivinil-alkoholként határozzák meg.

D.   DÖMPING

1.   Tajvan

| (17) | Tajvan vonatkozásában nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket, mert amint az az ideiglenes rendelet (29) és (30) preambulumbekezdéseiben megállapításra került, ideiglenesen úgy találták, hogy nem történt dömping az érintett termékből, a Tajvanról származó behozatal esetén. |
| --- | --- |

(17)

Tajvan vonatkozásában nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket, mert amint az az ideiglenes rendelet (29) és (30) preambulumbekezdéseiben megállapításra került, ideiglenesen úgy találták, hogy nem történt dömping az érintett termékből, a Tajvanról származó behozatal esetén.

| (18) | Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdése említi, hogy az egyetlen együttműködő tajvani vállalat, a Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (CCP) az érintett termék egyetlen exportáló gyártója Tajvanon, és az Eurostat jelentése szerint az EK-ba irányuló tajvani kivitel 100 %-át adta a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(18)

Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdése említi, hogy az egyetlen együttműködő tajvani vállalat, a Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (CCP) az érintett termék egyetlen exportáló gyártója Tajvanon, és az Eurostat jelentése szerint az EK-ba irányuló tajvani kivitel 100 %-át adta a vizsgálati időszak alatt.

| (19) | Mindkét közösségi gyártó, a Kuraray Europe GmbH és a Celanese Chemicals Ibérica S.L. is állította, hogy a CCP valójában dömpinget alkalmazott a vizsgálati időszak során, és kérte a Bizottságot, hogy a CCP által alkalmazott dömpingre vonatkozó megállapításait vizsgálja felül. |
| --- | --- |

(19)

Mindkét közösségi gyártó, a Kuraray Europe GmbH és a Celanese Chemicals Ibérica S.L. is állította, hogy a CCP valójában dömpinget alkalmazott a vizsgálati időszak során, és kérte a Bizottságot, hogy a CCP által alkalmazott dömpingre vonatkozó megállapításait vizsgálja felül.

1.1.   Nyersanyagköltségek

| (20) | Mindkét közösségi gyártó azt állította, hogy a CCP gyártási költségei a Bizottság által megállapítottnál sokkal magasabbak voltak, mert a polivinil-alkohol gyártásban felhasznált fő nyersanyag, a vinilacetát-monomer költségeit alulbecsülték. Ebben a vonatkozásban hangsúlyozták, hogy a CCP vinilacetát-monomer beszállítója kapcsolt vállalkozás. Az egyik közösségi gyártó az érvelése alátámasztására egy tanácsadó cég által készített tanulmányt nyújtott be a CCP polivinil-alkohollal kapcsolatos üzleti tevékenységéről, valamint kiadványokat a vinilacetát-monomer nemzetközi árairól. |
| --- | --- |

(20)

Mindkét közösségi gyártó azt állította, hogy a CCP gyártási költségei a Bizottság által megállapítottnál sokkal magasabbak voltak, mert a polivinil-alkohol gyártásban felhasznált fő nyersanyag, a vinilacetát-monomer költségeit alulbecsülték. Ebben a vonatkozásban hangsúlyozták, hogy a CCP vinilacetát-monomer beszállítója kapcsolt vállalkozás. Az egyik közösségi gyártó az érvelése alátámasztására egy tanácsadó cég által készített tanulmányt nyújtott be a CCP polivinil-alkohollal kapcsolatos üzleti tevékenységéről, valamint kiadványokat a vinilacetát-monomer nemzetközi árairól.

| (21) | A benyújtott információkat megvizsgálták. A fent említett kiadványokban felsorolt vinilacetát-monomer árak és az eljárás során Ázsiában és Európában igazolt árak összehasonlítása egyértelműen kimutatta, hogy az azon kiadványokban közzétett árak eltúlzottak. Ezenfelül, maguk a kiadványok megállapítják, hogy a közzétett árak becslések, hogy a piacon a tényleges árak lehetnek magasabbak vagy alacsonyabbak, illetve, hogy a közzétett árak legjobban mutatókként használhatóak fel. Valóban, bár ezek az árak felhasználhatóak a tendenciák időbeli figyelemmel követésére, nem tűnik úgy, mintha tényleges árak kerültek volna feltüntetésre. |
| --- | --- |

(21)

A benyújtott információkat megvizsgálták. A fent említett kiadványokban felsorolt vinilacetát-monomer árak és az eljárás során Ázsiában és Európában igazolt árak összehasonlítása egyértelműen kimutatta, hogy az azon kiadványokban közzétett árak eltúlzottak. Ezenfelül, maguk a kiadványok megállapítják, hogy a közzétett árak becslések, hogy a piacon a tényleges árak lehetnek magasabbak vagy alacsonyabbak, illetve, hogy a közzétett árak legjobban mutatókként használhatóak fel. Valóban, bár ezek az árak felhasználhatóak a tendenciák időbeli figyelemmel követésére, nem tűnik úgy, mintha tényleges árak kerültek volna feltüntetésre.

| (22) | Továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy a CCP-hez kapcsolt beszállító vinilacetát-monomer értékesítései a beszállító nem kapcsolt vevői részére felszámított árainak megfelelő árakon történtek, valamint, hogy a CCP által a vinilacetát-monomerért fizetett árak megegyeztek az Ázsiában, kiváltképpen Japánban, más gyártók által megfizetett árakkal. |
| --- | --- |

(22)

Továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy a CCP-hez kapcsolt beszállító vinilacetát-monomer értékesítései a beszállító nem kapcsolt vevői részére felszámított árainak megfelelő árakon történtek, valamint, hogy a CCP által a vinilacetát-monomerért fizetett árak megegyeztek az Ázsiában, kiváltképpen Japánban, más gyártók által megfizetett árakkal.

| (23) | Ezenfelül, a fent említett tanulmányban szereplő vinilacetát-monomer költségek magasabb vinilacetát-monomer felhasználási arányon alapszanak, mint a CCP tényleges felhasználási aránya. Figyelembe véve, hogy a vinilacetát-monomer felhasználási aránya a részben és teljesen hidrolizált polivinil-alkohol keverékétől függ, a mind Ázsiában, mind a Közösségben igazoltak alapján, az illető termék keverékekre is figyelemmel, a CCP tényleges vinilacatát-monomer felhasználási arányát más gyártók arányával megegyezőnek találták. |
| --- | --- |

(23)

Ezenfelül, a fent említett tanulmányban szereplő vinilacetát-monomer költségek magasabb vinilacetát-monomer felhasználási arányon alapszanak, mint a CCP tényleges felhasználási aránya. Figyelembe véve, hogy a vinilacetát-monomer felhasználási aránya a részben és teljesen hidrolizált polivinil-alkohol keverékétől függ, a mind Ázsiában, mind a Közösségben igazoltak alapján, az illető termék keverékekre is figyelemmel, a CCP tényleges vinilacatát-monomer felhasználási arányát más gyártók arányával megegyezőnek találták.

| (24) | A Bizottság a fenti (20)–(23) preambulumbekezdésekben részletezett okoknál fogva így azt a következtetést vonta le, hogy a CCP vinilacetát-monomer költségeit nem becsülték alul, és ezért az e kérdéssel kapcsolatos kérelmeket elutasította. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a fenti (20)–(23) preambulumbekezdésekben részletezett okoknál fogva így azt a következtetést vonta le, hogy a CCP vinilacetát-monomer költségeit nem becsülték alul, és ezért az e kérdéssel kapcsolatos kérelmeket elutasította.

1.2.   Egyéb költségek

| (25) | A két közösségi gyártó közül az egyik a fent említett tanulmányban szereplő költségek alapján azt állította, hogy a vinilacetát-monomeren kívül, a CCP polivinil-alkohol gyártásának más költségelemeit, mint például a közüzemi díjakkal, egyéb általános előállítási költségekkel, valamint általános és adminisztratív („SG&A”) költségekkel kapcsolatos költségelemeit is alulbecsülték. A tanulmány költségbecsléseinek alátámasztására azonban nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot. |
| --- | --- |

(25)

A két közösségi gyártó közül az egyik a fent említett tanulmányban szereplő költségek alapján azt állította, hogy a vinilacetát-monomeren kívül, a CCP polivinil-alkohol gyártásának más költségelemeit, mint például a közüzemi díjakkal, egyéb általános előállítási költségekkel, valamint általános és adminisztratív („SG&A”) költségekkel kapcsolatos költségelemeit is alulbecsülték. A tanulmány költségbecsléseinek alátámasztására azonban nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot.

| (26) | A CCP részére a helyszínen igazolt tényleges adatokat felülvizsgálták, és megerősítették, hogy a dömpinggel kapcsolatos számítások során helyes költségadatokat alkalmaztak. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(26)

A CCP részére a helyszínen igazolt tényleges adatokat felülvizsgálták, és megerősítették, hogy a dömpinggel kapcsolatos számítások során helyes költségadatokat alkalmaztak. A kérelmet ezért elutasították.

1.3.   A rendes érték kiszámítása

| (27) | Az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a CCP esetében a rendes értéket valamennyi termékfajtára ki kellett volna számítani, mert – különösen az Ázsiára vonatkozóan közzétett árskálákkal összehasonlítva – a mesterségesen alacsony árak miatt, a tajvani polivinil-alkohol piacon sajátságos piaci helyzet áll fenn, illetve mert a tajvani hazai értékesítések nagy része a vizsgálati időszak során kapcsolt vevőknek történt. |
| --- | --- |

(27)

Az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a CCP esetében a rendes értéket valamennyi termékfajtára ki kellett volna számítani, mert – különösen az Ázsiára vonatkozóan közzétett árskálákkal összehasonlítva – a mesterségesen alacsony árak miatt, a tajvani polivinil-alkohol piacon sajátságos piaci helyzet áll fenn, illetve mert a tajvani hazai értékesítések nagy része a vizsgálati időszak során kapcsolt vevőknek történt.

| (28) | Valójában nincs olyan bizonyíték, amely alapján a tajvani hazai eladási árakat mesterségesen alacsonynak lehetne tekinteni. A közzétett polivinil-alkohol árak csak nagyon általános természetű árskálák Ázsia egészére nézve (Kína kivételével), anélkül, hogy a kérdéses tényleges minőséget vagy termékfajtát meghatároznák, és ezért nem alkalmazhatóak a Tajvannal történő bármilyen árösszehasonlítás céljából. Ezen az alapon nem lehet mesterségesen alacsonynak tekinteni a tajvani hazai eladási árakat. A független vevőknek történő elegendő hazai értékesítés állítólagos hiányával kapcsolatos aggályokkal szemben megerősítésre került, hogy megállapították, a független vevőknek történő eladások elegendő mennyiségben történtek ahhoz, hogy a rendes érték megállapításra kerüljön. |
| --- | --- |

(28)

Valójában nincs olyan bizonyíték, amely alapján a tajvani hazai eladási árakat mesterségesen alacsonynak lehetne tekinteni. A közzétett polivinil-alkohol árak csak nagyon általános természetű árskálák Ázsia egészére nézve (Kína kivételével), anélkül, hogy a kérdéses tényleges minőséget vagy termékfajtát meghatároznák, és ezért nem alkalmazhatóak a Tajvannal történő bármilyen árösszehasonlítás céljából. Ezen az alapon nem lehet mesterségesen alacsonynak tekinteni a tajvani hazai eladási árakat. A független vevőknek történő elegendő hazai értékesítés állítólagos hiányával kapcsolatos aggályokkal szemben megerősítésre került, hogy megállapították, a független vevőknek történő eladások elegendő mennyiségben történtek ahhoz, hogy a rendes érték megállapításra kerüljön.

| (29) | Ugyanazon közösségi gyártó azt is állította, hogy a tajvani piacon a mesterségesen alacsony polivinil-alkohol árakra visszavezethető állítólagos sajátságos piaci helyzet miatt, a CCP számtanilag képzett rendes értékekeinek kiszámításához használt profitot nem szabad az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsorára alapozni. |
| --- | --- |

(29)

Ugyanazon közösségi gyártó azt is állította, hogy a tajvani piacon a mesterségesen alacsony polivinil-alkohol árakra visszavezethető állítólagos sajátságos piaci helyzet miatt, a CCP számtanilag képzett rendes értékekeinek kiszámításához használt profitot nem szabad az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsorára alapozni.

| (30) | A (28) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva, nincs olyan indok, amiért az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsorára alapozott profitszámítás ne felelne meg a rendes érték kiszámításához. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(30)

A (28) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva, nincs olyan indok, amiért az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsorára alapozott profitszámítás ne felelne meg a rendes érték kiszámításához. A kérelmet ezért elutasították.

| (31) | Az érdekelt feleket tájékoztatták a fenti megállapításokról és biztosítottak számukra egy időtartamot, amelyen belül megtehették észrevételeiket. Nem vettek át olyan kiegészítő információkat a közösségi gyártóktól vagy bármely más érdekelt féltől, amely a Bizottság tajvani dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapítását megváltoztatta volna. |
| --- | --- |

(31)

Az érdekelt feleket tájékoztatták a fenti megállapításokról és biztosítottak számukra egy időtartamot, amelyen belül megtehették észrevételeiket. Nem vettek át olyan kiegészítő információkat a közösségi gyártóktól vagy bármely más érdekelt féltől, amely a Bizottság tajvani dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapítását megváltoztatta volna.

| (32) | A fentiekre tekintettel megerősítették, hogy a Tajvan esetében megállapított dömpingkülönbözet az exportár százalékában kifejezve kevesebb mint 2 %, amint az az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdésében említésre került. Ezért az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tajvanról származó érintett termék behozatalára vonatkozó ezen eljárást be kell szüntetni. |
| --- | --- |

(32)

A fentiekre tekintettel megerősítették, hogy a Tajvan esetében megállapított dömpingkülönbözet az exportár százalékában kifejezve kevesebb mint 2 %, amint az az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdésében említésre került. Ezért az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tajvanról származó érintett termék behozatalára vonatkozó ezen eljárást be kell szüntetni.

2.   Kínai Népköztársaság

2.1.   Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás

| (33) | Mivel a piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban nem tettek észrevételeket, az ideiglenes rendelet (31)–(39) preambulumbekezdéseit megerősítették. |
| --- | --- |

(33)

Mivel a piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban nem tettek észrevételeket, az ideiglenes rendelet (31)–(39) preambulumbekezdéseit megerősítették.

