# Uradni list C 18/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 18 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5821. januar 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 18

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5821. januar 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2015/C 018/01 | Sklepi Sveta o spodbujanju dostopa mladih do pravic zaradi krepitve njihove samostojnosti in udejstvovanja v civilni družbi | 1 |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 018/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2015/C 018/01

Sklepi Sveta o spodbujanju dostopa mladih do pravic zaradi krepitve njihove samostojnosti in udejstvovanja v civilni družbi

1

Evropska komisija

2015/C 018/02

Menjalni tečaji eura

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 018/03 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 6 |
| 2015/C 018/04 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 12 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 018/03

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

6

2015/C 018/04

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

12

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 21.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/1

---

Sklepi Sveta o spodbujanju dostopa mladih do pravic zaradi krepitve njihove samostojnosti in udejstvovanja v civilni družbi

(2015/C 18/01)

SVET –

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | Svet je v okviru delovnega načrta Evropske unije za mladino za obdobje 2014–2015 (1) kot glavno prednostno nalogo trojke predsedstev (IT, LV, LU) določil krepitev vloge mladih, s poudarkom na dostopu do pravic, samostojnosti, političnem udejstvovanju in aktivnem državljanstvu; |
| --- | --- |

1.

Svet je v okviru delovnega načrta Evropske unije za mladino za obdobje 2014–2015 (1) kot glavno prednostno nalogo trojke predsedstev (IT, LV, LU) določil krepitev vloge mladih, s poudarkom na dostopu do pravic, samostojnosti, političnem udejstvovanju in aktivnem državljanstvu;

| 2. | gospodarska in socialna kriza, ki je zaznamovala zadnjih nekaj let, še vedno negativno vpliva na mlade. Zaradi demografskih sprememb, brezposelnosti in zaposlitve pod negotovimi pogoji mladi vse težje postanejo samostojni in učinkovito uveljavljajo svoje pravice; |
| --- | --- |

2.

gospodarska in socialna kriza, ki je zaznamovala zadnjih nekaj let, še vedno negativno vpliva na mlade. Zaradi demografskih sprememb, brezposelnosti in zaposlitve pod negotovimi pogoji mladi vse težje postanejo samostojni in učinkovito uveljavljajo svoje pravice;

| 3. | visoke stopnje brezposelnosti mladih so prispevale k razširitvi revščine, marginalnosti, socialne izključenosti in zdravstvenih težav, pa tudi k izgubi zaupanja v prihodnost. Raziskave kažejo tudi, da je v nekaterih državah članicah vedno več mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (2), in da obstaja tesna povezava med družbenoekonomskim položajem in političnim udejstvovanjem: v primerjavi z ostalimi mladimi je pri mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, manj verjetno, da se bodo udeležili volitev (3), manj zaupanja v politične organizacije in manj zanimanja za državljansko udejstvovanje; |
| --- | --- |

3.

visoke stopnje brezposelnosti mladih so prispevale k razširitvi revščine, marginalnosti, socialne izključenosti in zdravstvenih težav, pa tudi k izgubi zaupanja v prihodnost. Raziskave kažejo tudi, da je v nekaterih državah članicah vedno več mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (2), in da obstaja tesna povezava med družbenoekonomskim položajem in političnim udejstvovanjem: v primerjavi z ostalimi mladimi je pri mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, manj verjetno, da se bodo udeležili volitev (3), manj zaupanja v politične organizacije in manj zanimanja za državljansko udejstvovanje;

| 4. | mladi so kljub vsemu dragocen vir za družbo. Njihova znanja, kompetence ter kreativne in inovativne sposobnosti bi bilo treba vedno upoštevati pri izvajanju strategij za mladinske politike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

4.

mladi so kljub vsemu dragocen vir za družbo. Njihova znanja, kompetence ter kreativne in inovativne sposobnosti bi bilo treba vedno upoštevati pri izvajanju strategij za mladinske politike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

ZAVEDAJOČ SE:

| 5. | da obstajajo znaki, da mladi postajajo samostojni (4) pozneje kot nekdaj; |
| --- | --- |

5.

da obstajajo znaki, da mladi postajajo samostojni (4) pozneje kot nekdaj;

| 6. | da je upad gospodarske rasti poglobil neenakosti med generacijami in bi lahko imel dolgotrajen vpliv na socialno kohezijo in solidarnost naših družb; |
| --- | --- |

6.

da je upad gospodarske rasti poglobil neenakosti med generacijami in bi lahko imel dolgotrajen vpliv na socialno kohezijo in solidarnost naših družb;

| 7. | da je treba ustrezno pozornost nameniti vse večji mobilnosti mladih v Evropi, tudi zaradi iskanja zaposlitve v drugih državah, da bi to postala resnična priložnost za oseben in poklicen razvoj mladih. V zvezi s tem lahko program Erasmus+ pomembno prispeva k spodbujanju večje samostojnosti in udejstvovanja mladih v socialnem življenju prek mobilnosti ter k izboljšanju znanj in kompetenc, pomembnih za zaposljivost in državljansko udejstvovanje; |
| --- | --- |

7.

da je treba ustrezno pozornost nameniti vse večji mobilnosti mladih v Evropi, tudi zaradi iskanja zaposlitve v drugih državah, da bi to postala resnična priložnost za oseben in poklicen razvoj mladih. V zvezi s tem lahko program Erasmus+ pomembno prispeva k spodbujanju večje samostojnosti in udejstvovanja mladih v socialnem življenju prek mobilnosti ter k izboljšanju znanj in kompetenc, pomembnih za zaposljivost in državljansko udejstvovanje;

| 8. | skupnih sklepov (5) konference EU o mladih, ki je potekala od 13. do 15. oktobra 2014 v Rimu (6); |
| --- | --- |

8.

skupnih sklepov (5) konference EU o mladih, ki je potekala od 13. do 15. oktobra 2014 v Rimu (6);

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJIH KLJUČNIH IZZIVOV:

| 9. | skupno učinkovanje dejavnikov, ki so posledica gospodarske in socialne krize, kot so nižji prihodki, pomanjkanje delovnih mest in večja nestanovitnost zaposlitve, je okrnilo možnost mladih, da postanejo samostojni (7); |
| --- | --- |

9.

skupno učinkovanje dejavnikov, ki so posledica gospodarske in socialne krize, kot so nižji prihodki, pomanjkanje delovnih mest in večja nestanovitnost zaposlitve, je okrnilo možnost mladih, da postanejo samostojni (7);

| 10. | zato je treba oblikovati ustrezne ukrepe in politike v podporo samostojnosti mladih in njihovemu prehodu v odraslost. To ne vključuje le ukrepanja v skladu s politikami, ki pospešujejo prehod mladih iz izobraževanja v zaposlitev, temveč tudi ukrepanje na sorodnih področjih, kot so dostop do financiranja, zdravje in blaginja ter politično in državljansko udejstvovanje, da se zagotovijo orodja, ki jih mladi potrebujejo za osamosvojitev in udejstvovanje v socialnem življenju; |
| --- | --- |

10.

zato je treba oblikovati ustrezne ukrepe in politike v podporo samostojnosti mladih in njihovemu prehodu v odraslost. To ne vključuje le ukrepanja v skladu s politikami, ki pospešujejo prehod mladih iz izobraževanja v zaposlitev, temveč tudi ukrepanje na sorodnih področjih, kot so dostop do financiranja, zdravje in blaginja ter politično in državljansko udejstvovanje, da se zagotovijo orodja, ki jih mladi potrebujejo za osamosvojitev in udejstvovanje v socialnem življenju;

| 11. | da bi zagotovili dostop mladih do pravic, se mora EU med drugim osredotočiti na odpravljanje brezposelnosti mladih, spodbujanje aktivnega državljanstva ter zmanjšanje neskladij med znanji in kompetencami, ki jih pridobijo mladi, in zahtevami trga dela, hkrati pa mladim omogočiti, da prispevajo k trajnostnemu ustvarjanju novih delovnih mest, in sicer s spodbujanjem visokokakovostnega izobraževanja ter izboljšanjem sporočanja znanj in kompetenc diplomantov delodajalcem; |
| --- | --- |

