# Úřední věstník L 75/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 75 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5118. března 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 75

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5118. března 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 236/2008 ze dne 10. března 2008, kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 237/2008 ze dne 10. března 2008 o zastavení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny | 8 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 238/2008 ze dne 10. března 2008, kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 | 14 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 239/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) pocházejícího z Čínské lidové republiky | 22 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 240/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 zrušuje antidumpingové clo z dovozu močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny | 33 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 241/2008 ze dne 17. března 2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu | 49 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 242/2008 ze dne 17. března 2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny o partnerství v odvětví rybolovu | 51 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 243/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se ukládají některá omezující opatření vůči nezákonné vládě Anjouanu v Komorském svazu | 53 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 244/2008 ze dne 17. března 2008 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 60 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 245/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1249/96, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin | 62 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 246/2008 ze dne 17. března 2008 o změně nařízení (ES) č. 1043/2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad | 64 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 236/2008 ze dne 10. března 2008, kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 237/2008 ze dne 10. března 2008 o zastavení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny

8

*

Nařízení Rady (ES) č. 238/2008 ze dne 10. března 2008, kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96

14

*

Nařízení Rady (ES) č. 239/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) pocházejícího z Čínské lidové republiky

22

*

Nařízení Rady (ES) č. 240/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 zrušuje antidumpingové clo z dovozu močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny

33

*

Nařízení Rady (ES) č. 241/2008 ze dne 17. března 2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu

49

*

Nařízení Rady (ES) č. 242/2008 ze dne 17. března 2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny o partnerství v odvětví rybolovu

51

*

Nařízení Rady (ES) č. 243/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se ukládají některá omezující opatření vůči nezákonné vládě Anjouanu v Komorském svazu

53

Nařízení Komise (ES) č. 244/2008 ze dne 17. března 2008 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

60

*

Nařízení Komise (ES) č. 245/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1249/96, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin

62

*

Nařízení Komise (ES) č. 246/2008 ze dne 17. března 2008 o změně nařízení (ES) č. 1043/2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad

64

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/227/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. března 2008 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu a o uvolnění částek zajištěných formou uloženého prozatímního cla | 66 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/227/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. března 2008 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu a o uvolnění částek zajištěných formou uloženého prozatímního cla

66

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Společná akce Rady 2008/228/SZBP ze dne 17. března 2008, kterou se mění a prodlužuje společná akce 2006/304/SZBP o zřízení plánovacího týmu EU (EUPT Kosovo) v souvislosti s možnou operací EU pro řešení krize v oblasti právního státu a v dalších možných oblastech v Kosovu | 78 |
| | * | Společná akce Rady 2008/229/SZBP ze dne 17. března 2008, kterou se mění společná akce 2007/369/SZBP o zřízení policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) | 80 |
| | * | Společná akce Rady 2008/230/SZBP ze dne 17. března 2008 na podporu činností EU za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích | 81 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Společná akce Rady 2008/228/SZBP ze dne 17. března 2008, kterou se mění a prodlužuje společná akce 2006/304/SZBP o zřízení plánovacího týmu EU (EUPT Kosovo) v souvislosti s možnou operací EU pro řešení krize v oblasti právního státu a v dalších možných oblastech v Kosovu

78

*

Společná akce Rady 2008/229/SZBP ze dne 17. března 2008, kterou se mění společná akce 2007/369/SZBP o zřízení policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)

80

*

Společná akce Rady 2008/230/SZBP ze dne 17. března 2008 na podporu činností EU za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích

81

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 236/2008

ze dne 10. března 2008,

kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 658/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 658/2002 (2).