2.2.   Analóg ország

| (34) | Mindkét közösségi gyártó, a Kuraray Europe GmbH és a Celanese Chemicals Ibérica S.L. is megismételte, hogy Japánt szükséges a Kínai Népköztársaság számára Tajvan helyett analóg országnak kijelölni. |
| --- | --- |

(34)

Mindkét közösségi gyártó, a Kuraray Europe GmbH és a Celanese Chemicals Ibérica S.L. is megismételte, hogy Japánt szükséges a Kínai Népköztársaság számára Tajvan helyett analóg országnak kijelölni.

| (35) | Azt állították, hogy Japán megfelelőbb analóg ország lenne, mert a japán polivinil-alkohol piacon a verseny sokkal élénkebb, mint a tajvani piacon, mivel i. a tajvani piacon az egyedüli tajvani gyártó, a CCP tölt be meghatározó szerepet, miközben Japánban négy gyártó van; ii. Tajvanon a vizsgálat hatálya alá eső polivinil-alkohol behozatal korlátozott volt; és iii. a hasonló termék iránt Tajvanon csekély a hazai kereslet. |
| --- | --- |

(35)

Azt állították, hogy Japán megfelelőbb analóg ország lenne, mert a japán polivinil-alkohol piacon a verseny sokkal élénkebb, mint a tajvani piacon, mivel i. a tajvani piacon az egyedüli tajvani gyártó, a CCP tölt be meghatározó szerepet, miközben Japánban négy gyártó van; ii. Tajvanon a vizsgálat hatálya alá eső polivinil-alkohol behozatal korlátozott volt; és iii. a hasonló termék iránt Tajvanon csekély a hazai kereslet.

| (36) | Tajvanon a CCP állítólagos meghatározó piaci szerepére tekintettel emlékeztetni kell arra, hogy a versenyt a behozatal is befolyásolja, és hogy ebben a vonatkozásban, amint az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdése már megállapította, a behozatal aránya a tajvani hazai felhasználásban (15 %) valójában magasabb volt, mint Japánban (3 %). |
| --- | --- |

(36)

Tajvanon a CCP állítólagos meghatározó piaci szerepére tekintettel emlékeztetni kell arra, hogy a versenyt a behozatal is befolyásolja, és hogy ebben a vonatkozásban, amint az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdése már megállapította, a behozatal aránya a tajvani hazai felhasználásban (15 %) valójában magasabb volt, mint Japánban (3 %).

| (37) | Ami azt az állítást illeti, hogy a polivinil-alkohol behozatala főképpen a vizsgált termékkörön kívül eső termékekre vonatkozik, ezen állítást nem támasztotta alá kellő bizonyíték, így nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(37)

Ami azt az állítást illeti, hogy a polivinil-alkohol behozatala főképpen a vizsgált termékkörön kívül eső termékekre vonatkozik, ezen állítást nem támasztotta alá kellő bizonyíték, így nem lehetett elfogadni.

| (38) | A hasonló termék állítólagosan korlátozott tajvani keresletével kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a tajvani hazai polivinil-alkohol piac meghaladja a 15 000 tonnát, amelynek a legnagyobb része a hasonló termék piaca. Ezenfelül, bár az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a kereslet ténylegesen korlátozott, mert a CCP értékesítéseinek nagy része kapcsolt vevőknek történik, a vizsgálat ennek az ellenkezőjét erősítette meg. Ezen okoknál fogva a hasonló termék iránti korlátozott keresletre vonatkozó állítást elutasították. |
| --- | --- |

(38)

A hasonló termék állítólagosan korlátozott tajvani keresletével kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a tajvani hazai polivinil-alkohol piac meghaladja a 15 000 tonnát, amelynek a legnagyobb része a hasonló termék piaca. Ezenfelül, bár az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a kereslet ténylegesen korlátozott, mert a CCP értékesítéseinek nagy része kapcsolt vevőknek történik, a vizsgálat ennek az ellenkezőjét erősítette meg. Ezen okoknál fogva a hasonló termék iránti korlátozott keresletre vonatkozó állítást elutasították.

| (39) | A fenti (36)–(38) preambulumbekezdésekben meghatározott okoknál fogva, az állítás a tajvani piacon fennálló elégtelen versenyről elutasításra került. |
| --- | --- |

(39)

A fenti (36)–(38) preambulumbekezdésekben meghatározott okoknál fogva, az állítás a tajvani piacon fennálló elégtelen versenyről elutasításra került.

| (40) | Az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a japán polivinil-alkohol piac mind a gyártás, mind az értékesítés szempontjából sokkal inkább lehetne a Kínai Népköztársaság reprezentatív piaca, mint a tajvani. Azonban, még ha a tajvani gyártás és hazai értékesítés kevesebb is, mint a japán gyártás és hazai értékesítés, még mindig eléggé jelentős ahhoz, hogy a kínai polivinil-alkohollal és annak az EK-ba történő kivitelével való összehasonlításhoz megfelelő legyen. |
| --- | --- |

(40)

Az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy a japán polivinil-alkohol piac mind a gyártás, mind az értékesítés szempontjából sokkal inkább lehetne a Kínai Népköztársaság reprezentatív piaca, mint a tajvani. Azonban, még ha a tajvani gyártás és hazai értékesítés kevesebb is, mint a japán gyártás és hazai értékesítés, még mindig eléggé jelentős ahhoz, hogy a kínai polivinil-alkohollal és annak az EK-ba történő kivitelével való összehasonlításhoz megfelelő legyen.

| (41) | Ugyanazon közösségi gyártó azt is kijelentette, hogy Japán megfelelőbb analóg ország lenne, mint Tajvan, mert Japánban integrált és nem integrált polivinil-alkohol gyártás is létezik, csakúgy mint a Kínai Népköztársaságban. Fontos azonban megjegyezni, hogy miközben igaz, hogy a Kínai Népköztársaságban mindkét fajta gyártás létezik, a tajvani gyártó és az egyetlen együttműködő és igazolt japán gyártó is, integrált polivinil-alkohol gyártási folyamatokkal rendelkezik. Ezért ez a szempontot Japán Tajvannal szembeni előnyben részesítése érdekében nem lehet figyelembe venni. |
| --- | --- |

(41)

Ugyanazon közösségi gyártó azt is kijelentette, hogy Japán megfelelőbb analóg ország lenne, mint Tajvan, mert Japánban integrált és nem integrált polivinil-alkohol gyártás is létezik, csakúgy mint a Kínai Népköztársaságban. Fontos azonban megjegyezni, hogy miközben igaz, hogy a Kínai Népköztársaságban mindkét fajta gyártás létezik, a tajvani gyártó és az egyetlen együttműködő és igazolt japán gyártó is, integrált polivinil-alkohol gyártási folyamatokkal rendelkezik. Ezért ez a szempontot Japán Tajvannal szembeni előnyben részesítése érdekében nem lehet figyelembe venni.

| (42) | Ugyanazon közösségi gyártó azt is állította, hogy a japán piaci termék keverék és polivinil-alkohol alkalmazások jobban hasonlítanak a kínai népköztársaságbeli termék keverékre és alkalmazásokra. Ebben a vonatkozásban megerősíthető, hogy a tajvani piaci termék keverék és alkalmazások garantálják a tajvani és a kínai polivinil-alkohol megfelelő összehasonlíthatóságát, miközben nincs bizonyíték arra nézve, hogy a japán polivinil-alkohol jobb összehasonlíthatóságot biztosított volna. |
| --- | --- |

(42)

Ugyanazon közösségi gyártó azt is állította, hogy a japán piaci termék keverék és polivinil-alkohol alkalmazások jobban hasonlítanak a kínai népköztársaságbeli termék keverékre és alkalmazásokra. Ebben a vonatkozásban megerősíthető, hogy a tajvani piaci termék keverék és alkalmazások garantálják a tajvani és a kínai polivinil-alkohol megfelelő összehasonlíthatóságát, miközben nincs bizonyíték arra nézve, hogy a japán polivinil-alkohol jobb összehasonlíthatóságot biztosított volna.

| (43) | Végül a kijelölt országban az együttműködés szintje fontos eleme egy megbízható rendes érték megállapításának. Japánban a hasonló termék gyártói közül csak egy működött együtt a vizsgálat során, míg Tajvanon minden szükséges adat az ország egészére nézve rendelkezésre állt, mivel Tajvan a vizsgálat tárgyát képezte. Valójában a tajvani vállalat a hazai piacon sokkal nagyobb piaci részesedést képvisel, mint az egyedüli együttműködő japán gyártó, ami lehetővé tette a rendes érték jobb megállapítását. |
| --- | --- |

(43)

Végül a kijelölt országban az együttműködés szintje fontos eleme egy megbízható rendes érték megállapításának. Japánban a hasonló termék gyártói közül csak egy működött együtt a vizsgálat során, míg Tajvanon minden szükséges adat az ország egészére nézve rendelkezésre állt, mivel Tajvan a vizsgálat tárgyát képezte. Valójában a tajvani vállalat a hazai piacon sokkal nagyobb piaci részesedést képvisel, mint az egyedüli együttműködő japán gyártó, ami lehetővé tette a rendes érték jobb megállapítását.

| (44) | A fenti (36)–(43) preambulumbekezdésekben részletezett indokokra való tekintettel mindkét közösségi gyártó azon állítása, hogy Japán a legmegfelelőbb analóg ország a Kínai Népköztársaság számára, elutasításra került, valamint az ideiglenes rendelet (40)–(46) preambulumbekezdéseit megerősítették. |
| --- | --- |

(44)

A fenti (36)–(43) preambulumbekezdésekben részletezett indokokra való tekintettel mindkét közösségi gyártó azon állítása, hogy Japán a legmegfelelőbb analóg ország a Kínai Népköztársaság számára, elutasításra került, valamint az ideiglenes rendelet (40)–(46) preambulumbekezdéseit megerősítették.

2.3.   Rendes érték

| (45) | Az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy az analóg ország, Tajvan rendes értékét valamennyi termékfajtára ki kellett volna számítani, illetve a számtanilag képzett rendes érték kiszámításához használt profitot nem lett volna szabad az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsorára alapozni, mert Tajvanon a mesterségesen alacsony árakra visszavezethető sajátságos piaci helyzet áll fenn. |
| --- | --- |

(45)

Az egyik közösségi gyártó azt állította, hogy az analóg ország, Tajvan rendes értékét valamennyi termékfajtára ki kellett volna számítani, illetve a számtanilag képzett rendes érték kiszámításához használt profitot nem lett volna szabad az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsorára alapozni, mert Tajvanon a mesterségesen alacsony árakra visszavezethető sajátságos piaci helyzet áll fenn.

| (46) | Azonban, a fenti (28)–(30) preambulumbekezdésekben részletezett okoknál fogva ezeket az állításokat elutasították. Ennek fényében az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdését megerősítették. |
| --- | --- |

(46)

Azonban, a fenti (28)–(30) preambulumbekezdésekben részletezett okoknál fogva ezeket az állításokat elutasították. Ennek fényében az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdését megerősítették.

2.4.   Exportár

| (47) | Az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdéseit megerősítették. |
| --- | --- |

(47)

Az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdéseit megerősítették.

2.5.   Összehasonlítás

| (48) | Az összehasonlításra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdését megerősítették. |
| --- | --- |

(48)

Az összehasonlításra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdését megerősítették.

2.6.   Dömpingkülönbözet

| (49) | A dömpingkülönbözetre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet azon (52)–(53) preambulumbekezdését megerősítették, amelyek szerint az egész Kínai Népköztársaságra vonatkozó dömpingkülönbözet 10 %. |
| --- | --- |

(49)

A dömpingkülönbözetre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet azon (52)–(53) preambulumbekezdését megerősítették, amelyek szerint az egész Kínai Népköztársaságra vonatkozó dömpingkülönbözet 10 %.

E.   A KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (50) | Ebben a vonatkozásban bármilyen új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (54)–(60) preambulumbekezdését megerősítették. |
| --- | --- |

(50)

Ebben a vonatkozásban bármilyen új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (54)–(60) preambulumbekezdését megerősítették.

2.   Közösségi felhasználás

| (51) | Az Eurostattól rendelkezésre álló információk felülvizsgálata és a más forrásokból származó információkkal történő összevetése során úgy tűnt, hogy az ideiglenes rendeletben meghatározottak szerint az USÁ-ból származó behozatalt alulbecsülték, kiváltképpen 2003-ra vonatkozóan (lásd az alábbi (80) preambulumbekezdést). Ezért ezen adatoknak az USA kiviteli adatbázisából származó adataira történő felcseréléséről döntöttek. A végső közzétételt követően továbbá azt állapították meg, hogy az Eurostat jelentése szerint a kínai polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó számadatok hibásak, és korrekcióra szorulnak (lásd az alábbi (56) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(51)

Az Eurostattól rendelkezésre álló információk felülvizsgálata és a más forrásokból származó információkkal történő összevetése során úgy tűnt, hogy az ideiglenes rendeletben meghatározottak szerint az USÁ-ból származó behozatalt alulbecsülték, kiváltképpen 2003-ra vonatkozóan (lásd az alábbi (80) preambulumbekezdést). Ezért ezen adatoknak az USA kiviteli adatbázisából származó adataira történő felcseréléséről döntöttek. A végső közzétételt követően továbbá azt állapították meg, hogy az Eurostat jelentése szerint a kínai polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó számadatok hibásak, és korrekcióra szorulnak (lásd az alábbi (56) preambulumbekezdést).

| (52) | Ennek megfelelően a felhasználási adatok a következőképpen módosultak: | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás tonnában | 143 515 | 154 263 | 166 703 | 166 755 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 107 | 116 | 116 |

(52)

Ennek megfelelően a felhasználási adatok a következőképpen módosultak:

2003

2004

2005

VI

Felhasználás tonnában

143 515

154 263

166 703

166 755

Index (2003 = 100)

100

107

116

116

| (53) | Ez azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszak alatt az érintett termék iránti kereslet 16 %-kal nőtt. Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében is összefoglalt többi következtetés érvényes maradt. |
| --- | --- |

(53)

Ez azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszak alatt az érintett termék iránti kereslet 16 %-kal nőtt. Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében is összefoglalt többi következtetés érvényes maradt.

| (54) | Ebben a vonatkozásban bármilyen más, új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (61)–(64) preambulumbekezdése megerősítésre került, a (61) és (64) preambulumbekezdés fentiek szerinti módosításainak kivételével. |
| --- | --- |

(54)

Ebben a vonatkozásban bármilyen más, új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (61)–(64) preambulumbekezdése megerősítésre került, a (61) és (64) preambulumbekezdés fentiek szerinti módosításainak kivételével.

3.   Behozatal az érintett országokból

| (55) | Mivel megerősítésre került, hogy Tajvan esetében a dömpingkülönbözet de minimis, a Tajvanról származó behozatalt véglegesen kizárták a kárra vonatkozó értékelésből. |
| --- | --- |

(55)

Mivel megerősítésre került, hogy Tajvan esetében a dömpingkülönbözet de minimis, a Tajvanról származó behozatalt véglegesen kizárták a kárra vonatkozó értékelésből.

| (56) | A végleges közzététel után egyes érdekelt felek komolyan kétségbe vonták az Eurostat által kiadott, 2003-ban a KNK-ból származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó számadatok megbízhatóságát. Az ügyet kivizsgálták, és arra derült fény, hogy a behozatallal kapcsolatos adatok hibásak voltak. Következésképpen a KNK-ból származó polivinil-alkohol behozatalának mennyisége az alábbiak szerint módosul.









  Behozatal | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK (tonna) | 16 197 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 91 | 133 | 133 |

(56)

A végleges közzététel után egyes érdekelt felek komolyan kétségbe vonták az Eurostat által kiadott, 2003-ban a KNK-ból származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó számadatok megbízhatóságát. Az ügyet kivizsgálták, és arra derült fény, hogy a behozatallal kapcsolatos adatok hibásak voltak. Következésképpen a KNK-ból származó polivinil-alkohol behozatalának mennyisége az alábbiak szerint módosul.