11.

da bi zagotovili dostop mladih do pravic, se mora EU med drugim osredotočiti na odpravljanje brezposelnosti mladih, spodbujanje aktivnega državljanstva ter zmanjšanje neskladij med znanji in kompetencami, ki jih pridobijo mladi, in zahtevami trga dela, hkrati pa mladim omogočiti, da prispevajo k trajnostnemu ustvarjanju novih delovnih mest, in sicer s spodbujanjem visokokakovostnega izobraževanja ter izboljšanjem sporočanja znanj in kompetenc diplomantov delodajalcem;

V ZVEZI S TEM MENI:

| 12. | da bi lahko EU in države članice v kontekstu medsektorskega sodelovanja na področju mladinske politike v okviru svojih pristojnosti in ob upoštevanju načela subsidiarnosti po potrebi spodbujale ukrepe v zvezi z naslednjimi vprašanji:






  — | podpiranje samostojnosti in blaginje mladih ter odpravljanje in preprečevanje vseh oblik diskriminacije, s katerimi se soočajo številni mladi, |
| --- | --- | --- |

12.

da bi lahko EU in države članice v kontekstu medsektorskega sodelovanja na področju mladinske politike v okviru svojih pristojnosti in ob upoštevanju načela subsidiarnosti po potrebi spodbujale ukrepe v zvezi z naslednjimi vprašanji:

—

podpiranje samostojnosti in blaginje mladih ter odpravljanje in preprečevanje vseh oblik diskriminacije, s katerimi se soočajo številni mladi,

| — | vlaganje v ozaveščanje mladih o njihovih pravicah in načinih, kako jih uveljaviti, |
| --- | --- |

—

vlaganje v ozaveščanje mladih o njihovih pravicah in načinih, kako jih uveljaviti,

| — | podpiranje vključevanja mladih v proces odločanja na vseh ravneh in s priznavanjem pomembnega prispevka mladinskih organizacij k udejstvovanju in razvoju aktivnega državljanstva, |
| --- | --- |

—

podpiranje vključevanja mladih v proces odločanja na vseh ravneh in s priznavanjem pomembnega prispevka mladinskih organizacij k udejstvovanju in razvoju aktivnega državljanstva,

| — | nadaljevanje prizadevanj za priznanje mladinskega dela kot sredstva za spodbujanje udejstvovanja ter pridobivanje znanj in kompetenc, potrebnih za osamosvojitev, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje prizadevanj za priznanje mladinskega dela kot sredstva za spodbujanje udejstvovanja ter pridobivanje znanj in kompetenc, potrebnih za osamosvojitev,

| — | izboljšanje možnosti mladih za udejstvovanje v življenju skupnosti in prispevanje k njemu, tudi na podlagi medijev in informacijske tehnologije, zlasti v zvezi z odločitvami, ki neposredno zadevajo mlade, |
| --- | --- |

—

izboljšanje možnosti mladih za udejstvovanje v življenju skupnosti in prispevanje k njemu, tudi na podlagi medijev in informacijske tehnologije, zlasti v zvezi z odločitvami, ki neposredno zadevajo mlade,

| — | podpiranje izobraževanja na področju medijske in digitalne pismenosti kot sredstva za spodbujanje kritičnega razmišljanja in aktivnega državljanstva mladih, |
| --- | --- |

—

podpiranje izobraževanja na področju medijske in digitalne pismenosti kot sredstva za spodbujanje kritičnega razmišljanja in aktivnega državljanstva mladih,

| — | podpiranje priznavanja in potrjevanja znanj in kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, kot so prostovoljne dejavnosti, ter spodbujanje udejstvovanja mladih v državljanskem, socialnem in političnem življenju – |
| --- | --- |

—

podpiranje priznavanja in potrjevanja znanj in kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, kot so prostovoljne dejavnosti, ter spodbujanje udejstvovanja mladih v državljanskem, socialnem in političnem življenju –

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 13. | dosežejo napredek pri določanju ovir, ki mladim otežujejo udejstvovanje v družbenem in političnem življenju, pri čemer naj razmislijo o morebitni uvedbi ukrepov za obravnavo teh ovir; |
| --- | --- |

13.

dosežejo napredek pri določanju ovir, ki mladim otežujejo udejstvovanje v družbenem in političnem življenju, pri čemer naj razmislijo o morebitni uvedbi ukrepov za obravnavo teh ovir;

| 14. | si prizadevajo za spodbujanje dostopa mladih do kakovostnih zaposlitev s poštenim plačilom in socialnim varstvom, da bodo lahko živeli samostojno, stabilno in dostojno; |
| --- | --- |

14.

si prizadevajo za spodbujanje dostopa mladih do kakovostnih zaposlitev s poštenim plačilom in socialnim varstvom, da bodo lahko živeli samostojno, stabilno in dostojno;

| 15. | v zvezi z mladimi spodbujajo enake možnosti in enakost spolov, tudi na področju družbenega, gospodarskega in političnega življenja. Razmislijo naj tudi o sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da lahko mladi usklajujejo poklicno in zasebno življenje; |
| --- | --- |

15.

v zvezi z mladimi spodbujajo enake možnosti in enakost spolov, tudi na področju družbenega, gospodarskega in političnega življenja. Razmislijo naj tudi o sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da lahko mladi usklajujejo poklicno in zasebno življenje;

| 16. | vlagajo v preventivne in intervencijske ukrepe za znižanje osipa v šolah, zlasti z oblikovanjem politik za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega izobraževanja in usmerjene podpore za izboljšanje šolskega okolja. Pozornost bi bilo treba nameniti tudi odpravljanju ovir, ki mladim preprečujejo, da bi med izobraževanjem v celoti izkoristili svoj potencial; |
| --- | --- |

16.

vlagajo v preventivne in intervencijske ukrepe za znižanje osipa v šolah, zlasti z oblikovanjem politik za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega izobraževanja in usmerjene podpore za izboljšanje šolskega okolja. Pozornost bi bilo treba nameniti tudi odpravljanju ovir, ki mladim preprečujejo, da bi med izobraževanjem v celoti izkoristili svoj potencial;

| 17. | ob upoštevanju ugotovitev iz študije o pomenu mladinskega dela (8) takšno delo spodbujajo kot temeljno sredstvo, ki mladim omogoča oblikovanje lastnih pobud in podpira prehod mladih v odraslost; |
| --- | --- |

17.

ob upoštevanju ugotovitev iz študije o pomenu mladinskega dela (8) takšno delo spodbujajo kot temeljno sredstvo, ki mladim omogoča oblikovanje lastnih pobud in podpira prehod mladih v odraslost;

| 18. | razmislijo o spodbujanju oblikovanja programov socialnih stanovanj (9), osredotočenih zlasti na mlade z nizkimi prihodki, kot so študenti, pripravniki in mladi brezposelni; |
| --- | --- |

18.

razmislijo o spodbujanju oblikovanja programov socialnih stanovanj (9), osredotočenih zlasti na mlade z nizkimi prihodki, kot so študenti, pripravniki in mladi brezposelni;

| 19. | razmislijo, kako bi lahko spodbudili oblikovanje shem za mlade, s katerimi bi se podprli njihovi poslovni projekti; |
| --- | --- |

19.

razmislijo, kako bi lahko spodbudili oblikovanje shem za mlade, s katerimi bi se podprli njihovi poslovni projekti;

| 20. | podpirajo vzpostavitev mladim prijaznih informacijskih služb, ki lahko pomagajo pri informiranju mladih glede njihovega dostopa do pravic; |
| --- | --- |

20.

podpirajo vzpostavitev mladim prijaznih informacijskih služb, ki lahko pomagajo pri informiranju mladih glede njihovega dostopa do pravic;

| 21. | podpirajo dostop mladih do kulturnega življenja, da bi jim pomagali prispevati k oblikovanju bolj povezane družbe; |
| --- | --- |

21.

podpirajo dostop mladih do kulturnega življenja, da bi jim pomagali prispevati k oblikovanju bolj povezane družbe;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI TER OB SPOŠTOVANJU PRISTOJNOSTI DRŽAV ČLANIC ZA MLADINSKE POLITIKE:

| 22. | še naprej vlagajo v spodbujanje samostojnosti mladih z razvijanjem in podpiranjem mladinskih politik in mladinskega dela ter po potrebi z ustrezno podporo in financiranjem neodvisnih in mladinskih organizacij oz. organizacij, ki jih vodijo mladi; |
| --- | --- |

22.