2.   Žádost o přezkum

| (2) | Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (3) | Žádost podali dva ruští vyvážející výrobci ve spojení, kteří náleží společnosti „Acron“ Holding Company, konkrétně OJSC Acron a OJSC Dorogobuzh. Vzhledem k jejich vztahu se s těmito dvěma společnostmi pro účely tohoto šetření nakládá jako s jedním právním subjektem (dále jen „žadatel“). Žádost je omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(3)

Žádost podali dva ruští vyvážející výrobci ve spojení, kteří náleží společnosti „Acron“ Holding Company, konkrétně OJSC Acron a OJSC Dorogobuzh. Vzhledem k jejich vztahu se s těmito dvěma společnostmi pro účely tohoto šetření nakládá jako s jedním právním subjektem (dále jen „žadatel“). Žádost je omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.

| (4) | Žadatel uvedl a poskytl přímé důkazy o tom, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena předmětná opatření, a že jsou tyto změny trvalé povahy. Žadatel dále poskytl přímé důkazy o tom, že srovnání jeho nákladů a jeho vývozních cen dusičnanu amonného při vývozu do Společenství by vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň současných opatření. Pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založena na dříve stanovené úrovni dumpingu, by již proto nebylo pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí. |
| --- | --- |

(4)

Žadatel uvedl a poskytl přímé důkazy o tom, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena předmětná opatření, a že jsou tyto změny trvalé povahy. Žadatel dále poskytl přímé důkazy o tom, že srovnání jeho nákladů a jeho vývozních cen dusičnanu amonného při vývozu do Společenství by vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň současných opatření. Pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založena na dříve stanovené úrovni dumpingu, by již proto nebylo pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.

3.   Zahájení

| (5) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a dne 19. prosince 2006 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska. |
| --- | --- |

(5)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a dne 19. prosince 2006 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.

| (6) | Tento přezkum se svým rozsahem omezoval na dumping s cílem posoudit nutnost pokračování, zrušení nebo změny stávajících opatření ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(6)

Tento přezkum se svým rozsahem omezoval na dumping s cílem posoudit nutnost pokračování, zrušení nebo změny stávajících opatření ve vztahu k žadateli.

4.   Šetření

| (7) | Šetření dumpingu se zaměřilo na období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření dumpingu se zaměřilo na období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

| (8) | Komise oficiálně oznámila zahájení přezkumu žadateli, zástupcům země vývozu a výrobnímu odvětví Společenství. Účastníkům řízení byla poskytnuta možnost písemně předložit své stanovisko a vyžádat si slyšení. |
| --- | --- |

(8)

Komise oficiálně oznámila zahájení přezkumu žadateli, zástupcům země vývozu a výrobnímu odvětví Společenství. Účastníkům řízení byla poskytnuta možnost písemně předložit své stanovisko a vyžádat si slyšení.

| (9) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(9)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (10) | Žadateli a prodejním společnostem na ruském domácím trhu, jež jsou s ním ve spojení, byl zaslán dotazník. Žadatel a dvě z prodejních společností, jež jsou s ním ve spojení, odevzdali dotazníky kompletně vyplněné. |
| --- | --- |

(10)

Žadateli a prodejním společnostem na ruském domácím trhu, jež jsou s ním ve spojení, byl zaslán dotazník. Žadatel a dvě z prodejních společností, jež jsou s ním ve spojení, odevzdali dotazníky kompletně vyplněné.

| (11) | Komise vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu. V prostorách následujících společností byly provedeny inspekce na místě:






  a) | Vyvážející výrobci:






  — | OJSC Acron |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu. V prostorách následujících společností byly provedeny inspekce na místě:

a)

Vyvážející výrobci:

—

OJSC Acron

| — | OJSC Dorogobuzh. |
| --- | --- |

—

OJSC Dorogobuzh.

| b) | Prodejní společnosti ve spojení






  — | JSC Rostragronova |
| --- | --- | --- |

b)

Prodejní společnosti ve spojení

—

JSC Rostragronova

| — | JSC Kubanagronova. |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagronova.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (12) | Přezkoumávaný výrobek je stejný jako v šetřeních uvedených v 1. bodě odůvodnění, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“), v současné době kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(12)

Přezkoumávaný výrobek je stejný jako v šetřeních uvedených v 1. bodě odůvodnění, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“), v současné době kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91.