Behozatal

2003

2004

2005

VI

KNK (tonna)

16 197

14 710

21 561

21 513

Index (2003 = 100)

100

91

133

133

| (57) | A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal ahelyett, hogy csökkent volna, mint ahogy ideiglenesen a 2003. évi hibás adatok alapján megállapításra került, 33 %-kal nőtt, majd 2004-ben 2003-hoz képest 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(57)

A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal ahelyett, hogy csökkent volna, mint ahogy ideiglenesen a 2003. évi hibás adatok alapján megállapításra került, 33 %-kal nőtt, majd 2004-ben 2003-hoz képest 9 %-kal csökkent.

| (58) | Ennek és a felülvizsgált közösségi felhasználási adatok tükrében (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést) a figyelembe vett időszakra vonatkozóan a Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése ennek megfelelően, a következőképpen módosításra került:









  Piaci részesedés KNK | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi piac | 11,3 % | 9,5 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 84 | 115 | 114 |

(58)

Ennek és a felülvizsgált közösségi felhasználási adatok tükrében (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést) a figyelembe vett időszakra vonatkozóan a Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése ennek megfelelően, a következőképpen módosításra került:

Piaci részesedés KNK

2003

2004

2005

VI

Közösségi piac

11,3 %

9,5 %

12,9 %

12,9 %

Index (2003 = 100)

100

84

115

114

| (59) | A KNK-ból származó behozatal vizsgálati időszak alatt elért piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1,6 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszak alatt a kínai behozatal a teljes közösségi piac 12,9 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(59)

A KNK-ból származó behozatal vizsgálati időszak alatt elért piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1,6 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszak alatt a kínai behozatal a teljes közösségi piac 12,9 %-át tette ki.

| (60) | A 2003. évi felülvizsgált behozatali adatok tekintetében a KNK-ból származó behozatal árai az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése szerint ennek megfelelően módosultak. A behozatal átlagos ára így 3 %-kal csökkent.









  Egységárak | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK (EUR/tonna) | 1 162 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 96 | 100 | 97 |

(60)

A 2003. évi felülvizsgált behozatali adatok tekintetében a KNK-ból származó behozatal árai az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése szerint ennek megfelelően módosultak. A behozatal átlagos ára így 3 %-kal csökkent.

Egységárak

2003

2004

2005

VI

KNK (EUR/tonna)

1 162

1 115

1 164

1 132

Index (2003 = 100)

100

96

100

97

| (61) | A végleges közzétételt követően a panaszos azt állította, hogy a Bizottságnak az árleszorítás kiszámításakor nem kellett volna kizárnia egy illeszkedő modellt sem. Azt állította, hogy ezáltal a KNK-ból származó behozatal közösségi árai jócskán fölé lettek becsülve. E kérdés tekintetében az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében valójában elő van írva, hogy az árleszorítási összehasonlításból csak korlátozott számú modellt (termékkódot) vontak ki, mivel úgy vélték, hogy a modellenkénti összehasonlításnak érthetőnek és igazságosnak kell lennie, így a termékkörön belül a szabványminőség és a különleges minőség közötti összehasonlítás nem engedhető meg. |
| --- | --- |

(61)

A végleges közzétételt követően a panaszos azt állította, hogy a Bizottságnak az árleszorítás kiszámításakor nem kellett volna kizárnia egy illeszkedő modellt sem. Azt állította, hogy ezáltal a KNK-ból származó behozatal közösségi árai jócskán fölé lettek becsülve. E kérdés tekintetében az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében valójában elő van írva, hogy az árleszorítási összehasonlításból csak korlátozott számú modellt (termékkódot) vontak ki, mivel úgy vélték, hogy a modellenkénti összehasonlításnak érthetőnek és igazságosnak kell lennie, így a termékkörön belül a szabványminőség és a különleges minőség közötti összehasonlítás nem engedhető meg.

| (62) | Az érintett termékkódok a vizsgálati időszak alatt a kínai behozatal 34 %-át tették ki, de a közösségi gazdasági ágazat (nem a panaszos) kis mennyiségben termelte őket: a vizsgálati időszak alatt a hasonló termékek értékesítésének 0,1–0,5 %-át tették ki. Míg a KNK-ból származó polivinilalkohol-behozatal ezeken a termékkódokon belül szabványminőségű polivinil-alkoholt jelentett, az ilyen termékkódú termékek közösségi termelője a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az ő esetében a szóban forgó termékkódok jó minőségű különleges termékeket jelentettek a piaci rés betöltésére irányuló alkalmazásokra, amelyek nem helyettesíthetők szabványminőségű polivinil-alkohollal. Ezeket továbbá nem a szokásos gyártósorain állította elő, hanem speciális üzemben sorozatgyártási eljárással. Az érintett közösségi termelő egyben azt is hangsúlyozta, hogy ez a polivinil-alkohol nem szállt versenybe a szabványos polivinil-alkohollal. Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a KNK-ból behozott ilyen termékkódú termékekhez, amelyek szabványos polivinil-alkoholok voltak, nem volt a közösségi gazdasági ágazat által értékesített illeszkedő minőség. Mivel az árleszorítás kiszámítását ennek ellenére is reprezentatív mennyiség (azaz az érintett behozatal 54 %-án) alapján lehetne elvégezni, az a döntés született, hogy ezeket a termékkódokat ki kell vonni az összehasonlításból. |
| --- | --- |

(62)

Az érintett termékkódok a vizsgálati időszak alatt a kínai behozatal 34 %-át tették ki, de a közösségi gazdasági ágazat (nem a panaszos) kis mennyiségben termelte őket: a vizsgálati időszak alatt a hasonló termékek értékesítésének 0,1–0,5 %-át tették ki. Míg a KNK-ból származó polivinilalkohol-behozatal ezeken a termékkódokon belül szabványminőségű polivinil-alkoholt jelentett, az ilyen termékkódú termékek közösségi termelője a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az ő esetében a szóban forgó termékkódok jó minőségű különleges termékeket jelentettek a piaci rés betöltésére irányuló alkalmazásokra, amelyek nem helyettesíthetők szabványminőségű polivinil-alkohollal. Ezeket továbbá nem a szokásos gyártósorain állította elő, hanem speciális üzemben sorozatgyártási eljárással. Az érintett közösségi termelő egyben azt is hangsúlyozta, hogy ez a polivinil-alkohol nem szállt versenybe a szabványos polivinil-alkohollal. Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a KNK-ból behozott ilyen termékkódú termékekhez, amelyek szabványos polivinil-alkoholok voltak, nem volt a közösségi gazdasági ágazat által értékesített illeszkedő minőség. Mivel az árleszorítás kiszámítását ennek ellenére is reprezentatív mennyiség (azaz az érintett behozatal 54 %-án) alapján lehetne elvégezni, az a döntés született, hogy ezeket a termékkódokat ki kell vonni az összehasonlításból.

| (63) | Ennek következtében, és mivel a panaszos nem nyújtott be ennek ellentmondó bizonyítékot, megerősítést nyer, hogy az árleszorítás kiszámításából e termékkódok kivonása indokolt, így a kérelmet elutasítják. |
| --- | --- |

(63)

Ennek következtében, és mivel a panaszos nem nyújtott be ennek ellentmondó bizonyítékot, megerősítést nyer, hogy az árleszorítás kiszámításából e termékkódok kivonása indokolt, így a kérelmet elutasítják.

| (64) | Ebben a vonatkozásban bármilyen más, új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (65)–(71) preambulumbekezdése megerősítésre került, a kínai behozatal és a piaci részesedésre vonatkozó adatok kivételével, amelyek kérdésével a fentiekben foglalkoztunk. |
| --- | --- |

(64)

Ebben a vonatkozásban bármilyen más, új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (65)–(71) preambulumbekezdése megerősítésre került, a kínai behozatal és a piaci részesedésre vonatkozó adatok kivételével, amelyek kérdésével a fentiekben foglalkoztunk.

4.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (65) | A közösségi felhasználás módosult adatai miatt (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést), a figyelembe vett időszakra vonatkozóan a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése ennek megfelelően, a következőképpen módosításra került:









  Közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2003 = 100) | 100 | 101 | 96 | 103 |

(65)

A közösségi felhasználás módosult adatai miatt (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést), a figyelembe vett időszakra vonatkozóan a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése ennek megfelelően, a következőképpen módosításra került:

Közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

2003

2004

2005

VI

Index (2003 = 100)

100

101

96

103

| (66) | Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésének következtetése szerint is, a közösségi gazdasági ágazat javát szolgálta a közösségi piacon az eladott mennyiség szempontjából mutatkozó megnövekedett kereslet. |
| --- | --- |

(66)

Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésének következtetése szerint is, a közösségi gazdasági ágazat javát szolgálta a közösségi piacon az eladott mennyiség szempontjából mutatkozó megnövekedett kereslet.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (67) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendeléséről határoztak, több fél azt állította, hogy a legtöbb kárra vonatkozó mutató kedvezően alakult, ezért nem történt károkozás. Az egyik érdekelt fél még azt is állította, hogy a Bizottság csakis a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak csökkenése alapján vonta le azt a következtetést, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(67)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendeléséről határoztak, több fél azt állította, hogy a legtöbb kárra vonatkozó mutató kedvezően alakult, ezért nem történt károkozás. Az egyik érdekelt fél még azt is állította, hogy a Bizottság csakis a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak csökkenése alapján vonta le azt a következtetést, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.

| (68) | Ebben a vonatkozásban emlékeztetni szükséges arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdésében is jelezték, a közösségi piacon tapasztalható erős és fokozódó kereslet következtében valóban számos mutató alakult kedvezően a figyelembe vett időszak alatt. Az árleszorítás a közösségi piacon azonban a fő nyersanyagok költségeinek világviszonylatban történő erőteljes növekedésével párosult, ami a pénzügyi mutatók, mint például a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom kedvezőtlen alakulásához vezetett. Ezt az ideiglenes rendelet (84) és (85) preambulumbekezdése részletesen ismerteti. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése is megállapítja, hogy az ebből a szempontból értékelt, vonatkozó gazdasági tényezők egyike, vagy azok közül több sem nyújt szükségszerűen meghatározó iránymutatást, ennek ellenére nyilvánvaló, hogy e pénzügyi mutatók a kulcsfontosságú mutatók közül valók. Az érvelést ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(68)

Ebben a vonatkozásban emlékeztetni szükséges arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdésében is jelezték, a közösségi piacon tapasztalható erős és fokozódó kereslet következtében valóban számos mutató alakult kedvezően a figyelembe vett időszak alatt. Az árleszorítás a közösségi piacon azonban a fő nyersanyagok költségeinek világviszonylatban történő erőteljes növekedésével párosult, ami a pénzügyi mutatók, mint például a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom kedvezőtlen alakulásához vezetett. Ezt az ideiglenes rendelet (84) és (85) preambulumbekezdése részletesen ismerteti. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése is megállapítja, hogy az ebből a szempontból értékelt, vonatkozó gazdasági tényezők egyike, vagy azok közül több sem nyújt szükségszerűen meghatározó iránymutatást, ennek ellenére nyilvánvaló, hogy e pénzügyi mutatók a kulcsfontosságú mutatók közül valók. Az érvelést ezért el kell utasítani.

| (69) | Ebben a vonatkozásban bármilyen további, a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről való új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (72)–(92) preambulumbekezdései megerősítésre kerültek, a (75) és (76) preambulumbekezdés kivételével, amelyekkel a fentiekben foglalkoztunk. |
| --- | --- |

(69)

Ebben a vonatkozásban bármilyen további, a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről való új és megalapozott információ vagy érvelés hiányában, az ideiglenes rendelet (72)–(92) preambulumbekezdései megerősítésre kerültek, a (75) és (76) preambulumbekezdés kivételével, amelyekkel a fentiekben foglalkoztunk.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (70) | Több érdekelt fél mutatott arra az ideiglenes megállapításra, miszerint 2003 és 2004 között a kínai behozatal számottevően csökkent. Azt állították, hogy figyelembe véve azt a tényt, hogy ugyanazon időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 62 %-kal jelentősen romlott, az árleszorítást nem okozhatta a kínai behozatal. |
| --- | --- |

(70)

Több érdekelt fél mutatott arra az ideiglenes megállapításra, miszerint 2003 és 2004 között a kínai behozatal számottevően csökkent. Azt állították, hogy figyelembe véve azt a tényt, hogy ugyanazon időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 62 %-kal jelentősen romlott, az árleszorítást nem okozhatta a kínai behozatal.

| (71) | Ebben a vonatkozásban emlékeztetni szükséges arra, hogy a vizsgálat megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatal árai 3,3 %-kal kínálták alá a közösségi gazdasági ágazat árait, valamint, hogy a teljes figyelembe vett időszak alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatalt a Közösség határain alacsonyabb áron jelentették be, mint a közösségi gazdasági ágazat által elért ár. Az Eurostat kínai importárai és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai közötti különbség jelentősebbnek tűnt 2003-ban, mint a vizsgálati időszak során. Ezen elemzés alapján azonban nem lehet következtetéseket levonni a vizsgálati időszakot megelőző években történt alákínálásról: egy pontos és megbízható alákínálási különbözetet csak a vizsgálati időszakra lehet kiszámítani, mivel azt modellenként történő összehasonlítás alapján kell elvégezni, a megfelelő kiigazításokat eszközölve a behozatali (behozatalt követő) költségek és a kereskedelmi forgalom szintjében bekövetkezett változások miatt. Ezek az adatok csak a vizsgálati időszakra állnak rendelkezésre. Ezért nem lehet következtetéseket levonni arról, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a teljes figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron valósult-e meg. |
| --- | --- |

(71)

Ebben a vonatkozásban emlékeztetni szükséges arra, hogy a vizsgálat megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatal árai 3,3 %-kal kínálták alá a közösségi gazdasági ágazat árait, valamint, hogy a teljes figyelembe vett időszak alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatalt a Közösség határain alacsonyabb áron jelentették be, mint a közösségi gazdasági ágazat által elért ár. Az Eurostat kínai importárai és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai közötti különbség jelentősebbnek tűnt 2003-ban, mint a vizsgálati időszak során. Ezen elemzés alapján azonban nem lehet következtetéseket levonni a vizsgálati időszakot megelőző években történt alákínálásról: egy pontos és megbízható alákínálási különbözetet csak a vizsgálati időszakra lehet kiszámítani, mivel azt modellenként történő összehasonlítás alapján kell elvégezni, a megfelelő kiigazításokat eszközölve a behozatali (behozatalt követő) költségek és a kereskedelmi forgalom szintjében bekövetkezett változások miatt. Ezek az adatok csak a vizsgálati időszakra állnak rendelkezésre. Ezért nem lehet következtetéseket levonni arról, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a teljes figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron valósult-e meg.