še naprej vlagajo v spodbujanje samostojnosti mladih z razvijanjem in podpiranjem mladinskih politik in mladinskega dela ter po potrebi z ustrezno podporo in financiranjem neodvisnih in mladinskih organizacij oz. organizacij, ki jih vodijo mladi;

| 23. | spodbujajo načelo, da sta samostojnost in udejstvovanje mladih pomembna vidika, ki ju je treba upoštevati pri oblikovanju socialnih in ekonomskih strategij v EU; |
| --- | --- |

23.

spodbujajo načelo, da sta samostojnost in udejstvovanje mladih pomembna vidika, ki ju je treba upoštevati pri oblikovanju socialnih in ekonomskih strategij v EU;

| 24. | podpirajo kampanje in izobraževalne programe za ozaveščanje o človekovih pravicah (vključno z državljanskimi, političnimi, ekonomskimi, socialnimi in kulturnimi pravicami) ter o tem, kako lahko mladi v celoti uveljavljajo takšne pravice, med drugim z uporabo obstoječih mrež. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti mladim z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

24.

podpirajo kampanje in izobraževalne programe za ozaveščanje o človekovih pravicah (vključno z državljanskimi, političnimi, ekonomskimi, socialnimi in kulturnimi pravicami) ter o tem, kako lahko mladi v celoti uveljavljajo takšne pravice, med drugim z uporabo obstoječih mrež. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti mladim z manj priložnostmi;

| 25. | spodbujajo uporabo obstoječih možnosti v okviru programa Erasmus+, tudi glede usposabljanja učiteljev in mladinskih delavcev o človekovih pravicah (vključno z državljanskimi, političnimi, ekonomskimi, socialnimi in kulturnimi pravicami), da lahko ti svoje znanje širijo v okviru svojih institucij izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

25.

spodbujajo uporabo obstoječih možnosti v okviru programa Erasmus+, tudi glede usposabljanja učiteljev in mladinskih delavcev o človekovih pravicah (vključno z državljanskimi, političnimi, ekonomskimi, socialnimi in kulturnimi pravicami), da lahko ti svoje znanje širijo v okviru svojih institucij izobraževanja in usposabljanja;

| 26. | zagotovijo čimprejšnje izvajanje delovnega načrta EU za mladino s pravim medsektorskim sodelovanjem; |
| --- | --- |

26.

zagotovijo čimprejšnje izvajanje delovnega načrta EU za mladino s pravim medsektorskim sodelovanjem;

| 27. | uporabijo jamstvo za mlade kot sredstvo za spodbujanje strukturnih reform v državah članicah in izmenjavo dobrih praks med njimi, zlasti v zvezi s spremljanjem izvajanja jamstva glede prehoda mladih iz izobraževanja v zaposlitev; |
| --- | --- |

27.

uporabijo jamstvo za mlade kot sredstvo za spodbujanje strukturnih reform v državah članicah in izmenjavo dobrih praks med njimi, zlasti v zvezi s spremljanjem izvajanja jamstva glede prehoda mladih iz izobraževanja v zaposlitev;

| 28. | vzpostavijo izmenjavo najboljših praks v okviru obstoječih struktur, da se preuči in obravnava položaj mladih glede njihove samostojnosti, udejstvovanja v civilni družbi in blaginje ter pripravijo potrebne izboljšave na vseh ravneh; |
| --- | --- |

28.

vzpostavijo izmenjavo najboljših praks v okviru obstoječih struktur, da se preuči in obravnava položaj mladih glede njihove samostojnosti, udejstvovanja v civilni družbi in blaginje ter pripravijo potrebne izboljšave na vseh ravneh;

POZIVA MLADINSKE ORGANIZACIJE IN DELEŽNIKE, NAJ:

| 29. | čim bolj izkoristijo možnosti, ki jih ponuja program Erasmus+, in ga spodbujajo, da mladim zagotovijo ustrezna znanja in kompetence, podprejo njihovo samostojnost ter jih spodbudijo k dejavnemu udejstvovanju v družbi; |
| --- | --- |

29.

čim bolj izkoristijo možnosti, ki jih ponuja program Erasmus+, in ga spodbujajo, da mladim zagotovijo ustrezna znanja in kompetence, podprejo njihovo samostojnost ter jih spodbudijo k dejavnemu udejstvovanju v družbi;

| 30. | mlade obveščajo o dostopu do pravic na splošno in zlasti v okviru njihovih dejavnosti ter vzpostavijo konkretne pobude, na primer informacijske službe, za ozaveščanje o vprašanjih v zvezi z njihovo samostojnostjo in dostopom do pravic; |
| --- | --- |

30.

mlade obveščajo o dostopu do pravic na splošno in zlasti v okviru njihovih dejavnosti ter vzpostavijo konkretne pobude, na primer informacijske službe, za ozaveščanje o vprašanjih v zvezi z njihovo samostojnostjo in dostopom do pravic;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 31. | v okviru instrumentov prenovljenega okvira preuči položaj in ovire, s katerimi se mladi soočajo pri dostopu do svojih pravic, in sicer na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic in ob sodelovanju strokovnjakov, oblikovalcev politik ter predstavnikov mladinskih organizacij in drugih organizacij civilne družbe. Poleg tega bi bilo treba to analizo redno pregledovati, da bi državam članicam koristila tudi pri izmenjavi izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

31.

v okviru instrumentov prenovljenega okvira preuči položaj in ovire, s katerimi se mladi soočajo pri dostopu do svojih pravic, in sicer na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic in ob sodelovanju strokovnjakov, oblikovalcev politik ter predstavnikov mladinskih organizacij in drugih organizacij civilne družbe. Poleg tega bi bilo treba to analizo redno pregledovati, da bi državam članicam koristila tudi pri izmenjavi izkušenj in dobrih praks;

| 32. | okrepi medsektorski pristop k mladinski politiki in zagotovi, da bo dostop mladih do pravic upoštevala pri oblikovanju politik in programov, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

32.

okrepi medsektorski pristop k mladinski politiki in zagotovi, da bo dostop mladih do pravic upoštevala pri oblikovanju politik in programov, kjer je to ustrezno;

| 33. | prek evropskega mladinskega portala ozavešča o vprašanjih v zvezi z udejstvovanjem mladih, tudi o samostojnosti in dostopu do pravic; |
| --- | --- |

33.

prek evropskega mladinskega portala ozavešča o vprašanjih v zvezi z udejstvovanjem mladih, tudi o samostojnosti in dostopu do pravic;

| 34. | predlaga možne ukrepe za spodbujanje udejstvovanja mladih v demokratičnem življenju v Evropi. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati delo, ki ga je opravil Svet Evrope, ter partnerstvo med Evropsko komisijo in Svetom Evrope na področju mladine; |
| --- | --- |

34.

predlaga možne ukrepe za spodbujanje udejstvovanja mladih v demokratičnem življenju v Evropi. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati delo, ki ga je opravil Svet Evrope, ter partnerstvo med Evropsko komisijo in Svetom Evrope na področju mladine;

| 35. | upošteva delo glede socialne vključenosti – s poudarkom na ozaveščanju, dostopu do socialnih pravic ter boju proti novim oblikam ksenofobije in diskriminacije –, ki poteka v dogovorjenem okviru partnerstva med Evropsko komisijo in Svetom Evrope na področju mladine. |
| --- | --- |

35.

upošteva delo glede socialne vključenosti – s poudarkom na ozaveščanju, dostopu do socialnih pravic ter boju proti novim oblikam ksenofobije in diskriminacije –, ki poteka v dogovorjenem okviru partnerstva med Evropsko komisijo in Svetom Evrope na področju mladine.

---

(1)  Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za mladino (2014/C 183/02).

(2)  Študija Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – „Mladi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo: značilnosti, stroški in odzivi politike v Evropi“; http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm

(3)  „Opisni statistični podatki za mlade, stare od 15 do 29 let, kažejo, da se mladi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, znatno manj politično udejstvujejo kot ostali mladi“ (Študija Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – „Mladi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo: značilnosti, stroški in odzivi politike v Evropi“, str. 95; http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm)

(4)  Predpogoj za samostojnost je, da imajo mladi potrebno podporo, sredstva in priložnosti, na podlagi katerih se lahko odločijo za samostojno življenje ter sami sprejemajo odločitve o lastnem življenju, se celovito družbeno in politično udejstvujejo na vseh področjih vsakdanjega življenja in sprejemajo samostojne odločitve. Zmožnost mladih za osamosvojitev ne zadeva le poklicnega sveta, temveč zajema tudi zmožnost, da razvijejo svoj potencial, sami sprejemajo odločitve in so v življenju neodvisni, pri čemer imajo vse potrebno, da se kritično in dejavno udejstvujejo v družbenem, političnem in gospodarskem življenju svojih skupnosti.

(5)  Dok. 14429/14.

(6)  Ti skupni sklepi so bili sprejeti na konferenci EU o mladih v Rimu, ki je občasen neuraden dogodek, ki ga organizirajo trojke predsedstev ob podpori Evropske komisije; konferenca je bistven del strukturiranega dialoga, ki ga je Svet začel na podlagi Resolucije o prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2009/C 311/01) in Resolucije o pregledu procesa strukturiranega dialoga, tudi socialnega vključevanja mladih (2014/C 183/01).

(7)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1404.htm

(8)  „Delo z mladimi: pomen mladinskega dela v EU“ (Evropska komisija, 2014, http://ec.europa.eu/youth/library/study/youth-work-report_en.pdf).

(9)  Stanovanja, ki jih zagotovi lokalna oblast in se lahko najamejo za manjše vsote denarja.

---

Evropska komisija

| 21.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. januarja 2015

(2015/C 18/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1579 |
| JPY | japonski jen | 137,37 |
| DKK | danska krona | 7,4351 |
| GBP | funt šterling | 0,76370 |
| SEK | švedska krona | 9,4297 |
| CHF | švicarski frank | 1,0087 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,8015 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,849 |
| HUF | madžarski forint | 317,53 |
| PLN | poljski zlot | 4,3275 |
| RON | romunski leu | 4,5093 |
| TRY | turška lira | 2,7010 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4123 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3910 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9772 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5014 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5502 |
| KRW | južnokorejski won | 1 259,61 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,4621 |
| CNY | kitajski juan | 7,1948 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,7015 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 535,84 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1771 |
| PHP | filipinski peso | 51,632 |
| RUB | ruski rubelj | 75,3825 |
| THB | tajski bat | 37,845 |
| BRL | brazilski real | 3,0378 |
| MXN | mehiški peso | 16,9308 |
| INR | indijska rupija | 71,4500 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1579

JPY

japonski jen

137,37

DKK

danska krona

7,4351

GBP

funt šterling

0,76370

SEK

švedska krona

9,4297

CHF

švicarski frank

1,0087

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,8015

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,849

HUF

madžarski forint

317,53

PLN

poljski zlot

4,3275

RON

romunski leu

4,5093

TRY

turška lira

2,7010

AUD

avstralski dolar

1,4123

CAD

kanadski dolar

1,3910

HKD

hongkonški dolar

8,9772

NZD

novozelandski dolar

1,5014

SGD

singapurski dolar

1,5502

KRW

južnokorejski won

1 259,61

ZAR

južnoafriški rand

13,4621

CNY

kitajski juan

7,1948

HRK

hrvaška kuna

7,7015

IDR

indonezijska rupija

14 535,84

MYR

malezijski ringit

4,1771

PHP

filipinski peso

51,632

RUB

ruski rubelj

75,3825

THB

tajski bat

37,845

BRL

brazilski real

3,0378

MXN

mehiški peso

16,9308

INR

indijska rupija

71,4500

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 21.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/6

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 18/03)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„UVA DE MESA EMBOLSADA DEL VINALOPÓ“

Št. ES: ES-PDO-0117-01032-22.8.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Vrsta spremembe

—

—

—

—

3.   Spremembe

| 1. | Prva sprememba se nanaša na vključitev novih sort grozdja, in sicer: Doña María, Dominga in Victoria za belo grozdje ter Red Globe za črno grozdje.
  Razlog: Geografsko območje je po pridobitvi označbe porekla „Uva Embolsada del Vinalopó“ leta 1989 doživelo številne spremembe zaradi razvoja tehnik gojenja ter sprememb in prilagoditev ravnanja potrošnikov na trgih.
  Najprej so se na geografskem območju gojile sorte Aledo, Italia/Ideal in Rossetti. Gojenje teh sort ni bilo opuščeno, vendar so bile na dodatnih hektarjih zasajene druge sorte.
  Za nove sorte se uporabljajo iste tehnike gojenja in tudi tehnika pospravljanja v vrečke. Nove sorte so bile zasajene na dovolj velikem delu območja, da je mogoče sklepati, da so se zadovoljivo prilagodile.
  Sadeži namreč ohranijo skoraj ves svoj oprh, njihova barva je izrazitejša, lupina pa brez nepravilnosti.
  Kar zadeva organoleptične lastnosti, imajo sorte „Victoria“, „Red Globe“, „Doña María“ in „Dominga“ ob trgatvi visoko vsebnost sladkorja, ki ustreza vsebnosti pri sortah, ki so bile prvotno zaščitene („Aledo“, „Italia/Ideal“ in „Rosetti“). Ob trgatvi imajo namreč vse vsebnost sladkorja najmanj 12,5oBrix.
  Vsi ti elementi (sladkor, ohranjanje oprha, poudarjena barva, lupina brez nepravilnosti ter prilagoditev okolju in tehniki pospravljanja v vrečke) dokazujejo utemeljenost zahtevka za vključitev novih sort v ZOP „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“.
  Opis sort

  Victoria: Veliki grozdi so piramidne oblike, ki se zoži na spodnjem delu. Jagode so voščeno rumene barve, velike in eliptične. Meso je hrustljavo ter nežnega, nevtralnega okusa. Ta sorta ni občutljiva na prevoz. Goji se na špalirjih ali visokih latnikih. Trgatev lahko poteka konec julija, v primeru siljenega gojenja pa junija. Ta sorta ima velike prednosti, saj jo pospravljanje v vrečke ščiti pred pticami in žuželkami, kar zagotavlja kakovosten proizvod. Sorta dopušča pospravljanje v vrečke z dobrimi rezultati.

  Dominga: Trgatev lahko traja od oktobra do konca novembra. Še vedno se pospravlja v vrečke, kar daje sorti zelo enotno rumeno barvo „sladkornega trsa“. Ta zelo kakovostna sorta je potrošnikom zelo všeč.

  Doña María: Veliki in zelo rahli grozdi imajo obliko prisekanih stožcev. Jagode so bledo rumene barve, zelo velike in okroglo-ovalne oblike. Okus je zelo nežen. Zorenje poteka od začetka septembra do konca oktobra. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico. Zelo dobro prenaša pospravljanje v vrečke.