| (72) | A vizsgálat továbbá megállapította, hogy jelentős árleszorítás történt a piacon. Ez az árleszorítás ugyanazon időszak alatt a fő nyersanyag-költségek erőteljes növekedése következtében káros volt, amint azt az ideiglenes rendelet (78) és (79) preambulumbekezdései is kifejtették. A fenti (70) preambulumbekezdésben említett, átvett észrevételekre tekintettel a nyersanyag-árak alakulását a figyelembe vett időszak során évekre bontva elemezték. Az ideiglenes rendelet (78) preambulumbekezdése említette, hogy a vinilacetát-monomer a polivinil-alkohol fő nyersanyaga. A polivinil-alkohol gyártási költségeinek körülbelül 65 %-át a vinilacetát-monomer teszi ki. Az alábbi táblázat bemutatja a vinilacetát-monomer egy tonna polivinil-alkoholra eső költségét a figyelembe vett időszak során:









  Közösségi gazdasági ágazat | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VAM egy tonna PVÁ-ra eső költsége | | | | |
| index | 100 | 107 | 119 | 130 |

(72)

A vizsgálat továbbá megállapította, hogy jelentős árleszorítás történt a piacon. Ez az árleszorítás ugyanazon időszak alatt a fő nyersanyag-költségek erőteljes növekedése következtében káros volt, amint azt az ideiglenes rendelet (78) és (79) preambulumbekezdései is kifejtették. A fenti (70) preambulumbekezdésben említett, átvett észrevételekre tekintettel a nyersanyag-árak alakulását a figyelembe vett időszak során évekre bontva elemezték. Az ideiglenes rendelet (78) preambulumbekezdése említette, hogy a vinilacetát-monomer a polivinil-alkohol fő nyersanyaga. A polivinil-alkohol gyártási költségeinek körülbelül 65 %-át a vinilacetát-monomer teszi ki. Az alábbi táblázat bemutatja a vinilacetát-monomer egy tonna polivinil-alkoholra eső költségét a figyelembe vett időszak során:

Közösségi gazdasági ágazat

2003

2004

2005

VI

VAM egy tonna PVÁ-ra eső költsége

index

100

107

119

130

| (73) | Ez az elemzés azt mutatta ki, hogy 2004-ben a nyersanyag költségekben történt növekedés mérsékelt volt e költségek 2005-ben, illetve a vizsgálati időszak alatt történt növekedésével összehasonlítva. A nyersanyag-árak ezen alakulására tekintettel, amit a vinilacetát-monomer költségek fenti alakulása szemléltet a legjobban, és amely nem igazodott szorosan a nyereségesség alakulásához, azt a következtetést lehet levonni, hogy a jövedelmezőség határozott visszaesését 2004-ben inkább a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak 7 %-os csökkenése okozta, mint a nyersanyag költségek növekedése, amit az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése is megjelölt. |
| --- | --- |

(73)

Ez az elemzés azt mutatta ki, hogy 2004-ben a nyersanyag költségekben történt növekedés mérsékelt volt e költségek 2005-ben, illetve a vizsgálati időszak alatt történt növekedésével összehasonlítva. A nyersanyag-árak ezen alakulására tekintettel, amit a vinilacetát-monomer költségek fenti alakulása szemléltet a legjobban, és amely nem igazodott szorosan a nyereségesség alakulásához, azt a következtetést lehet levonni, hogy a jövedelmezőség határozott visszaesését 2004-ben inkább a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak 7 %-os csökkenése okozta, mint a nyersanyag költségek növekedése, amit az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése is megjelölt.

| (74) | A fentieket követően a piaci részesedések 2004-es alakulását abszolút értékekben alaposabban megvizsgálták, és összevetették a 2003-as alakulásukkal annak megállapítására, hogy önmagában véve a dömpingelt behozatal jelentős hatással volt-e a kárra. Megállapították, hogy 2004-ben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 1 %-kal nőtt. Ugyanakkor a kínai behozatal a piaci részesedésének 16 %-át elvesztette. Az eredmény az lett, hogy 2004-ben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint négyszeresét tette ki a Kínai Népköztársaság piaci részesedésének. Ilyen körülmények között a döntő fontosságú 2004-es évben az árleszorítás valóban nehezen tulajdonítható a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak, mivel a behozatal mennyisége aránylag kicsi és erősen csökkenő volt. |
| --- | --- |

(74)

A fentieket követően a piaci részesedések 2004-es alakulását abszolút értékekben alaposabban megvizsgálták, és összevetették a 2003-as alakulásukkal annak megállapítására, hogy önmagában véve a dömpingelt behozatal jelentős hatással volt-e a kárra. Megállapították, hogy 2004-ben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 1 %-kal nőtt. Ugyanakkor a kínai behozatal a piaci részesedésének 16 %-át elvesztette. Az eredmény az lett, hogy 2004-ben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint négyszeresét tette ki a Kínai Népköztársaság piaci részesedésének. Ilyen körülmények között a döntő fontosságú 2004-es évben az árleszorítás valóban nehezen tulajdonítható a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak, mivel a behozatal mennyisége aránylag kicsi és erősen csökkenő volt.

| (75) | A végleges közzétételt követően a közösségi gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy még az alacsony piaci részesedés mellett is, a dömpingelt behozatal az üzletág természetéből adódóan súlyos zavarokat okozott a piacon. Állítása szerint a Bizottság azzal érvelt volna, hogy a polivinil-alkohol tőzsdeáru, és a piacon jegyzett legalacsonyabb ár nagy mértékben meghatározza a piaci árát, amelyhez más gyártóknak igazodniuk kell, amennyiben meg kívánják tartani a megrendeléseiket. Egyértelművé kell tenni, hogy a Bizottság a végleges közzétételi dokumentumban csak a panaszos követelését idézte, jóváhagyás nélkül. A panaszos továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-ból származó behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt állítólagos hatását a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak csökkenő tendenciája bizonyítja – miközben a fő nyersanyag, a vinilacetát-monomer árai felszöktek – a figyelembe vett időszak alatt. A közösségi gazdasági ágazat fenntartotta, hogy a dömpingelt behozatal erős árnyomása miatt nem volt olyan helyzetben, hogy a nyersanyag-árak növekedését áthárítsa a vevőire, ami a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom kifejezett csökkenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(75)

A végleges közzétételt követően a közösségi gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy még az alacsony piaci részesedés mellett is, a dömpingelt behozatal az üzletág természetéből adódóan súlyos zavarokat okozott a piacon. Állítása szerint a Bizottság azzal érvelt volna, hogy a polivinil-alkohol tőzsdeáru, és a piacon jegyzett legalacsonyabb ár nagy mértékben meghatározza a piaci árát, amelyhez más gyártóknak igazodniuk kell, amennyiben meg kívánják tartani a megrendeléseiket. Egyértelművé kell tenni, hogy a Bizottság a végleges közzétételi dokumentumban csak a panaszos követelését idézte, jóváhagyás nélkül. A panaszos továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-ból származó behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt állítólagos hatását a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak csökkenő tendenciája bizonyítja – miközben a fő nyersanyag, a vinilacetát-monomer árai felszöktek – a figyelembe vett időszak alatt. A közösségi gazdasági ágazat fenntartotta, hogy a dömpingelt behozatal erős árnyomása miatt nem volt olyan helyzetben, hogy a nyersanyag-árak növekedését áthárítsa a vevőire, ami a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom kifejezett csökkenéséhez vezetett.

| (76) | Mindazonáltal a folyamatot részletesebben figyelembe véve úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős romlása főképpen 2004-től a vizsgálati időszakig történt. 2003-ban, amikor a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak 11,3 % piaci részesedése volt, és az eladási árak nem tértek el nagyon az elkövetkező évek áraitól, a közösségi gazdasági ágazat kielégítően teljesített, kiváltképpen a jövedelmezőség szempontjából. Ezt az értékelést alátámasztja az, hogy még a közösségi gazdasági ágazat is úgy jellemezte (2002-t és) 2003-at, mint a „dömpingelt behozatal által a közösségi piacon történt jelentős behozatali térhódítás” előtti évet. Ezt igazolták a vizsgálat megállapításai és ezért az ideiglenes rendelet (131) preambulumbekezdésében a 2003-as évet valóban olyan évnek tekintették, amikor rendes versenyhelyzet állt fenn a közösségi piacon. Ezt egyik érdekelt fél sem támadta meg, és ez arra utal, hogy 2003-ban a kereskedelemben történt torzulások, amennyiben voltak ilyenek, korlátozott mértékűek voltak. Ezzel szemben 2004-ben, amikor a Kínai Népköztársaságból származó behozatal csökkent, miközben annak eladási ára meglehetősen stabil maradt, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete hirtelen jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(76)

Mindazonáltal a folyamatot részletesebben figyelembe véve úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős romlása főképpen 2004-től a vizsgálati időszakig történt. 2003-ban, amikor a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak 11,3 % piaci részesedése volt, és az eladási árak nem tértek el nagyon az elkövetkező évek áraitól, a közösségi gazdasági ágazat kielégítően teljesített, kiváltképpen a jövedelmezőség szempontjából. Ezt az értékelést alátámasztja az, hogy még a közösségi gazdasági ágazat is úgy jellemezte (2002-t és) 2003-at, mint a „dömpingelt behozatal által a közösségi piacon történt jelentős behozatali térhódítás” előtti évet. Ezt igazolták a vizsgálat megállapításai és ezért az ideiglenes rendelet (131) preambulumbekezdésében a 2003-as évet valóban olyan évnek tekintették, amikor rendes versenyhelyzet állt fenn a közösségi piacon. Ezt egyik érdekelt fél sem támadta meg, és ez arra utal, hogy 2003-ban a kereskedelemben történt torzulások, amennyiben voltak ilyenek, korlátozott mértékűek voltak. Ezzel szemben 2004-ben, amikor a Kínai Népköztársaságból származó behozatal csökkent, miközben annak eladási ára meglehetősen stabil maradt, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete hirtelen jelentősen romlott.

| (77) | A végleges közzétételt követően a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a Bizottság hibásan feltételezi azt, hogy a kár fő oka a dömpingelt behozatal. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem feltételezte, hogy a kár fő oka a dömpingelt behozatal. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése valójában azt írja elő, hogy „a közösségi gazdasági ágazatot érő hatást a (...) mennyiség- és/vagy árszint okozta, és hogy ez a hatás olyan mértékű, amely jelentősnek minősíthető (kiemelés a szerzőtől).” |
| --- | --- |

(77)

A végleges közzétételt követően a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a Bizottság hibásan feltételezi azt, hogy a kár fő oka a dömpingelt behozatal. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem feltételezte, hogy a kár fő oka a dömpingelt behozatal. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése valójában azt írja elő, hogy „a közösségi gazdasági ágazatot érő hatást a (...) mennyiség- és/vagy árszint okozta, és hogy ez a hatás olyan mértékű, amely jelentősnek minősíthető (kiemelés a szerzőtől).”

| (78) | A vizsgálat során megállapított tények további vizsgálata arra mutatott rá, hogy önmagában a dömpingelt behozatal hatással volt a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetére, de mivel a közösségi gazdasági ágazat növekedő piaci részesedéséhez viszonyítva általánosságban korlátozott piaci részesedést képvisel, és nincs egyértelmű időbeli összefüggés a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat legjelentősebb kárhelyzete között, ez a hatás nem tekinthető jelentősnek. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgálat során megállapított tények további vizsgálata arra mutatott rá, hogy önmagában a dömpingelt behozatal hatással volt a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetére, de mivel a közösségi gazdasági ágazat növekedő piaci részesedéséhez viszonyítva általánosságban korlátozott piaci részesedést képvisel, és nincs egyértelmű időbeli összefüggés a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat legjelentősebb kárhelyzete között, ez a hatás nem tekinthető jelentősnek.

| (79) | A fenti vizsgálat alapján nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárra a dömpingelt behozatal olyan hatással lett volna, amely jelentősnek minősíthető. |
| --- | --- |

(79)

A fenti vizsgálat alapján nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárra a dömpingelt behozatal olyan hatással lett volna, amely jelentősnek minősíthető.

2.   Más tényezők hatásai

| (80) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően, a Bizottság olyan információkhoz jutott, amelyek az USÁ-ból származó behozatal tekintetében az Eurostat adatok hiányosságaira utaltak. Az USA kiviteli adatbázisából és más forrásokból származó kiviteli adatokkal összehasonlítva a bejelentett mennyiségek túl kicsinek tűntek. Az erre a behozatalra vonatkozó adatokat ezért módosítani kellett, és azt találták a legmegfelelőbbnek, hogy az USA kiviteli adatbázisából származó adatokkal helyettesítsék azokat, az értékeket pedig euróra átszámították, és ennek megfelelően CIF közösségi határparitás szintjére kiigazították. 2003-ban a KNK-ból származó felülvizsgált behozatali mennyiségnek a kiszámított közösségi felhasználásra gyakorolt hatása abban az évben más országok piaci részesedésére is kihatott. Az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében található táblázatok ezért a következőképpen módosulnak:
  Más harmadik országokból származó behozatal (mennyiség)









  Behozatal (tonnában) | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 19 804 | 26 663 | 25 771 | 26 298 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 135 | 130 | 133 |
| Japán | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Tajvan (tartományok) | 11 000–14 000 | 13 000–16 500 | 10 000–13 000 | 9 000–12 000 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(80)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően, a Bizottság olyan információkhoz jutott, amelyek az USÁ-ból származó behozatal tekintetében az Eurostat adatok hiányosságaira utaltak. Az USA kiviteli adatbázisából és más forrásokból származó kiviteli adatokkal összehasonlítva a bejelentett mennyiségek túl kicsinek tűntek. Az erre a behozatalra vonatkozó adatokat ezért módosítani kellett, és azt találták a legmegfelelőbbnek, hogy az USA kiviteli adatbázisából származó adatokkal helyettesítsék azokat, az értékeket pedig euróra átszámították, és ennek megfelelően CIF közösségi határparitás szintjére kiigazították. 2003-ban a KNK-ból származó felülvizsgált behozatali mennyiségnek a kiszámított közösségi felhasználásra gyakorolt hatása abban az évben más országok piaci részesedésére is kihatott. Az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében található táblázatok ezért a következőképpen módosulnak:

Más harmadik országokból származó behozatal (mennyiség)

Behozatal (tonnában)

2003

2004

2005

VI

USA

19 804

26 663

25 771

26 298

Index (2003 = 100)

100

135

130

133

Japán

13 682

11 753

12 694

14 151

Index (2003 = 100)

100

86

93

103

Tajvan (tartományok)

11 000–14 000

13 000–16 500

10 000–13 000

9 000–12 000

Index (2003 = 100)

100

118

88

83

Más harmadik országokból származó behozatal (átlagár)

| Átlagár (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 308 | 1 335 | 1 446 | 1 416 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 102 | 111 | 108 |
| Japán | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Tajvan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Átlagár (EUR)

2003

2004

2005

VI

USA

1 308

1 335

1 446

1 416

Index (2003 = 100)

100

102

111

108

Japán

1 916

1 532

1 846

1 934

Index (2003 = 100)

100

80

96

101

Tajvan

1 212

1 207

1 308

1 302

Index (2003 = 100)

100

100

108

108

Piaci részesedés

| Piaci részesedés (%) | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA % | 13,8 | 17,3 | 15,5 | 15,8 |
| Japán % | 9,5 | 7,6 | 7,6 | 8,5 |
| Tajvan (index) | 100 | 109 | 76 | 71 |

Piaci részesedés (%)