  Red Globe: Grozdi so zelo veliki, valjasto-stožičasti, krilati (s srednje dolgimi do dolgimi krili) in srednje rahli. Jagode so lahko rdeče, vinsko rdeče, rožnate ali vijoličasto rdeče. Lahko so okrogle in zelo velike. Okus je nevtralen, meso hrustljavo, debela in odporna lupina pa se zlahka odstrani. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico. Sorta je odlično prilagojena razmeram na geografskem območju in pospravljanju v vrečke. |
| --- | --- |

1.

Prva sprememba se nanaša na vključitev novih sort grozdja, in sicer: Doña María, Dominga in Victoria za belo grozdje ter Red Globe za črno grozdje.

Razlog: Geografsko območje je po pridobitvi označbe porekla „Uva Embolsada del Vinalopó“ leta 1989 doživelo številne spremembe zaradi razvoja tehnik gojenja ter sprememb in prilagoditev ravnanja potrošnikov na trgih.

Najprej so se na geografskem območju gojile sorte Aledo, Italia/Ideal in Rossetti. Gojenje teh sort ni bilo opuščeno, vendar so bile na dodatnih hektarjih zasajene druge sorte.

Za nove sorte se uporabljajo iste tehnike gojenja in tudi tehnika pospravljanja v vrečke. Nove sorte so bile zasajene na dovolj velikem delu območja, da je mogoče sklepati, da so se zadovoljivo prilagodile.

Sadeži namreč ohranijo skoraj ves svoj oprh, njihova barva je izrazitejša, lupina pa brez nepravilnosti.

Kar zadeva organoleptične lastnosti, imajo sorte „Victoria“, „Red Globe“, „Doña María“ in „Dominga“ ob trgatvi visoko vsebnost sladkorja, ki ustreza vsebnosti pri sortah, ki so bile prvotno zaščitene („Aledo“, „Italia/Ideal“ in „Rosetti“). Ob trgatvi imajo namreč vse vsebnost sladkorja najmanj 12,5oBrix.

Vsi ti elementi (sladkor, ohranjanje oprha, poudarjena barva, lupina brez nepravilnosti ter prilagoditev okolju in tehniki pospravljanja v vrečke) dokazujejo utemeljenost zahtevka za vključitev novih sort v ZOP „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“.

Opis sort

Victoria: Veliki grozdi so piramidne oblike, ki se zoži na spodnjem delu. Jagode so voščeno rumene barve, velike in eliptične. Meso je hrustljavo ter nežnega, nevtralnega okusa. Ta sorta ni občutljiva na prevoz. Goji se na špalirjih ali visokih latnikih. Trgatev lahko poteka konec julija, v primeru siljenega gojenja pa junija. Ta sorta ima velike prednosti, saj jo pospravljanje v vrečke ščiti pred pticami in žuželkami, kar zagotavlja kakovosten proizvod. Sorta dopušča pospravljanje v vrečke z dobrimi rezultati.

Dominga: Trgatev lahko traja od oktobra do konca novembra. Še vedno se pospravlja v vrečke, kar daje sorti zelo enotno rumeno barvo „sladkornega trsa“. Ta zelo kakovostna sorta je potrošnikom zelo všeč.

Doña María: Veliki in zelo rahli grozdi imajo obliko prisekanih stožcev. Jagode so bledo rumene barve, zelo velike in okroglo-ovalne oblike. Okus je zelo nežen. Zorenje poteka od začetka septembra do konca oktobra. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico. Zelo dobro prenaša pospravljanje v vrečke.

Red Globe: Grozdi so zelo veliki, valjasto-stožičasti, krilati (s srednje dolgimi do dolgimi krili) in srednje rahli. Jagode so lahko rdeče, vinsko rdeče, rožnate ali vijoličasto rdeče. Lahko so okrogle in zelo velike. Okus je nevtralen, meso hrustljavo, debela in odporna lupina pa se zlahka odstrani. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico. Sorta je odlično prilagojena razmeram na geografskem območju in pospravljanju v vrečke.

| 2. | Druga sprememba se nanaša na črtanje opisa prakse gojenja, povezane z obrezovanjem.
  Črtajo se naslednje informacije:
  „Obrezovanje trte na latniku je obrezovanje na rozge, to je na dve rozgi, pri čemer je na vsakem trsu 12 do 14 očes. Špalirji imajo štiri rozge, na katerih pustimo štiri do šest reznikov, vsak reznik ima dve do štiri očesa.“
  Razlog: Te informacije o obrezovanju, številu reznikov na rozgah in številu očes na reznikih niso koristne za pridobivanje namiznega grozdja iz regije Vinalopó, pospravljenega v vrečke, in njegovih posebnih lastnosti. Poleg tega so izkušnje, doslej pridobljene na področju gojenja tega proizvoda od vložitve dokumentacije leta 1996, pokazale, da ni koristno omejiti vrsto obrezovanja na tisto, ki je opisana v prvotni specifikaciji. Ker gre za zelo konkretno prakso gojenja, ki ni – kot je bilo omenjeno – pomembna za pridobitev posebnih lastnosti proizvoda, je bilo zaprošeno, da se te informacije v novi specifikaciji ne navedejo. |
| --- | --- |

2.

Druga sprememba se nanaša na črtanje opisa prakse gojenja, povezane z obrezovanjem.

Črtajo se naslednje informacije:

„Obrezovanje trte na latniku je obrezovanje na rozge, to je na dve rozgi, pri čemer je na vsakem trsu 12 do 14 očes. Špalirji imajo štiri rozge, na katerih pustimo štiri do šest reznikov, vsak reznik ima dve do štiri očesa.“

Razlog: Te informacije o obrezovanju, številu reznikov na rozgah in številu očes na reznikih niso koristne za pridobivanje namiznega grozdja iz regije Vinalopó, pospravljenega v vrečke, in njegovih posebnih lastnosti. Poleg tega so izkušnje, doslej pridobljene na področju gojenja tega proizvoda od vložitve dokumentacije leta 1996, pokazale, da ni koristno omejiti vrsto obrezovanja na tisto, ki je opisana v prvotni specifikaciji. Ker gre za zelo konkretno prakso gojenja, ki ni – kot je bilo omenjeno – pomembna za pridobitev posebnih lastnosti proizvoda, je bilo zaprošeno, da se te informacije v novi specifikaciji ne navedejo.

| 3. | Tretja sprememba se nanaša na črtanje opisa kategorij grozdja „Extra“ in „Primera“.
  Črtajo se naslednje informacije:
  „Kategoriji ‚Extra‘ in ‚Primera‘, opredeljeni v Uredbi (EGS) št. 1730/87 in ministrskem odloku z dne 24. novembra 1982 (B.O.E. z dne 27. novembra 1982).
  Kategorija ‚Extra‘:
  Kategorija višje kakovosti. Grozdi imajo obliko in razvoj, ki sta značilna za sorto, ter so brez vseh nepravilnosti.
  Barva je enotna in na celotni površini svetle voščeno rumene barve.
  Jagode so trde, dobro pritrjene na pecelj, enotno razporejene in skoraj v celoti prekrite z oprhom. Najmanjša teža grozda: 200 g ± 5 % dovoljenega odstopanja zunaj te kategorije, vendar skladno s kategorijo ‚Primera‘.
  Kar zadeva velikost kategorije ‚Extra‘, je dovoljeno 10-odstotno odstopanje v teži grozdov v embalaži, ki pa morajo v vsakem primeru ustrezati kategoriji ‚Primera‘.
  Kategorija ‚Primera‘:
  Kategorija dobre kakovosti. Grozdi morajo imeti obliko in razvoj, ki sta značilna za sorto. Barva je enotna in na celotni površini voščeno rumene barve.
  Jagode morajo biti čvrste, dobro pritrjene na pecelj in kolikor je mogoče prekrite z oprhom. Vseeno so lahko manj enotno razporejene na peclju kot jagode kategorije ‚Extra‘ in dovoljene so manjše nepravilnosti pri obliki in barvi.
  Najmanjša teža grozda: 150 g.“
  Razlog: Kot je bilo navedeno v dokumentaciji zahtevka za registracijo ZOP „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“, je bila opredelitev kategorij „Extra“ in „Primera“ in odstopanj od njiju navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 1730/87 (3), ki je zdaj razveljavljena. Poleg tega so ti standardi splošni, in sicer se uporabljajo za vse grozdje; ne gre za posebne standarde, to je standarde, ki se uporabljajo za grozdje z ZOP „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“. Nazadnje je treba omeniti, da se tovrstni predpisi lahko spreminjajo, tako da ni treba vključiti podrobnega opisa kategorije. |
| --- | --- |

3.

Tretja sprememba se nanaša na črtanje opisa kategorij grozdja „Extra“ in „Primera“.

Črtajo se naslednje informacije:

„Kategoriji ‚Extra‘ in ‚Primera‘, opredeljeni v Uredbi (EGS) št. 1730/87 in ministrskem odloku z dne 24. novembra 1982 (B.O.E. z dne 27. novembra 1982).

Kategorija ‚Extra‘:

Kategorija višje kakovosti. Grozdi imajo obliko in razvoj, ki sta značilna za sorto, ter so brez vseh nepravilnosti.

Barva je enotna in na celotni površini svetle voščeno rumene barve.

Jagode so trde, dobro pritrjene na pecelj, enotno razporejene in skoraj v celoti prekrite z oprhom. Najmanjša teža grozda: 200 g ± 5 % dovoljenega odstopanja zunaj te kategorije, vendar skladno s kategorijo ‚Primera‘.

Kar zadeva velikost kategorije ‚Extra‘, je dovoljeno 10-odstotno odstopanje v teži grozdov v embalaži, ki pa morajo v vsakem primeru ustrezati kategoriji ‚Primera‘.

Kategorija ‚Primera‘:

Kategorija dobre kakovosti. Grozdi morajo imeti obliko in razvoj, ki sta značilna za sorto. Barva je enotna in na celotni površini voščeno rumene barve.

Jagode morajo biti čvrste, dobro pritrjene na pecelj in kolikor je mogoče prekrite z oprhom. Vseeno so lahko manj enotno razporejene na peclju kot jagode kategorije ‚Extra‘ in dovoljene so manjše nepravilnosti pri obliki in barvi.

Najmanjša teža grozda: 150 g.“

Razlog: Kot je bilo navedeno v dokumentaciji zahtevka za registracijo ZOP „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“, je bila opredelitev kategorij „Extra“ in „Primera“ in odstopanj od njiju navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 1730/87 (3), ki je zdaj razveljavljena. Poleg tega so ti standardi splošni, in sicer se uporabljajo za vse grozdje; ne gre za posebne standarde, to je standarde, ki se uporabljajo za grozdje z ZOP „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“. Nazadnje je treba omeniti, da se tovrstni predpisi lahko spreminjajo, tako da ni treba vključiti podrobnega opisa kategorije.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (4)

„UVA DE MESA EMBOLSADA DEL VINALOPÓ“

Št. ES: ES-PDO-0117-01032-22.8.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Uva de mesa embolsada del Vinalopó“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sorte, katerim se lahko prizna zaščitena označba porekla, so izključno:

| — | za belo grozdje:

  Aledo: Grozdi so veliki in rahli. Jagode so eliptične oblike in voščeno rumene barve. Lupina je debela in hrustljava. Zorenje je pozno, in sicer od novembra do decembra.

  Italia ali Ideal: Grozdi so srednje veliki, jagode velike, zlato rumene barve in eliptične oblike; meso je hrustljavo z rahlim priokusom po muškatu. Trgatev poteka od septembra do oktobra.

  Rosetti: Grozdi so veliki, valjaste in stožčaste ali piramidne oblike. Jagode so voščeno rumene do zlato rumene barve. Jagode so velike, nevtralnega okusa, vendar zelo sladke, meso je hrustljavo. Lupina je nežna in prekrita z oprhom. Trgatev poteka od začetka septembra do konca oktobra.

  Victoria: Grozdi so veliki, piramidne oblike, ki se zoži na spodnjem delu. Jagode so voščeno rumene barve, velike in eliptične. Meso je hrustljavo ter nežnega, nevtralnega okusa. Ta odporna sorta se lahko goji na špalirjih ali visokih latnikih. Trgatev lahko poteka konec julija, v primeru siljenega gojenja pa junija.

  Dominga: Trgatev lahko traja od oktobra do konca novembra. Jagode so zelo enotne rumene barve „sladkornega trsa“. Ta zelo kakovostna sorta je potrošnikom zelo všeč.

  Doña María: Veliki in zelo rahli grozdi imajo obliko prisekanih stožcev. Jagode so bledo rumene barve, zelo velike in okroglo-ovalne oblike. Okus je zelo nežen. Zorenje traja od začetka septembra do konca oktobra. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico. |
| --- | --- |

—

za belo grozdje:

Aledo: Grozdi so veliki in rahli. Jagode so eliptične oblike in voščeno rumene barve. Lupina je debela in hrustljava. Zorenje je pozno, in sicer od novembra do decembra.

Aledo

Italia ali Ideal: Grozdi so srednje veliki, jagode velike, zlato rumene barve in eliptične oblike; meso je hrustljavo z rahlim priokusom po muškatu. Trgatev poteka od septembra do oktobra.

Italia ali Ideal

Rosetti: Grozdi so veliki, valjaste in stožčaste ali piramidne oblike. Jagode so voščeno rumene do zlato rumene barve. Jagode so velike, nevtralnega okusa, vendar zelo sladke, meso je hrustljavo. Lupina je nežna in prekrita z oprhom. Trgatev poteka od začetka septembra do konca oktobra.

Rosetti

Victoria: Grozdi so veliki, piramidne oblike, ki se zoži na spodnjem delu. Jagode so voščeno rumene barve, velike in eliptične. Meso je hrustljavo ter nežnega, nevtralnega okusa. Ta odporna sorta se lahko goji na špalirjih ali visokih latnikih. Trgatev lahko poteka konec julija, v primeru siljenega gojenja pa junija.

Victoria

Dominga: Trgatev lahko traja od oktobra do konca novembra. Jagode so zelo enotne rumene barve „sladkornega trsa“. Ta zelo kakovostna sorta je potrošnikom zelo všeč.

Dominga

Doña María: Veliki in zelo rahli grozdi imajo obliko prisekanih stožcev. Jagode so bledo rumene barve, zelo velike in okroglo-ovalne oblike. Okus je zelo nežen. Zorenje traja od začetka septembra do konca oktobra. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico.

Doña María

| — | za črno grozdje:

  Red Globe: Grozdi so zelo veliki, valjasto-stožičasti, krilati (s srednje do dolgimi krili) in srednje rahli. Jagode so lahko rdeče, vinsko rdeče, rožnate ali vijoličasto rdeče. Lahko so okrogle in zelo velike. Okus je nevtralen, meso hrustljavo, debela in odporna lupina pa se zlahka odstrani. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico.
  Za te sorte je značilna visoka vsebnost sladkorja, in sicer najmanj 12,5oBrix. |
| --- | --- |

—

za črno grozdje:

Red Globe: Grozdi so zelo veliki, valjasto-stožičasti, krilati (s srednje do dolgimi krili) in srednje rahli. Jagode so lahko rdeče, vinsko rdeče, rožnate ali vijoličasto rdeče. Lahko so okrogle in zelo velike. Okus je nevtralen, meso hrustljavo, debela in odporna lupina pa se zlahka odstrani. Ta sorta se goji na visokih špalirjih ali latnikih z dvojno vrvico.