2003

2004

2005

VI

USA %

13,8

17,3

15,5

15,8

Japán %

9,5

7,6

7,6

8,5

Tajvan (index)

100

109

76

71

| (81) | Az ideiglenes rendelettel összehasonlítva, a fő különbség az USÁ-ból származó behozatal mennyiségében és az e behozatal alakulásában megfigyelhető tendenciákban tapasztalható. A figyelembe vett időszak során, a polivinil-alkoholnak csak az USÁ-ból történő behozatalában csekély mértékű növekedés volt valóban megfigyelhető, azaz a piaci részesedés 2 százalékponttal nőtt, jóllehet az ideiglenes rendeletben hibásan azt a következtetést vonták le, hogy ezalatt az időszak alatt megduplázódott. Továbbá e behozatal CIF közösségi határparitáson számított árai általában véve magasabbnak tűntek – a vizsgálati időszak során 4,3 %-kal magasabbnak – mint az ideiglenes megállapítások szerinti árak. Az ideiglenes rendelet (98) bekezdésében összefoglalt, az erre a behozatalra vonatkozó többi következtetés érvényes maradt. |
| --- | --- |

(81)

Az ideiglenes rendelettel összehasonlítva, a fő különbség az USÁ-ból származó behozatal mennyiségében és az e behozatal alakulásában megfigyelhető tendenciákban tapasztalható. A figyelembe vett időszak során, a polivinil-alkoholnak csak az USÁ-ból történő behozatalában csekély mértékű növekedés volt valóban megfigyelhető, azaz a piaci részesedés 2 százalékponttal nőtt, jóllehet az ideiglenes rendeletben hibásan azt a következtetést vonták le, hogy ezalatt az időszak alatt megduplázódott. Továbbá e behozatal CIF közösségi határparitáson számított árai általában véve magasabbnak tűntek – a vizsgálati időszak során 4,3 %-kal magasabbnak – mint az ideiglenes megállapítások szerinti árak. Az ideiglenes rendelet (98) bekezdésében összefoglalt, az erre a behozatalra vonatkozó többi következtetés érvényes maradt.

| (82) | Az ideiglenes rendelet (97) és (99) preambulumbekezdésére hivatkozva több érdekelt fél komoly kétségeket fejezett ki a japán behozatalra vonatkozó Eurostat árak megbízhatóságával kapcsolatban, mivel e behozatal átlagos egységárai jelentősen magasabbak voltak, mint a más forrásból származó polivinil-alkohol egységárai. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a magas átlagos eladási ár adódhat más drágább termékek, mint például polivinil-butirál hibás beszámításából is. Ebben a vonatkozásban fontos hangsúlyozni, hogy ezeket az adatokat részletesen megvizsgálták, és az elemzés alapján az, az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében is ismertetett következtetés került levonásra, hogy a japán behozatal nem járulhatott hozzá ahhoz a kedvezőtlen tendenciához az ár alakulásában, ami a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének súlyos romlásához vezetett. A teljesség és a tisztánlátás érdekében ezen elemzés összefoglalója következik. |
| --- | --- |

(82)

Az ideiglenes rendelet (97) és (99) preambulumbekezdésére hivatkozva több érdekelt fél komoly kétségeket fejezett ki a japán behozatalra vonatkozó Eurostat árak megbízhatóságával kapcsolatban, mivel e behozatal átlagos egységárai jelentősen magasabbak voltak, mint a más forrásból származó polivinil-alkohol egységárai. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a magas átlagos eladási ár adódhat más drágább termékek, mint például polivinil-butirál hibás beszámításából is. Ebben a vonatkozásban fontos hangsúlyozni, hogy ezeket az adatokat részletesen megvizsgálták, és az elemzés alapján az, az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében is ismertetett következtetés került levonásra, hogy a japán behozatal nem járulhatott hozzá ahhoz a kedvezőtlen tendenciához az ár alakulásában, ami a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének súlyos romlásához vezetett. A teljesség és a tisztánlátás érdekében ezen elemzés összefoglalója következik.

| (83) | A Japánból származó behozatallal kapcsolatos Eurostat adatok további vizsgálata megerősítette, hogy azok nem tartalmaztak a polivinil-alkoholon kívül más terméket, és így az adatok nem inflálódtak drágább termékek miatt. Továbbá, amint a panaszban is jelezték, a japán polivinil-alkohol behozatal tartalmazott bizonyos korlátozott mennyiségben olyan polivinil-alkoholt, amely nem a hasonló termék volt, valószínűleg jelentősen magasabb egységáron. A japán behozatal esetében a statisztikai adatok alapján kiszámított átlagos értékben az egyéb polivinil-alkohol minőségek árra való hatása nem semlegesíthető, mivel ezek az adatok nem tesznek különbséget a hasonló termék és az egyéb polivinil-alkohol minőségek között. Azonban az ilyen jellegű behozatal hozzávetőleges mennyiségét figyelembe véve, a panaszban szereplő adatok alapján, és a vizsgálati időszak alatt a teljes japán polivinil-alkohol behozatalra kiszámított átlagárra tekintettel megállapítható, hogy a termékkörbe nem tartozó polivinil-alkohol minőségek kizárása nagyon valószínűtlen, hogy a hasonló termék olyan CIF közösségi határparitáson számított átlagárát eredményezné, amely a vizsgálati időszak során a közösségi eladási árszintnél alacsonyabb árat jelentett volna. Továbbá a vizsgálati időszak során a japán behozatal kb. 25 %-át igazolni lehetett, és a behozatal e részébe a termékkörbe tartozó polivinil-alkohol minőségek tartoztak. Ezek az értékesítések kapcsolt feleknek történtek, vagyis elszámolóárakon, és megállapításra került, hogy a Közösségben az első független vevőknek történt eladások viszonteladási árai átlagosan 8–10 %-kal voltak magasabbak, mint a közösségi gazdasági ágazat által elért árak. Ennélfogva azt a következtetést vonták le és tartják fenn, hogy nincs arra utaló jel, amely szerint a polivinil-alkohol japán behozatalát a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árai alatt kínálták volna, és ezért a japán behozatal nem tekinthető a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz hozzájáruló tényezőnek. |
| --- | --- |

(83)

A Japánból származó behozatallal kapcsolatos Eurostat adatok további vizsgálata megerősítette, hogy azok nem tartalmaztak a polivinil-alkoholon kívül más terméket, és így az adatok nem inflálódtak drágább termékek miatt. Továbbá, amint a panaszban is jelezték, a japán polivinil-alkohol behozatal tartalmazott bizonyos korlátozott mennyiségben olyan polivinil-alkoholt, amely nem a hasonló termék volt, valószínűleg jelentősen magasabb egységáron. A japán behozatal esetében a statisztikai adatok alapján kiszámított átlagos értékben az egyéb polivinil-alkohol minőségek árra való hatása nem semlegesíthető, mivel ezek az adatok nem tesznek különbséget a hasonló termék és az egyéb polivinil-alkohol minőségek között. Azonban az ilyen jellegű behozatal hozzávetőleges mennyiségét figyelembe véve, a panaszban szereplő adatok alapján, és a vizsgálati időszak alatt a teljes japán polivinil-alkohol behozatalra kiszámított átlagárra tekintettel megállapítható, hogy a termékkörbe nem tartozó polivinil-alkohol minőségek kizárása nagyon valószínűtlen, hogy a hasonló termék olyan CIF közösségi határparitáson számított átlagárát eredményezné, amely a vizsgálati időszak során a közösségi eladási árszintnél alacsonyabb árat jelentett volna. Továbbá a vizsgálati időszak során a japán behozatal kb. 25 %-át igazolni lehetett, és a behozatal e részébe a termékkörbe tartozó polivinil-alkohol minőségek tartoztak. Ezek az értékesítések kapcsolt feleknek történtek, vagyis elszámolóárakon, és megállapításra került, hogy a Közösségben az első független vevőknek történt eladások viszonteladási árai átlagosan 8–10 %-kal voltak magasabbak, mint a közösségi gazdasági ágazat által elért árak. Ennélfogva azt a következtetést vonták le és tartják fenn, hogy nincs arra utaló jel, amely szerint a polivinil-alkohol japán behozatalát a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árai alatt kínálták volna, és ezért a japán behozatal nem tekinthető a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz hozzájáruló tényezőnek.

| (84) | Több érdekelt fél azt is vitatta, hogy a japán behozatal erős piaci részesedését hogyan voltak képesek fenntartani ilyen magas árakkal, ha a közösségi piacon heves árverseny dúlt. Ebben a vonatkozásban először is meg kell jegyezni, hogy a fenti (83) preambulumbekezdés is említi, hogy a polivinil-alkohol drágább és egyéb minőségeinek bevonása miatt az Eurostatnak a japán importárakra vonatkozó átlagértékei egészen biztosan inflálódtak. Azon ellenőrzött adatok alapján, amelyek a japán behozatal kb. 25 %-ára vonatkoznak, az első független közösségi vevő felé irányuló behozatal átlagárai inkább 8–10 %-kal tűnnek a közösségi gazdasági ágazat árainál magasabbnak. Ez nem azonos minőségek pontos összehasonlításának az eredménye, hanem inkább a japán behozatal egy részének az átlagos eladási ára és a közösségi gazdasági ágazat által elért ár közötti valószínű és megközelítő árkülönbözet. Ezen az alapon a japán importárak elemzésének eredménye nem mond ellent annak a következtetésnek, hogy a piaci árak a Közösségben valóban nyomottak voltak, és az érvelés elutasításra került. |
| --- | --- |

(84)

Több érdekelt fél azt is vitatta, hogy a japán behozatal erős piaci részesedését hogyan voltak képesek fenntartani ilyen magas árakkal, ha a közösségi piacon heves árverseny dúlt. Ebben a vonatkozásban először is meg kell jegyezni, hogy a fenti (83) preambulumbekezdés is említi, hogy a polivinil-alkohol drágább és egyéb minőségeinek bevonása miatt az Eurostatnak a japán importárakra vonatkozó átlagértékei egészen biztosan inflálódtak. Azon ellenőrzött adatok alapján, amelyek a japán behozatal kb. 25 %-ára vonatkoznak, az első független közösségi vevő felé irányuló behozatal átlagárai inkább 8–10 %-kal tűnnek a közösségi gazdasági ágazat árainál magasabbnak. Ez nem azonos minőségek pontos összehasonlításának az eredménye, hanem inkább a japán behozatal egy részének az átlagos eladási ára és a közösségi gazdasági ágazat által elért ár közötti valószínű és megközelítő árkülönbözet. Ezen az alapon a japán importárak elemzésének eredménye nem mond ellent annak a következtetésnek, hogy a piaci árak a Közösségben valóban nyomottak voltak, és az érvelés elutasításra került.

| (85) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a tajvani behozatal mennyisége 2003-tól 2006-ig nőtt, ellentétben a Bizottságnak a piaci részesedésben történt csökkenésre vonatkozó megállapításaival, illetve, hogy e behozatal átlagára kisebb mértékben nőtt, mint ahogy azt a Bizottság megállapította. Ez az állítás az Eurostat adatainak elemzésén alapult. Ebben a vonatkozásban szükséges megjegyezni, amint az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése is említi, hogy az egyetlen tajvani gyártó tényleges adatait használták fel, mivel az teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. Ezek az ellenőrzött adatok megbízhatóbbnak tekinthetők, mint az Eurostat adatai, kiváltképpen mivel ez a gyártó a teljes figyelembe vett időszak során jelentős mennyiségben értékesített olyan polivinil-alkoholt is, amely az ex 3905 30 00 KN-kód alá tartozott, de nem tartozott a termékkörbe. Ezen érdekelt fél állítását ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(85)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a tajvani behozatal mennyisége 2003-tól 2006-ig nőtt, ellentétben a Bizottságnak a piaci részesedésben történt csökkenésre vonatkozó megállapításaival, illetve, hogy e behozatal átlagára kisebb mértékben nőtt, mint ahogy azt a Bizottság megállapította. Ez az állítás az Eurostat adatainak elemzésén alapult. Ebben a vonatkozásban szükséges megjegyezni, amint az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése is említi, hogy az egyetlen tajvani gyártó tényleges adatait használták fel, mivel az teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. Ezek az ellenőrzött adatok megbízhatóbbnak tekinthetők, mint az Eurostat adatai, kiváltképpen mivel ez a gyártó a teljes figyelembe vett időszak során jelentős mennyiségben értékesített olyan polivinil-alkoholt is, amely az ex 3905 30 00 KN-kód alá tartozott, de nem tartozott a termékkörbe. Ezen érdekelt fél állítását ezért el kellett utasítani.

| (86) | Egy másik érdekelt fél azt állította az amerikai importárakra vonatkozó bizottsági elemzés kapcsán, hogy a tajvani behozatal hozzájárulhatott az árleszorításhoz a Közösség piacán. Állítása szerint az első független vevőknek történő eladások átlag árainak kiszámítása céljából a Bizottság kiigazította az USÁ-ból származó behozatalra vonatkozó Eurostat árakat, amelyek már így is a tajvani áraknál magasabbak voltak, és így felfelé kiigazítva ezek az árak azonos általános szinten álltak a közösségi gazdasági ágazat áraival. Következésképpen a tajvani árak, amelyek nem igényeltek semmilyen kiigazítást, a közösségi gazdasági ágazat árait alulkínálták volna, és hozzájárultak volna a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(86)

Egy másik érdekelt fél azt állította az amerikai importárakra vonatkozó bizottsági elemzés kapcsán, hogy a tajvani behozatal hozzájárulhatott az árleszorításhoz a Közösség piacán. Állítása szerint az első független vevőknek történő eladások átlag árainak kiszámítása céljából a Bizottság kiigazította az USÁ-ból származó behozatalra vonatkozó Eurostat árakat, amelyek már így is a tajvani áraknál magasabbak voltak, és így felfelé kiigazítva ezek az árak azonos általános szinten álltak a közösségi gazdasági ágazat áraival. Következésképpen a tajvani árak, amelyek nem igényeltek semmilyen kiigazítást, a közösségi gazdasági ágazat árait alulkínálták volna, és hozzájárultak volna a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (87) | Ezt az állítást el kellett utasítani. Valójában az ideiglenes rendelet (97) és (100) preambulumbekezdésében a tajvani importárak CIF közösségi határparitáson számított árszintek. Az alákínálásra vonatkozó számítások céljából az árakat többféleképpen kiigazították (importvám, behozatalt követő költségek, kereskedelmi forgalom szintje). Ebben az esetben a kereskedelmi forgalom szintjével kapcsolatos kiigazítás jelentős volt, mivel jóformán minden értékesítés közösségi kereskedőkön/forgalmazókon keresztül történt. Az ezt követő alákínálási számítások így elvégezhetőek voltak a termékkódok szintjén, ami nagyon pontos adatokat eredményezett és valóban nem mutatott ki alákínálást. |
| --- | --- |

(87)

Ezt az állítást el kellett utasítani. Valójában az ideiglenes rendelet (97) és (100) preambulumbekezdésében a tajvani importárak CIF közösségi határparitáson számított árszintek. Az alákínálásra vonatkozó számítások céljából az árakat többféleképpen kiigazították (importvám, behozatalt követő költségek, kereskedelmi forgalom szintje). Ebben az esetben a kereskedelmi forgalom szintjével kapcsolatos kiigazítás jelentős volt, mivel jóformán minden értékesítés közösségi kereskedőkön/forgalmazókon keresztül történt. Az ezt követő alákínálási számítások így elvégezhetőek voltak a termékkódok szintjén, ami nagyon pontos adatokat eredményezett és valóban nem mutatott ki alákínálást.

| (88) | Több érdekelt fél azt állította, hogy a jövedelmezőség csökkenését saját maga a közösségi gazdasági ágazat okozta. Ezt azért állították, mert 2004-ben többlet termelési kapacitás létrehozása miatt a közösségi gazdasági ágazat jelentős további előállított polivinil-alkohol mennyiséggel szembesült, amelyet el kellett adnia. A felek azzal érveltek, hogy maga a panaszos ezért az összes többi polivinil-alkohol gyártót alákínáló erőszakos politikát folytatott azzal a céllal, hogy maximalizálja értékesített mennyiségét, és kizárjon más versenytársakat a piacról. A felek szerint ez megmagyarázná a polivinil-alkohol árak csökkenését a figyelembe vett időszak során. Úgy vélték, hogy a kínai gyártók inkább árkövetők, és nem ármeghatározók voltak. |
| --- | --- |

(88)

Több érdekelt fél azt állította, hogy a jövedelmezőség csökkenését saját maga a közösségi gazdasági ágazat okozta. Ezt azért állították, mert 2004-ben többlet termelési kapacitás létrehozása miatt a közösségi gazdasági ágazat jelentős további előállított polivinil-alkohol mennyiséggel szembesült, amelyet el kellett adnia. A felek azzal érveltek, hogy maga a panaszos ezért az összes többi polivinil-alkohol gyártót alákínáló erőszakos politikát folytatott azzal a céllal, hogy maximalizálja értékesített mennyiségét, és kizárjon más versenytársakat a piacról. A felek szerint ez megmagyarázná a polivinil-alkohol árak csökkenését a figyelembe vett időszak során. Úgy vélték, hogy a kínai gyártók inkább árkövetők, és nem ármeghatározók voltak.

| (89) | Ezen érvelés tekintetében a vizsgálat valóban kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat által eszközölt, a termelési kapacitás növelését célzó beruházások lehetővé tették a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy jelentős további mennyiséget értékesítsenek a Közösség piacán. Ez a tény egyrészről azt bizonyítja, hogy a piac várható növekedése szempontjából ez a beruházási döntés hatékony és eredményes döntés volt. A fenti (51)–(53) preambulumbekezdésben is kifejtésre került, hogy a figyelembe vett időszak alatt a polivinil-alkohol felhasználás a Közösség piacán erőteljesen nőtt, és, hogy ez összességében növekvő eladásokhoz vezetett. Továbbá, a vizsgálati időszakot követő (2006 júliusától 2007 szeptemberéig terjedő) időszak – közösségi felhasználásra és értékesítésekre vonatkozó, a vizsgálat alá vont felek által szolgáltatott adatokon, illetve az Eurostat adatain alapuló – adatainak elemzése megerősítette, hogy a felhasználás jelentősen nőtt, valamint, hogy a közösségi gazdasági ágazat az értékesítései mennyiségét 10 %-kal tovább növelte. |
| --- | --- |

(89)

Ezen érvelés tekintetében a vizsgálat valóban kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat által eszközölt, a termelési kapacitás növelését célzó beruházások lehetővé tették a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy jelentős további mennyiséget értékesítsenek a Közösség piacán. Ez a tény egyrészről azt bizonyítja, hogy a piac várható növekedése szempontjából ez a beruházási döntés hatékony és eredményes döntés volt. A fenti (51)–(53) preambulumbekezdésben is kifejtésre került, hogy a figyelembe vett időszak alatt a polivinil-alkohol felhasználás a Közösség piacán erőteljesen nőtt, és, hogy ez összességében növekvő eladásokhoz vezetett. Továbbá, a vizsgálati időszakot követő (2006 júliusától 2007 szeptemberéig terjedő) időszak – közösségi felhasználásra és értékesítésekre vonatkozó, a vizsgálat alá vont felek által szolgáltatott adatokon, illetve az Eurostat adatain alapuló – adatainak elemzése megerősítette, hogy a felhasználás jelentősen nőtt, valamint, hogy a közösségi gazdasági ágazat az értékesítései mennyiségét 10 %-kal tovább növelte.

| (90) | Ugyanakkor azonban a vizsgálat megállapította, hogy a polivinil-alkohol üzemeknek folyamatosan kell termelniük ahhoz, hogy maximalizálják a hatékonyságukat. Ez az eset állt fenn a közösségi gazdasági ágazat esetében is. A vizsgálat rámutatott, hogy a 2004-től 2006-ig történt kapacitásbővítések miatt a termelési mennyiségek 2004-től valóban jelentősen nőttek. A közösségi gazdasági ágazat a végleges közzétételt követően azzal érvelt, hogy a további polivinilalkohol-gyártósor csak 2005-től állt rendelkezésre, így 2004-ben nem volt további kapacitás. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy 2004 során 2003-hoz képest a termelési kapacitás 7 %-kal volt nagyobb. Ezzel egyidőben a közösségi gazdasági ágazat az eladási árait 7 %-kal csökkentette, majd 2005-ben, amikor a termelési kapacitás elérte a 2003-as kapacitás 129 %-át, az árak még mindig 5 %-kal a 2003-as szint alatt voltak, a fenti (72) preambulumbekezdésben is említett erőteljesen növekvő nyersanyag költségek ellenére (vinilacetát-monomer esetében + 19 %). Ezzel egyidejűleg a közösségi gazdasági ágazat az általa független vevőknek értékesített mennyiséget 12 %-kal növelte, majd ezeket az értékesítéseket további 10 százalékponttal növelte 2005-ben. Ezek alapján úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai és a gyártott polivinil-alkohol mennyisége összefüggésben állhat. |
| --- | --- |

(90)

Ugyanakkor azonban a vizsgálat megállapította, hogy a polivinil-alkohol üzemeknek folyamatosan kell termelniük ahhoz, hogy maximalizálják a hatékonyságukat. Ez az eset állt fenn a közösségi gazdasági ágazat esetében is. A vizsgálat rámutatott, hogy a 2004-től 2006-ig történt kapacitásbővítések miatt a termelési mennyiségek 2004-től valóban jelentősen nőttek. A közösségi gazdasági ágazat a végleges közzétételt követően azzal érvelt, hogy a további polivinilalkohol-gyártósor csak 2005-től állt rendelkezésre, így 2004-ben nem volt további kapacitás. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy 2004 során 2003-hoz képest a termelési kapacitás 7 %-kal volt nagyobb. Ezzel egyidőben a közösségi gazdasági ágazat az eladási árait 7 %-kal csökkentette, majd 2005-ben, amikor a termelési kapacitás elérte a 2003-as kapacitás 129 %-át, az árak még mindig 5 %-kal a 2003-as szint alatt voltak, a fenti (72) preambulumbekezdésben is említett erőteljesen növekvő nyersanyag költségek ellenére (vinilacetát-monomer esetében + 19 %). Ezzel egyidejűleg a közösségi gazdasági ágazat az általa független vevőknek értékesített mennyiséget 12 %-kal növelte, majd ezeket az értékesítéseket további 10 százalékponttal növelte 2005-ben. Ezek alapján úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai és a gyártott polivinil-alkohol mennyisége összefüggésben állhat.

| (91) | Két érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termelési kapacitásba történt beruházások okozták a fő pénzügyi mutatók kedvezőtlen alakulását, mivel azok költsége lehúzta a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat azt állapította meg, és az ideiglenes rendelet (103) bekezdése le is szögezte, hogy a termelési kapacitás bővítésével kapcsolatos költségeket azonosítani lehetett, és azok nem befolyásolták jelentősen a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének alakulásában megfigyelt súlyos, kedvezőtlen tendenciát. Azt az állítást, hogy ezek a költségek okozták a közösségi gazdasági ágazat legfontosabb pénzügyi mutatóinak jelentős romlását, el kell utasítani. |
| --- | --- |

(91)

Két érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termelési kapacitásba történt beruházások okozták a fő pénzügyi mutatók kedvezőtlen alakulását, mivel azok költsége lehúzta a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat azt állapította meg, és az ideiglenes rendelet (103) bekezdése le is szögezte, hogy a termelési kapacitás bővítésével kapcsolatos költségeket azonosítani lehetett, és azok nem befolyásolták jelentősen a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének alakulásában megfigyelt súlyos, kedvezőtlen tendenciát. Azt az állítást, hogy ezek a költségek okozták a közösségi gazdasági ágazat legfontosabb pénzügyi mutatóinak jelentős romlását, el kell utasítani.

| (92) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a kötött felhasználást szolgáló eladások árazása kedvezőtlenül befolyásolta a panaszos jövedelmezőségi adatait. Ebből a szempontból meg kell jegyezni, hogy a kapcsolt feleknek történt polivinil-alkohol értékesítéseket alaposan ellenőrizték. Először is, ezek az értékesítések elkülönültek a nem kapcsolt feleknek történt értékesítésektől. Ezért az ideiglenes rendelet (84) és (85) preambulumbekezdésében közölt pénzügyi mutatók nem tartalmazzák ezeket a (84) preambulumbekezdés által is kifejezetten megemlített értékesítéseket. Másodszor, a kötött felhasználást szolgáló eladások ellenőrzése kimutatta, hogy ezen eladások árazása, ami a vizsgálati időszak során a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének kevesebb, mint 20 %-át jelentette, nem volt kedvezőtlen hatással a közösségi gazdasági ágazat jelentésben foglalt eredményeire a nem kapcsolt feleknek történt polivinil-alkohol értékesítések kapcsán. Ezért az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(92)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a kötött felhasználást szolgáló eladások árazása kedvezőtlenül befolyásolta a panaszos jövedelmezőségi adatait. Ebből a szempontból meg kell jegyezni, hogy a kapcsolt feleknek történt polivinil-alkohol értékesítéseket alaposan ellenőrizték. Először is, ezek az értékesítések elkülönültek a nem kapcsolt feleknek történt értékesítésektől. Ezért az ideiglenes rendelet (84) és (85) preambulumbekezdésében közölt pénzügyi mutatók nem tartalmazzák ezeket a (84) preambulumbekezdés által is kifejezetten megemlített értékesítéseket. Másodszor, a kötött felhasználást szolgáló eladások ellenőrzése kimutatta, hogy ezen eladások árazása, ami a vizsgálati időszak során a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének kevesebb, mint 20 %-át jelentette, nem volt kedvezőtlen hatással a közösségi gazdasági ágazat jelentésben foglalt eredményeire a nem kapcsolt feleknek történt polivinil-alkohol értékesítések kapcsán. Ezért az állítást elutasították.

| (93) | Egy másik érdekelt fél az állította, hogy a figyelembe vett időszak első éveiben az állítólag nyomott német építőipari piac okozta a közösségi gazdasági ágazat fő pénzügyi mutatóinak kedvezőtlen alakulását. Ennek alátámasztására azonban nem nyújtottak be bizonyítékot, és a statisztikai adatok egyértelműen kimutatják a polivinil-alkohol felhasználás növekvő tendenciáját, valamint a polivinil-butirál még erősebb felhasználási tendenciát. Az érvelést ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(93)

Egy másik érdekelt fél az állította, hogy a figyelembe vett időszak első éveiben az állítólag nyomott német építőipari piac okozta a közösségi gazdasági ágazat fő pénzügyi mutatóinak kedvezőtlen alakulását. Ennek alátámasztására azonban nem nyújtottak be bizonyítékot, és a statisztikai adatok egyértelműen kimutatják a polivinil-alkohol felhasználás növekvő tendenciáját, valamint a polivinil-butirál még erősebb felhasználási tendenciát. Az érvelést ezért el kellett utasítani.

| (94) | A végleges közzétételt követően a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy 2003-ra és 2004-re összpontosítva 2004-től 2006-ig az okozati összefüggéseket nem elemezték eléggé. Ezzel összefüggésben elsőként meg kell jegyezni, hogy 2003 és 2004 a figyelembe vett időszak első két éve, ezért semmiképpen sem lehet az időszakot „idejétmúltnak” tekinteni. Továbbá az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében összegzettek szerint a kárra utaló mutatók csoportja pénzügyi mutatókat takar, míg a legtöbb egyéb mutató pozitív tendenciákat mutat. Ilyen helyzetben teljesen ésszerű, hogy a vizsgáló hatóság nagyobb figyelmet szentel arra az időszakra, amikor a pénzügyi mutatók a legnagyobb mértékben romlottak, vagyis 2004-re, amikor is a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége 62 %-kal csökkent, a befektetés megtérülése 83 %-kal csökkent, és pénzforgalma 45 %-kal csökkent. Végül ahogy a fenti (70)–(93) preambulumbekezdés mutatja, az okozati összefüggések elemzése vélhetően nem csak 2003-ra és 2004-re korlátozódik, hanem a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed, azaz 2003-tól a vizsgálati időszak végéig (2006. szeptember). Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(94)

A végleges közzétételt követően a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy 2003-ra és 2004-re összpontosítva 2004-től 2006-ig az okozati összefüggéseket nem elemezték eléggé. Ezzel összefüggésben elsőként meg kell jegyezni, hogy 2003 és 2004 a figyelembe vett időszak első két éve, ezért semmiképpen sem lehet az időszakot „idejétmúltnak” tekinteni. Továbbá az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében összegzettek szerint a kárra utaló mutatók csoportja pénzügyi mutatókat takar, míg a legtöbb egyéb mutató pozitív tendenciákat mutat. Ilyen helyzetben teljesen ésszerű, hogy a vizsgáló hatóság nagyobb figyelmet szentel arra az időszakra, amikor a pénzügyi mutatók a legnagyobb mértékben romlottak, vagyis 2004-re, amikor is a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége 62 %-kal csökkent, a befektetés megtérülése 83 %-kal csökkent, és pénzforgalma 45 %-kal csökkent. Végül ahogy a fenti (70)–(93) preambulumbekezdés mutatja, az okozati összefüggések elemzése vélhetően nem csak 2003-ra és 2004-re korlátozódik, hanem a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed, azaz 2003-tól a vizsgálati időszak végéig (2006. szeptember). Az állítást ezért elutasították.