Red Globe

Za te sorte je značilna visoka vsebnost sladkorja, in sicer najmanj 12,5oBrix.

o

Sadje mora imeti za vključitev v kategoriji Extra in Primera naslednje lastnosti:

| — | biti zdravo, |
| --- | --- |

—

biti zdravo,

| — | biti čisto, |
| --- | --- |

—

biti čisto,

| — | biti brez vseh tujkov, |
| --- | --- |

—

biti brez vseh tujkov,

| — | ne sme kazati znakov napadov žuželk ali bolezni, |
| --- | --- |

—

ne sme kazati znakov napadov žuželk ali bolezni,

| — | ne sme kazati znakov plesni, |
| --- | --- |

—

ne sme kazati znakov plesni,

| — | ne sme kazati neobičajne zunanje vlažnosti, |
| --- | --- |

—

ne sme kazati neobičajne zunanje vlažnosti,

| — | biti mora brez tujega vonja ali okusa. |
| --- | --- |

—

biti mora brez tujega vonja ali okusa.

Grozdne jagode morajo biti:

| — | lepo oblikovane, |
| --- | --- |

—

lepo oblikovane,

| — | normalno razvite, |
| --- | --- |

—

normalno razvite,

| — | pritrjene na pecelj. |
| --- | --- |

—

pritrjene na pecelj.

Za grozdje „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“ je značilno, da ohrani skoraj ves svoj oprh ter da ima intenzivnejšo barvo in lupino brez nepravilnosti.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja in trgatev.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Besedilo ali etikete, ki označujejo grozdje „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“, morajo obvezno vključevati uradni simbol Evropske unije za registrirane označbe porekla ter navedbi „Denominación de origen protegida“ in „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“.

Proizvod mora imeti tudi označbo skladnosti (sekundarno etiketo), ki je prepoznavna po alfanumerični kodi ter se v pakirnici, ki je predmet nadzora, pritrdi tako, da je ni mogoče znova uporabiti in omogoča sledljivost proizvoda. Na sekundarni etiketi morata biti tudi navedba „Denominación de Origen protegida uva de mesa embolsada del Vinalopó“ in logotip.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje grozdja z zaščiteno označbo porekla „Uva de mesa embolsada del Vinalopó“ zajema parcele, ki so vpisane v register parcel organa za upravljanje ZOP in so na ozemlju naslednjih občin v provinci Alicante: Agost, Aspe, Hondón de los Frailes, Hondón de las Nieves, Monforte del Cid, Novelda in La Romana.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Naravni dejavniki

Na območju Vinalopó Medio se srečujejo tri vrste sredozemskega podnebja province Alicante (morsko, zmerno in subtropsko).

Zaradi tega podnebja temperature na geografskem območju redko padejo pod 0 °C, največja nevarnost zmrzali je v najnižjih predelih, usmerjenih proti severu in severozahodu.

Pri padavinah so opazna velika nihanja: od suš do obilnih naraslih voda. Količina padavin se zelo spreminja tudi iz leta v leto, prav tako tudi obdobja suše.

Tla so apnenčasta. Nastala so na terasastih prodiščih, na katerih so se nabrali celinske in morske usedline, molase, apnenci ter peščeni in apnenčevi laporji. Za vsa tla v dolini je značilno, da vsebujejo veliko kalcijevega karbonata in malo organskih snovi.

Za relief na tem območju so značilne doline reke Vinalopó in sosednje doline, ki sestavljajo širok koridor SV-JV, ki seka prebetijsko hribovje, skozi katerega teče reka Vinalopó.

Človeški dejavniki

Človeški dejavniki

Pospravljanje namiznega grozdja v vrečke je posebna tehnika, ki se uporablja izključno na območju Medio-Vinalopó v zgoraj navedenih občinah. Prvič so jo uporabili leta 1920 v občini Novelda, kjer so grozde, da bi jih zaščitili pred napadi pasastega grozdnega sukača, zavili v papirnate vrečke.

Pri tej tehniki se vsak grozd pospravi v zaščitno papirnato vrečko, v kateri ostane do skladiščenja.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Za ZOP „Uva embolsada del Vinalopó“ je značilno, da ohrani skoraj ves svoj oprh. Poleg tega so jagode izrazitejše barve, lupina pa je brez nepravilnosti.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Grozdje „Uva embolsada del Vinalopó“ ima posebne značilnosti, ki so posledica naravnih in človeških dejavnikov:

Območje te označbe ima sredozemsko podnebje z blagimi temperaturami skozi vse leto, ki dajejo jagodam zelo izrazito barvo.

Relief regije Vinalopó z dolinami, ki so med seboj povezane tako, da tvorijo koridor, omogoča, da ne prihaja do zmrzali, in tako prispeva k intenzivnejši barvi sadja.

Tehnika pospravljanja v vrečke ščiti grozdje, zato se na jagodah ohrani skoraj ves oprh, lupina pa je brez nepravilnosti.

Pospravljanje v vrečke je posebna tehnika, zaradi katere so vinogradniki sčasoma ugotovili, kako pomembno je izbrati pravi papir: tudi satiniran papir iz dolgih celuloznih vlaken, ki vsebujejo melanin za boj proti vlagi, in barve „sladkornega trsa“ prispeva k izrazitejši barvi grozdja.

Ta papir je tudi odpornejši in dež lažje steče po njem, tako da so jagode zaščitene pred nastankom nepravilnosti na lupini, čeprav se dogaja, da se nekatere jagode na vrhu grozdov presušijo, če je temperatura ob pospravljanju v vrečke visoka. Poznavanje podnebja na geografskem območju je bistveno za ustrezno pospravljanje v vrečke.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (5))

5

http://www.agricultura.gva.es/pc_uvavinalopo

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  UL L 163, 23.6.1987, str. 25.

3

(4)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

4

(5)  Glej opombo 4.

5

---

| 21.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/12

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 18/04)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„PECORINO TOSCANO“

št. ES: IT-PDO-0217-01228-16.5.2014

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Vrsta spremembe

—

—

—

—

3.   Spremembe

Vrsta proizvoda

Opis proizvoda

Natančneje je bilo določeno, da je sir z mehkim testom „Pecorino Toscano tenero“ in sir s trdim testom zorjeni „Pecorino Toscano stagionato“.

Dodan je bil ta stavek: „Zaradi omejitve odpadkov iz proizvodnje je ob upoštevanju zgoraj navedenih zahtev glede teže in višine proizvodnja sira ‚Pecorino Toscano‘ v obliki, ki ni valjasta, dovoljena izključno za proizvod, namenjen predpakiranju (v rezinah, v kockah, nariban).“

Sprememba zunanjega videza sira „Pecorino Toscano“ je dovoljena le za proizvod, ki bo predpakiran, in sicer v rezinah, v kockah in nariban.

Zaradi te spremembe se nikakor ne spreminjajo notranje značilnosti sira, saj so razmerja med težo in višino ohranjena: velikost premera kroga namreč ustreza velikosti stranice paralelepipeda. Naravni procesi zorenja ostajajo nespremenjeni in hkrati omogočajo znatno omejitev odpadkov iz proizvodnje, ki nastanejo zaradi razreza.

Metoda pridobivanja

Dodano je bilo dovoljenje za uporabo rastlinskega sirila: gre za star toskanski način proizvodnje pekorina (ki je bil omenjen že v zahtevku za registracijo, vloženem leta 1985 na nacionalni ravni), ki je bil v zadnjih letih znova uveden kot značilna raba na ozemlju, pa tudi zaradi proizvodnje sirov, namenjenih za košer trge.

Pojasnjena je bila možnost suhega soljenja, ki je bila že v prejšnjem besedilu predvidena kot „neposredno dodajanje soli“.

V specifikaciji je bil v zvezi z zorenjem izraz „prostori“ nadomeščen z izrazom „primerno okolje“; najvišja temperatura je bila z 12 °C povišana na 15 °C, največja relativna vlažnost pa z 90 % na 95 %.