3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (95) | Következésképpen az ideiglenes intézkedések elrendelését követően érkezett észrevételekben kezdeményezett kiegészítő elemzések alapján nem lehet megerősíteni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős hatással lett volna a közösségi gazdasági ágazat kárára. Mivel i. a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése aránylag korlátozott volt, és csak csekély mértékben nőtt (11,3 %-ról 12,9 %-ra), illetve a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek sokkal jelentősebb volt és növekedett a piaci részesedése (a vizsgálati időszak alatt több mint a Kínai Népköztársaság piaci részesedésének háromszorosa), valamint ii. a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal korlátozottan, még ha nem is elhanyagolható mértékben gyakoroltak alákínálást, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség piacán a növekvő nyersanyag árak ellenére fennálló alacsony árak, amelyek a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz jelentősen hozzájárultak, nem tulajdoníthatóak a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatalnak. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és 3. cikkének (7) bekezdése értelmében az okozati összefüggés a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között ezért nem állapítható meg kellőképpen. |
| --- | --- |

(95)

Következésképpen az ideiglenes intézkedések elrendelését követően érkezett észrevételekben kezdeményezett kiegészítő elemzések alapján nem lehet megerősíteni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős hatással lett volna a közösségi gazdasági ágazat kárára. Mivel i. a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése aránylag korlátozott volt, és csak csekély mértékben nőtt (11,3 %-ról 12,9 %-ra), illetve a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek sokkal jelentősebb volt és növekedett a piaci részesedése (a vizsgálati időszak alatt több mint a Kínai Népköztársaság piaci részesedésének háromszorosa), valamint ii. a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal korlátozottan, még ha nem is elhanyagolható mértékben gyakoroltak alákínálást, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség piacán a növekvő nyersanyag árak ellenére fennálló alacsony árak, amelyek a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz jelentősen hozzájárultak, nem tulajdoníthatóak a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatalnak. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és 3. cikkének (7) bekezdése értelmében az okozati összefüggés a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között ezért nem állapítható meg kellőképpen.

G.   KÖVETKEZTETÉS

| (96) | Az eljárást ezért meg kell szüntetni, mivel Tajvan számára megállapított dömpingkülönbözet kevesebb mint 2 %, illetve mert a Kínai Népköztársaságból származó behozatal vonatkozásában a dömping és a kár közötti egyértelmű okozati kapcsolat bizonyítéka nem mutatható ki, |
| --- | --- |

(96)

Az eljárást ezért meg kell szüntetni, mivel Tajvan számára megállapított dömpingkülönbözet kevesebb mint 2 %, illetve mert a Kínai Népköztársaságból származó behozatal vonatkozásában a dömping és a kár közötti egyértelmű okozati kapcsolat bizonyítéka nem mutatható ki,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú homopolimer polimerizációval képzett kopolimer polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszüntetik.

2. cikk

Az 1069/2007/EK bizottsági rendelet értelmében a rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 3905300020), a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú polivinil-alkohol homopolimer gyanta behozatalára kirótt ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket felszabadítják.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 311., 2006.12.19., 47. o.

2

(3)  HL L 243., 2007.9.18., 23. o.

3

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/78

---

A TANÁCS 2008/228/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. március 17.)

a jogállamiság területére és esetlegesen más területekre irányuló koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel egy uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) létrehozásáról szóló 2006/304/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. április 10-én elfogadta a 2006/304/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. április 10-én elfogadta a 2006/304/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (2). Ez az együttes fellépés többek között előírja, hogy az EUPT-Koszovó az EULEX KOSOVO fő tervező és előkészítő elemeként jár el, és hogy az EUPT-Koszovó felelős a személyzet felvételéért és telepítéséért, továbbá az EULEX KOSOVO részére szánt felszerelések, szolgáltatások és helyiségek beszerzéséért. Előírja továbbá, hogy harmadik államok is kirendelhetnek személyi állományt az EULEX KOSOVO részére, és hogy – kivételesen, szükség szerint – a részt vevő harmadik államok állampolgárai is felvehetők szerződéses alapon. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (2). Ez az együttes fellépés többek között előírja, hogy az EUPT-Koszovó az EULEX KOSOVO fő tervező és előkészítő elemeként jár el, és hogy az EUPT-Koszovó felelős a személyzet felvételéért és telepítéséért, továbbá az EULEX KOSOVO részére szánt felszerelések, szolgáltatások és helyiségek beszerzéséért. Előírja továbbá, hogy harmadik államok is kirendelhetnek személyi állományt az EULEX KOSOVO részére, és hogy – kivételesen, szükség szerint – a részt vevő harmadik államok állampolgárai is felvehetők szerződéses alapon.

| (3) | A 2006/304/EK együttes fellépésben az EUPT-Koszovó mandátumával kapcsolatos költségekre előírt pénzügyi referenciaösszeg – a mandátum 2006. április 10-től kezdődő teljes tartamára – magába foglalja a mandátum fennmaradó ideje alatt felmerült költségeket. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/304/EK együttes fellépésben az EUPT-Koszovó mandátumával kapcsolatos költségekre előírt pénzügyi referenciaösszeg – a mandátum 2006. április 10-től kezdődő teljes tartamára – magába foglalja a mandátum fennmaradó ideje alatt felmerült költségeket.

| (4) | A 2006/304/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően meg kell hosszabbítani és módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2006/304/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően meg kell hosszabbítani és módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A 2006/304/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  Azok a harmadik államok, amelyek felkérést kaptak – az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról szóló, 2008. február 4-i EULEX KOSOVO 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépés (3) 13. cikkével összhangban – az EULEX KOSOVO-hoz való hozzájárulásra, felkérést kaphatnak a kirendelt személyi állománynak az EUPT-Koszovó keretében történő telepítésére, feltéve, hogy viselik a személyi állomány általuk kirendelt tagjaival kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és a juttatásokat. Kivételesen, kellően indokolt olyan esetekben, amikor nem áll rendelkezésre megfelelő jelentkezés a tagállamokból, akkor szükség szerint, szerződéses alapon felvehetők az EULEX KOSOVO-hoz való hozzájárulásra felkért harmadik államok állampolgárai. |
| --- | --- |

1.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Azok a harmadik államok, amelyek felkérést kaptak – az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról szóló, 2008. február 4-i EULEX KOSOVO 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépés (3) 13. cikkével összhangban – az EULEX KOSOVO-hoz való hozzájárulásra, felkérést kaphatnak a kirendelt személyi állománynak az EUPT-Koszovó keretében történő telepítésére, feltéve, hogy viselik a személyi állomány általuk kirendelt tagjaival kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és a juttatásokat. Kivételesen, kellően indokolt olyan esetekben, amikor nem áll rendelkezésre megfelelő jelentkezés a tagállamokból, akkor szükség szerint, szerződéses alapon felvehetők az EULEX KOSOVO-hoz való hozzájárulásra felkért harmadik államok állampolgárai.

| 2. | A 9. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUPT-Koszovóval kapcsolatos költségek fedezetére szolgáló referenciaösszeg 79 505 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

A 9. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUPT-Koszovóval kapcsolatos költségek fedezetére szolgáló referenciaösszeg 79 505 000 EUR.”

| 3. | A 15. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ez az együttes fellépés 2008. június 14-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

3.

A 15. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez az együttes fellépés 2008. június 14-én hatályát veszti.”

2. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 112., 2006.4.26., 19. o. A legutóbb a 2007/778/KKBP együttes fellépéssel (HL L 312., 2007.11.30., 68. o.) módosított együttes fellépés.

1

(2)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

2

(3)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.”

3

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/80

---

A TANÁCS 2008/229/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. március 17.)

az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló 2007/369/KKBP együttes fellépés módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. május 30-án hároméves időtartamra elfogadta a 2007/369/KKBP együttes fellépést (1). Az EUPOL AFGHANISTAN operatív szakasza 2007. június 15-én kezdődött meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. május 30-án hároméves időtartamra elfogadta a 2007/369/KKBP együttes fellépést (1). Az EUPOL AFGHANISTAN operatív szakasza 2007. június 15-én kezdődött meg.

| (2) | A 2007/369/KKBP együttes fellépés 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pénzügyi referenciaösszeg időbeli hatályát 2008. szeptember 30-ig meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(2)

A 2007/369/KKBP együttes fellépés 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pénzügyi referenciaösszeg időbeli hatályát 2008. szeptember 30-ig meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A 2007/369/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| 1. | A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUPOL AFGHANISTAN-nal kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. szeptember 30-ig terjedő időszakra 43 600 000 EUR.” |
| --- | --- |

1.

A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUPOL AFGHANISTAN-nal kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. szeptember 30-ig terjedő időszakra 43 600 000 EUR.”

| 2. | A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A 2008 hátralevő részére, valamint 2009-re és 2010-re vonatkozó, az EUPOL AFGHANISTAN-nal kapcsolatos pénzügyi referenciaösszegről a Tanács határoz.” |
| --- | --- |

2.

A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 2008 hátralevő részére, valamint 2009-re és 2010-re vonatkozó, az EUPOL AFGHANISTAN-nal kapcsolatos pénzügyi referenciaösszegről a Tanács határoz.”

2. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 139., 2007.5.31., 33. o. A 2007/733/KKBP együttes fellépéssel (HL L 295., 2007.11.14., 31. o.) módosított együttes fellépés.

1

---

| 18.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 75/81

---

A TANÁCS 2008/230/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. március 17.)

a fegyverkivitel ellenőrzésének és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | 1997. június 26-án a Tanács elfogadta a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló EU-programot, amely arra kötelezi az EU-t és tagállamait, hogy összehangolt cselekvéssel támogassanak más országokat a tiltott fegyverkereskedelem megelőzésében és az ellene folytatott küzdelemben. |
| --- | --- |

(1)

1997. június 26-án a Tanács elfogadta a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló EU-programot, amely arra kötelezi az EU-t és tagállamait, hogy összehangolt cselekvéssel támogassanak más országokat a tiltott fegyverkereskedelem megelőzésében és az ellene folytatott küzdelemben.

| (2) | 1998. június 8-án a Tanács elfogadta az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét, amely nyolc kritériumot határoz meg a hagyományos fegyverek kivitelével kapcsolatban, meghatároz egy az elutasításokra vonatkozó értesítési és konzultációs mechanizmust, és magában foglal egy, a fegyverkivitelről szóló éves uniós jelentés közzétételén keresztül az átláthatóságot szolgáló eljárást. Elfogadása óta a kódex jelentősen hozzájárult a nemzeti fegyverkivitel-ellenőrzési politikák harmonizálásához, és annak elveit és kritériumait számos harmadik ország hivatalosan elfogadta. |
| --- | --- |

(2)

1998. június 8-án a Tanács elfogadta az Európai Unió fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét, amely nyolc kritériumot határoz meg a hagyományos fegyverek kivitelével kapcsolatban, meghatároz egy az elutasításokra vonatkozó értesítési és konzultációs mechanizmust, és magában foglal egy, a fegyverkivitelről szóló éves uniós jelentés közzétételén keresztül az átláthatóságot szolgáló eljárást. Elfogadása óta a kódex jelentősen hozzájárult a nemzeti fegyverkivitel-ellenőrzési politikák harmonizálásához, és annak elveit és kritériumait számos harmadik ország hivatalosan elfogadta.

| (3) | Az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 11. operatív rendelkezése értelmében a tagállamok legjobb tudásuk szerint törekszenek arra, hogy más fegyvert exportáló országokat is a kódex elveinek elfogadására ösztönözzenek. |
| --- | --- |

(3)

Az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 11. operatív rendelkezése értelmében a tagállamok legjobb tudásuk szerint törekszenek arra, hogy más fegyvert exportáló országokat is a kódex elveinek elfogadására ösztönözzenek.

| (4) | Az állam- és kormányfők által 2003. december 12-én elfogadott Európai Biztonsági Stratégia öt kulcsfontosságú kihívást sorol fel, melyekkel az EU-nak a hidegháborút követően kialakult környezetben szembe kell néznie: a terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedése, a regionális konfliktusok, az állam összeomlása és a szervezett bűnözés. A hagyományos fegyverek ellenőrizetlen forgalma következményeinek az öt kihívás közül négy esetében van központi szerepe. A fegyverek ellenőrizetlen átruházása ugyanis hozzájárul a terrorizmus és a szervezett bűnözés súlyosabbá válásához, és a konfliktusok kirobbanásának és elterjedésének, valamint az állami struktúrák összeomlásának lényeges elemét jelentik. Ezen kívül a stratégia hangsúlyozza, hogy a kivitel-ellenőrzésnek fontos szerepe van a fegyverek elterjedésének mérséklésében. |
| --- | --- |

(4)

Az állam- és kormányfők által 2003. december 12-én elfogadott Európai Biztonsági Stratégia öt kulcsfontosságú kihívást sorol fel, melyekkel az EU-nak a hidegháborút követően kialakult környezetben szembe kell néznie: a terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedése, a regionális konfliktusok, az állam összeomlása és a szervezett bűnözés. A hagyományos fegyverek ellenőrizetlen forgalma következményeinek az öt kihívás közül négy esetében van központi szerepe. A fegyverek ellenőrizetlen átruházása ugyanis hozzájárul a terrorizmus és a szervezett bűnözés súlyosabbá válásához, és a konfliktusok kirobbanásának és elterjedésének, valamint az állami struktúrák összeomlásának lényeges elemét jelentik. Ezen kívül a stratégia hangsúlyozza, hogy a kivitel-ellenőrzésnek fontos szerepe van a fegyverek elterjedésének mérséklésében.

| (5) | Az ENSZ Közgyűlése által 2005. december 8-án elfogadott, az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény célja, hogy a meglévő kétoldalú, regionális és nemzetközi megállapodásokat kiegészítse és hatékonyságukat növelje a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzése, leküzdése és megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az ENSZ Közgyűlése által 2005. december 8-án elfogadott, az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény célja, hogy a meglévő kétoldalú, regionális és nemzetközi megállapodásokat kiegészítse és hatékonyságukat növelje a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzése, leküzdése és megszüntetése érdekében.

| (6) | Az Európai Tanács által 2005. december 15. és 16-án elfogadott, a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek (SALW), valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia előírja, hogy az EU-nak regionális és nemzetközi szinten támogatnia kell a kivitel-ellenőrzést és a fegyverkivitelről szóló magatartási kódex előírásait többek közt azzal, hogy segít harmadik országoknak a vonatkozó nemzeti jogi szabályozás megalkotásában, és előmozdítja az átláthatóságot segítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács által 2005. december 15. és 16-án elfogadott, a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek (SALW), valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia előírja, hogy az EU-nak regionális és nemzetközi szinten támogatnia kell a kivitel-ellenőrzést és a fegyverkivitelről szóló magatartási kódex előírásait többek közt azzal, hogy segít harmadik országoknak a vonatkozó nemzeti jogi szabályozás megalkotásában, és előmozdítja az átláthatóságot segítő intézkedéseket.

| (7) | 2006. december 6-án az Egyesült Nemzetek Közgyűlése az Európai Unió valamennyi tagállamának támogatásával elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: A hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó, közös nemzetközi normák megállapítása” című, 61/89 sz. határozatot. A 2006 decemberében és a 2007 júniusában és decemberében elfogadott tanácsi következtetések hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy az EU és a tagállamok aktív szerepet játsszanak és együttműködjenek más államokkal és regionális szervezetekkel az Egyesült Nemzeteken belül elkezdődött folyamatban a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó, közös nemzetközi normák megállapítása érdekében, melyek jelentősen hozzájárulnának ahhoz, hogy kezelni lehessen a hagyományos fegyverek elterjedését, amely nem kívánatos és felelőtlen folyamat, és amely aláaknázza a békét, a biztonságot, a fejlődést és az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(7)