Namen te spremembe je nekoliko razširiti razpon temperature in vlažnosti okolja, v katerem poteka zorenje sira „Pecorino Toscano“, da lahko zori v kleteh in naravnih jamah in/ali jamah, ki jih je človek spremenil, vendar so brez zunanjega sistema nadzora temperature in relativne vlažnosti zraka. Z meritvami je bilo mogoče ugotoviti, da so med letom v nekaterih od številnih jam in kleti, ki so se štele za primerne za zorenje sira „Pecorino Toscano“, ker je v njih mogoče proizvesti sire, popolnoma skladne s standardi proizvoda, vrednosti temperature (največ 15 °C) in relativne vlažnosti (največ 95 %) nekoliko višje od vrednosti, ki so bile do zdaj določene v specifikaciji. Uporaba kleti in jam za zorenje je sicer značilna za sektor proizvodnje sira, in to ne le za sir „Pecorino Toscano“; možnost uporabe takega okolja izboljšuje možnost povečanja vrednosti proizvoda in je poleg tega koristna z vidika varčevanja z energetskimi viri.

Označevanje

Oznaka, ki mora biti na etiketah, je bila spremenjena, da je označba „Pecorino Toscano“ na logotipu bolj poudarjena.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„PECORINO TOSCANO“

št. ES: IT-PDO-0217-01228-16.5.2014

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Pecorino Toscano“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sir „Pecorino Toscano“ je sir iz polnomastnega ovčjega mleka z območja proizvodnje, z mehkim (mladi „Pecorino Toscano“) ali poltrdim testom (zorjeni „Pecorino Toscano“) značilne teksture, s kratkotrajnim in dolgotrajnim zorenjem, in se glede na dolžino zorenja uporablja kot namizni ali ribani sir; je valjaste oblike z ravnimi ploskvami in rahlo izbočenim obodom naslednjih dimenzij: premer ploskev je 15 do 22 cm, višina oboda je 7 do 11 cm, teža 0,75 do 3,50 kg; pri proizvodu, namenjenem izključno predpakiranju (v rezinah, v kockah, nariban), je dovoljena proizvodnja sira „Pecorino Toscano“ v drugi, in ne valjasti obliki; vsebnost maščobe v suhi snovi za sir s poltrdim testom je najmanj 40 %, za sir z mehkim testom pa najmanj 45 %. Skorja je različnih odtenkov rumene barve do temno rumene; barva skorje je lahko odvisna od obdelave; za mehko testo je značilna bela rahlo slamnata barva, za poltrdo pa rahlo slamnata ali rumeno slamnata barva. Testo ima kompaktno strukturo in je trdo za rezanje pri siru s poltrdim testom, z manjšimi neenakomerno razporejenimi očesci; sir ima aromatičen in prepoznaven okus zaradi posebnih postopkov proizvodnje. Najkrajše obdobje zorenja je 20 dni za sir z mehkim testom in najmanj štiri mesece za sir s poltrdim testom.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

Sir „Pecorino Toscano“ se proizvaja iz polnomastnega ovčjega mleka z območja proizvodnje, določenega v specifikaciji. Mleko se lahko uporablja surovo ali toplotno obdelano do pasterizacije. Dovoljena je samo uporaba avtohtonih fermentov iz lokalnih sevov.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Osnovno prehrano ovac mora sestavljati sveža ali posušena krma z naravnih pašnikov na območju, z morebitnim dodatkom sena in enostavnih koncentriranih krmil.

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje mleka in sira „Pecorino Toscano“ do njegovega trženja, to je po 20-dnevnem zorenju za sir z mehkim testom in štirimesečnem zorenju za zorjeni sir, se morajo izvajati na območju porekla.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sir „Pecorino Toscano“ se lahko trži cel, v kosih ali nariban.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Razpoznavni logotip ZOP, ki je na sir z mehkim testom vtisnjen s črnilom, na zorjeni sir pa vžgan, mora biti na vsakem celem hlebcu sira „Pecorino Toscano“. Logotip je sestavljen iz navedbe „Pecorino Toscano D.O.P.“, stilizirane podobe črk P in T ter identifikacijske številke sirarne ali zorilca ali pooblaščene pakirnice, ki dejavnost opravlja na območju porekla. Če pakirnica dejavnosti ne opravlja na območju porekla, se navede identifikacijska številka sirarne ali zorilca.

Na vseh etiketah na celih hlebcih, kosih, rezinah sira ali naribanem siru mora navedba „Pecorino Toscano D.O.P.“ ali „Pecorino Toscano D.O.P. stagionato“ (zorjeni) izstopati med vsemi drugimi navedbami na etiketi, pri čemer se uporabijo velikost etikete, pisava in mesto navedbe. Barvna oznaka, katere premer mora biti najmanj 15 mm, se mora v skladu s členom 5 specifikacije proizvodnje pojaviti najmanj enkrat.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje ZOP „Pecorino Toscano“ zajema celotno ozemlje dežele Toskana, celotno ozemlje občin Allerona in Castiglione del Lago, ki sta del dežele Umbrija, ter celotno ozemlje občin Acquapendente, Onano, San Lorenzo Nuovo, Grotte di Castro, Gradoli, Valentano, Farnese, Ischia di Castro, Montefiascone, Bolsena in Capodimonte, ki spadajo v deželo Lacij.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Med naravnimi dejavniki je treba omeniti posebne značilnosti ovčereje, ki se izvaja skoraj izključno na prostem na naravnih pašnikih, bogatih z divjimi rastlinami, ki dajejo mleku za proizvodnjo sira posebne lastnosti.

Med človeškimi dejavniki pa je treba poleg zgodovinsko potrjenega gospodarskega pomena poudariti, da imajo zadevna pašna kmetijska gospodarstva pomembno družbeno vlogo, saj izkoriščajo tako imenovana obrobna območja, ki bi se brez tega postopoma opuščala, kar bi povzročilo siromašenje naravnih virov.

Način reje, divje in gojene rastline, ki so glavna prehrana živali, ter način pridobivanja, ki – vse od temperatur pri proizvodnji do metode zorenja – ovčjemu mleku zagotavlja vse njegove lastnosti, dajejo mleku in končnemu proizvodu posebne značilnosti, zaradi katerih je sir „Pecorino Toscano“ že od nekdaj „nežen“ proizvod.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Rumena skorja.

Nežen, nikoli izrazit ali pikanten okus.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Sir zelo starega porekla, katerega navzočnost potrjujejo številna zgodovinska pričevanja od etruščanskega obdobja dalje, se je skozi stoletja razširil po območju, imenovanem „Maremma“, ki se razteza predvsem v deželi Toskana. Proizvod je bil tradicionalno imenovan z imeni, ki napotujejo na geografsko poreklo, ali s splošnejšim poimenovanjem „toscano“ (toskanski). Sčasoma se je glede na zelo podobne značilnosti različnih lokalnih sirov izoblikoval enoten proizvodni standard, vzpostavilo pa se je tudi poimenovanje, ki upošteva zgodovinski in geografski okvir.

Posebne značilnosti sira „Pecorino Toscano“ izvirajo tako iz ovčjega mleka kot iz metode pridobivanja. Živali, ki se pasejo skoraj celo leto, dobijo v divjih in gojenih rastlinah dišave in arome, ki so značilne za podnebje območja porekla ter so hkrati nežne in izrazite. Precej močan okus ovčjega mleka je manj izrazit zaradi podnebja in kakovostnih pašnikov, ki dobro vplivajo na življenje živali in zato tudi na njihovo rejo. Te značilnosti se ohranijo zaradi metod predelave, pri katerih se uporabljajo temperature, enake temperaturi mleka v vimenu, tradicionalno telečje sirilo, minimalno soljenje in temperature zorenja, ki upoštevajo naravno delovanje fermentov. V skladu s toskansko tradicijo sir tudi po dolgih obdobjih zorenja ohrani ta prepoznaven, nežen in nikoli pikanten okus, ki ni preveč izrazit, zaradi katerega sir „Pecorino Toscano“ že od nekdaj prija vsem okusom.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

4

Sedanja uprava je začela nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za spremembo ZOP „Pecorino Toscano“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 74 z dne 29. marca 2014.

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP e IGP“ (v desnem zgornjem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

---