2006. december 6-án az Egyesült Nemzetek Közgyűlése az Európai Unió valamennyi tagállamának támogatásával elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: A hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó, közös nemzetközi normák megállapítása” című, 61/89 sz. határozatot. A 2006 decemberében és a 2007 júniusában és decemberében elfogadott tanácsi következtetések hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy az EU és a tagállamok aktív szerepet játsszanak és együttműködjenek más államokkal és regionális szervezetekkel az Egyesült Nemzeteken belül elkezdődött folyamatban a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó, közös nemzetközi normák megállapítása érdekében, melyek jelentősen hozzájárulnának ahhoz, hogy kezelni lehessen a hagyományos fegyverek elterjedését, amely nem kívánatos és felelőtlen folyamat, és amely aláaknázza a békét, a biztonságot, a fejlődést és az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartását.

| (8) | Az EU és a partnerországok által az európai szomszédságpolitika keretén belül kidolgozott cselekvési tervek közvetlen utalást tartalmaznak vagy az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexére, vagy a hatékony nemzeti kivitel-ellenőrzési rendszerek kifejlesztésére, |
| --- | --- |

(8)

Az EU és a partnerországok által az európai szomszédságpolitika keretén belül kidolgozott cselekvési tervek közvetlen utalást tartalmaznak vagy az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexére, vagy a hatékony nemzeti kivitel-ellenőrzési rendszerek kifejlesztésére,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

(1)   Az alábbiak gyakorlati megvalósítása érdekében:

| — | Európai Biztonsági Stratégia, |
| --- | --- |

—

Európai Biztonsági Stratégia,

| — | a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia, |
| --- | --- |

—

a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia,

| — | az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 11. operatív rendelkezése, |
| --- | --- |

—

az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexének 11. operatív rendelkezése,

| — | a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló európai uniós program, |
| --- | --- |

—

a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére és leküzdésére irányuló európai uniós program,

| — | az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény, |
| --- | --- |

—

az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény,

| — | az európai szomszédságpolitika keretében kidolgozott cselekvési tervek, és |
| --- | --- |

—

az európai szomszédságpolitika keretében kidolgozott cselekvési tervek, és

| — | a Tanácsnak a nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésről szóló következtetései |
| --- | --- |

—

a Tanácsnak a nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésről szóló következtetései

az Európai Unió támogatja az alábbi célok előmozdítását segítő tevékenységeket:

| a) | az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe kritériumainak és elveinek előmozdítása harmadik országokban; |
| --- | --- |

a)

az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe kritériumainak és elveinek előmozdítása harmadik országokban;

| b) | harmadik országok támogatása a fegyverkivitel hatékony ellenőrzését biztosító jogi szabályozás megalkotásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

b)

harmadik országok támogatása a fegyverkivitel hatékony ellenőrzését biztosító jogi szabályozás megalkotásában és végrehajtásában;

| c) | harmadik országok támogatása az engedélyeket kiállító tisztviselők képzése terén a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

harmadik országok támogatása az engedélyeket kiállító tisztviselők képzése terén a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása érdekében;

| d) | az országok támogatása a fegyverkivitelről szóló nemzeti jelentések kidolgozása és más vizsgálati formák előmozdítása terén a fegyverkivitel átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

d)

az országok támogatása a fegyverkivitelről szóló nemzeti jelentések kidolgozása és más vizsgálati formák előmozdítása terén a fegyverkivitel átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében;

| e) | harmadik országok bátorítása arra, hogy támogassák a hagyományos fegyverek világméretű kereskedelmére vonatkozó, nemzetközi előírások megállapítását célzó, jogilag kötelező érvényű nemzetközi szerződés kidolgozására irányuló Egyesült Nemzeteken belüli folyamatot, és közreműködés annak biztosításában, hogy a harmadik országok képesek legyenek megfelelni ezeknek a közös előírásoknak. |
| --- | --- |

e)

harmadik országok bátorítása arra, hogy támogassák a hagyományos fegyverek világméretű kereskedelmére vonatkozó, nemzetközi előírások megállapítását célzó, jogilag kötelező érvényű nemzetközi szerződés kidolgozására irányuló Egyesült Nemzeteken belüli folyamatot, és közreműködés annak biztosításában, hogy a harmadik országok képesek legyenek megfelelni ezeknek a közös előírásoknak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett célok elérését előmozdító projektek ismertetése a mellékletben található.

2. cikk

(1)   Ezen együttes fellépés végrehajtásáért az elnökség felelős, a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének támogatásával. A Bizottság teljes mértékben együttműködik az elnökséggel ezirányú munkájában.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásával a következőket bízzák meg:

| — | a Szlovén Köztársaság Külügyminisztériuma nevében eljáró Szlovén Európai Perspektíva Központot, a nyugat-balkáni országokat és Törökországot érintő projektek vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a Szlovén Köztársaság Külügyminisztériuma nevében eljáró Szlovén Európai Perspektíva Központot, a nyugat-balkáni országokat és Törökországot érintő projektek vonatkozásában,

| — | a Francia Köztársaság Külügy- és Európai Ügyi Minisztériumát, az észak-afrikai és mediterrán országokat érintő projekt vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a Francia Köztársaság Külügy- és Európai Ügyi Minisztériumát, az észak-afrikai és mediterrán országokat érintő projekt vonatkozásában,

| — | a Cseh Köztársaság Külügyminisztériumát, a nyugat-balkáni országokat és Ukrajnát érintő projektek vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a Cseh Köztársaság Külügyminisztériumát, a nyugat-balkáni országokat és Ukrajnát érintő projektek vonatkozásában,

| — | a Svéd Királyság Külügyminisztériuma nevében eljáró Stratégiai Termékek Svéd Felügyeletét, az Azerbajdzsánt, Belaruszt, Grúziát, Moldovát és Örményországot érintő projekt vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a Svéd Királyság Külügyminisztériuma nevében eljáró Stratégiai Termékek Svéd Felügyeletét, az Azerbajdzsánt, Belaruszt, Grúziát, Moldovát és Örményországot érintő projekt vonatkozásában.

(3)   Az elnökség, a főtitkár/főképviselő és a Bizottság hatáskörüknek megfelelően rendszeresen tájékoztatják egymást ezen együttes fellépés végrehajtásáról.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 500 500 EUR, amelyet az Európai Unió 2008. évi általános költségvetéséből kell finanszírozni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó európai közösségi eljárások és szabályok szerint kell kezelni. A kiadások – beleértve a közvetett költségeket is – ezen együttes fellépés hatálybalépésének napjától elszámolhatók.

(3)   Az (1) bekezdésében említett uniós hozzájárulás megfelelő végrehajtását a Bizottság felügyeli. Ebből a célból finanszírozási megállapodásokat köt a 2. cikkben említett végrehajtó szervezetekkel az uniós hozzájárulás felhasználásának feltételeiről. A finanszírozási megállapodások kimondják, hogy a végrehajtó szervezetek biztosítják az EU hozzájárulásának – a hozzájárulás mértékének megfelelő – láthatóságát.

4. cikk

Az elnökség, a főtitkár/főképviselő támogatásával ezen együttes fellépés végrehajtásáról jelentést tesz a Tanácsnak. E jelentések alapul szolgálnak a Tanács által végzendő értékeléshez. A Bizottság teljes mértékben együttműködik, és információt szolgáltat a projekteknek a 3. cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi végrehajtásáról.

5. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez az együttes fellépés 2010. március 17-én hatályát veszti.

6. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

MELLÉKLET

A fegyverkivitel ellenőrzésének és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról

I.   Célok

Ezen együttes fellépés átfogó céljai a következők:

| a) | az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe kritériumainak és elveinek előmozdítása harmadik országokban; |
| --- | --- |

a)

az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe kritériumainak és elveinek előmozdítása harmadik országokban;

| b) | harmadik országok támogatása a fegyverkivitel hatékony ellenőrzését biztosító jogi szabályozás megalkotásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

b)

harmadik országok támogatása a fegyverkivitel hatékony ellenőrzését biztosító jogi szabályozás megalkotásában és végrehajtásában;

| c) | harmadik országok támogatása az engedélyeket kiállító tisztviselők képzése terén a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

harmadik országok támogatása az engedélyeket kiállító tisztviselők képzése terén a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása érdekében;

| d) | az országok támogatása a fegyverkivitelről szóló nemzeti jelentések kidolgozása és más vizsgálati formák előmozdítása terén a fegyverkivitel átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

d)

az országok támogatása a fegyverkivitelről szóló nemzeti jelentések kidolgozása és más vizsgálati formák előmozdítása terén a fegyverkivitel átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében;

| e) | harmadik országok bátorítása arra, hogy támogassák a hagyományos fegyverek világméretű kereskedelmére vonatkozó, nemzetközi előírások megállapítását célzó, jogilag kötelező érvényű nemzetközi szerződés kidolgozására irányuló Egyesült Nemzeteken belüli folyamatot, és közreműködés annak biztosításában, hogy a harmadik országok képesek legyenek megfelelni ezeknek a közös előírásoknak. |
| --- | --- |

e)

harmadik országok bátorítása arra, hogy támogassák a hagyományos fegyverek világméretű kereskedelmére vonatkozó, nemzetközi előírások megállapítását célzó, jogilag kötelező érvényű nemzetközi szerződés kidolgozására irányuló Egyesült Nemzeteken belüli folyamatot, és közreműködés annak biztosításában, hogy a harmadik országok képesek legyenek megfelelni ezeknek a közös előírásoknak.

II.   Projektek

| | Cél:
  Technikai segítségnyújtás azon érdekelt harmadik országoknak, amelyek késznek mutatkoztak a katonai felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó előírásaik és gyakorlatuk javítására, és arra, hogy előírásaikat és gyakorlatukat az Európai Unió tagállamai által megállapított és alkalmazott és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexében és az ahhoz tartozó felhasználói útmutatóban lefektetett előírásokhoz és gyakorlatokhoz igazítsák. |
| --- | --- |

Cél:

Technikai segítségnyújtás azon érdekelt harmadik országoknak, amelyek késznek mutatkoztak a katonai felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó előírásaik és gyakorlatuk javítására, és arra, hogy előírásaikat és gyakorlatukat az Európai Unió tagállamai által megállapított és alkalmazott és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexében és az ahhoz tartozó felhasználói útmutatóban lefektetett előírásokhoz és gyakorlatokhoz igazítsák.

| | Leírások és költségbecslések:






  i. | Országok csoportjaival folytatott munkaértekezletek
  A projekt 4 kétnapos munkaértekezlet formájában zajlik, melyre a kiválasztott országok kormányát és engedélyezéssel foglalkozó tisztviselőit kell meghívni. A munkaértekezleteket lehetőség szerint a célországok egyikében kell tartani, és az érintett területekre vonatkozó képzést az uniós tagállamok nemzeti közigazgatásainak szakértői és az EU Tanácsának Főtitkársága és/vagy a magánszektor képviselői (ideértve a nem kormányzati szervezeteket is) nyújtják majd. |
| --- | --- | --- |

Leírások és költségbecslések:

i.

Országok csoportjaival folytatott munkaértekezletek

A projekt 4 kétnapos munkaértekezlet formájában zajlik, melyre a kiválasztott országok kormányát és engedélyezéssel foglalkozó tisztviselőit kell meghívni. A munkaértekezleteket lehetőség szerint a célországok egyikében kell tartani, és az érintett területekre vonatkozó képzést az uniós tagállamok nemzeti közigazgatásainak szakértői és az EU Tanácsának Főtitkársága és/vagy a magánszektor képviselői (ideértve a nem kormányzati szervezeteket is) nyújtják majd.

| ii. | Egyes országokkal folytatott munkaértekezletek
  A projekt 2 kétnapos, az egyes célországokkal folytatott munkaértekezlet formájában zajlik, melyre a célország kormányát és engedélyezéssel foglalkozó tisztviselőit kell meghívni. A munkaértekezleteket lehetőség szerint a célországok egyikében kell tartani, és a lényeges területekre vonatkozó képzést az uniós tagállamok nemzeti közigazgatásainak szakértői és az EU Tanácsának Főtitkársága és/vagy a magánszektor képviselői (ideértve a nem kormányzati szervezeteket is) nyújtják majd. |
| --- | --- |

ii.

Egyes országokkal folytatott munkaértekezletek

A projekt 2 kétnapos, az egyes célországokkal folytatott munkaértekezlet formájában zajlik, melyre a célország kormányát és engedélyezéssel foglalkozó tisztviselőit kell meghívni. A munkaértekezleteket lehetőség szerint a célországok egyikében kell tartani, és a lényeges területekre vonatkozó képzést az uniós tagállamok nemzeti közigazgatásainak szakértői és az EU Tanácsának Főtitkársága és/vagy a magánszektor képviselői (ideértve a nem kormányzati szervezeteket is) nyújtják majd.

III.   Időtartam

A projekt végrehajtásának becsült teljes időtartama 24 hónap.

IV.   Kedvezményezettek

| | A kedvezményezett országok csoportjai:






  i. | a nyugat-balkáni országok (2 kétnapos munkaértekezlet, az egyik 2008 első félévében, a másik 2009 első félévében):






  — | Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia |
| --- | --- | --- | --- |

A kedvezményezett országok csoportjai:

i.

a nyugat-balkáni országok (2 kétnapos munkaértekezlet, az egyik 2008 első félévében, a másik 2009 első félévében):

—

Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia

| ii. | az európai szomszédságpolitika észak-afrikai mediterrán partnerei (1-szer kétnapos munkaértekezlet 2008 második félévében)






  — | Algéria, Egyiptom, Líbia, Marokkó és Tunézia |
| --- | --- | --- |

ii.

az európai szomszédságpolitika észak-afrikai mediterrán partnerei (1-szer kétnapos munkaértekezlet 2008 második félévében)

—

Algéria, Egyiptom, Líbia, Marokkó és Tunézia

| iii. | az európai szomszédságpolitika kelet-európai és kaukázusi partnerei (1-szer kétnapos munkaértekezlet 2009 második félévében)






  — | Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Örményország |
| --- | --- | --- |

iii.

az európai szomszédságpolitika kelet-európai és kaukázusi partnerei (1-szer kétnapos munkaértekezlet 2009 második félévében)

—

Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Örményország

| | Az egyéni kedvezményezett országok a következők (1 kétnapos munkaértekezlet 2008 első félévében, valamint egy másik 2009 első félévében):






  — | Törökország, Ukrajna |
| --- | --- | --- |

Az egyéni kedvezményezett országok a következők (1 kétnapos munkaértekezlet 2008 első félévében, valamint egy másik 2009 első félévében):

—

Törökország, Ukrajna

(Amennyiben a fenti országok bármelyike nem kíván részt venni a munkaértekezleten, további országok kiválasztására kerül sor (1) az európai szomszédságpolitika következő partnerei közül: Izrael, Jordánia, Libanon, a Palesztin Nemzeti Hatóság, Szíria.)

V.   Pénzügyi rendelkezések

A projekteket 100 %-ban ez az együttes fellépés finanszírozza.

Becsült szükséges pénzügyi eszközök összesen: a jelen együttes fellépésben leírt projekt teljes költsége 500 500 EUR.

---

(1)  Erről a Tanács illetékes döntéshozó szervei állapodnak meg az elnökségnek a – főtitkár/főképviselő által támogatott – javaslata alapján. A Bizottság teljes mértékben együttműködik.

---