2.   Obdobný výrobek

| (13) | Jak bylo zjištěno v předchozích šetřeních a v tomto šetření potvrzeno, dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané žadatelem na ruském domácím trhu mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a proto jsou považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Protože tento přezkum byl omezen na zjištění dumpingu, ve vztahu k žadateli, nebyl učiněn žádný závěr ve vztahu k výrobku vyráběnému a prodávanému výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(13)

Jak bylo zjištěno v předchozích šetřeních a v tomto šetření potvrzeno, dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané žadatelem na ruském domácím trhu mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a proto jsou považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Protože tento přezkum byl omezen na zjištění dumpingu, ve vztahu k žadateli, nebyl učiněn žádný závěr ve vztahu k výrobku vyráběnému a prodávanému výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

| (14) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo provedeno šetření, zda došlo ke změně okolností, na jejichž základě bylo stanoveno v současné době platné dumpingové rozpětí, a zda je taková změna trvalé povahy. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo provedeno šetření, zda došlo ke změně okolností, na jejichž základě bylo stanoveno v současné době platné dumpingové rozpětí, a zda je taková změna trvalé povahy.

1.   Běžná hodnota

| (15) | Aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu, bylo nejprve prověřeno, zda je celkový domácí prodej žadatele reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bylo zjištěno, že domácí prodej žadatele je při srovnání s jeho prodejem na vývoz reprezentativní, protože představoval více než 5 % objemu jeho celkového prodeje na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu, bylo nejprve prověřeno, zda je celkový domácí prodej žadatele reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bylo zjištěno, že domácí prodej žadatele je při srovnání s jeho prodejem na vývoz reprezentativní, protože představoval více než 5 % objemu jeho celkového prodeje na vývoz do Společenství.

| (16) | Komise poté přezkoumávala, zda lze konstatovat, že se domácí prodej uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tím účelem byly přezkoumány výrobní náklady výrobku vyráběného a prodávaného žadatelem na domácím trhu. |
| --- | --- |

(16)

Komise poté přezkoumávala, zda lze konstatovat, že se domácí prodej uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tím účelem byly přezkoumány výrobní náklady výrobku vyráběného a prodávaného žadatelem na domácím trhu.

| (17) | Hlavní surovinou při výrobě dotčeného výrobku je plyn, který představuje významnou část celkových výrobních nákladů. V souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo zkoumáno, zda záznamy dotčených stran přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem zvažovaného výrobku. |
| --- | --- |

(17)

Hlavní surovinou při výrobě dotčeného výrobku je plyn, který představuje významnou část celkových výrobních nákladů. V souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo zkoumáno, zda záznamy dotčených stran přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem zvažovaného výrobku.

| (18) | Na základě údajů zveřejňovaných mezinárodně uznávanými zdroji, které se zaměřují na trhy s energií, bylo zjištěno, že ceny placené žadatelem byly neobvykle nízké. Pro ilustraci, ceny činily jednu pětinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska a byly rovněž významně nižší než cena plynu placená výrobci ve Společenství. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku byly regulované a výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. |
| --- | --- |

(18)

Na základě údajů zveřejňovaných mezinárodně uznávanými zdroji, které se zaměřují na trhy s energií, bylo zjištěno, že ceny placené žadatelem byly neobvykle nízké. Pro ilustraci, ceny činily jednu pětinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska a byly rovněž významně nižší než cena plynu placená výrobci ve Společenství. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku byly regulované a výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích.

| (19) | Protože ceny zemního plynu nebyly v záznamech žadatele přiměřeně podchyceny, musely být příslušným způsobem upraveny. Z důvodu neexistence nezkreslených cen plynu vztahujících se na ruský domácí trh a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo nutno ceny plynu stanovit na „jiném přiměřeném základě, včetně informací z jiných reprezentativních trhů“. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus) bez nákladů na přepravu a upravena tak, aby odrážela místní náklady na distribuci. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh. |
| --- | --- |

(19)

Protože ceny zemního plynu nebyly v záznamech žadatele přiměřeně podchyceny, musely být příslušným způsobem upraveny. Z důvodu neexistence nezkreslených cen plynu vztahujících se na ruský domácí trh a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo nutno ceny plynu stanovit na „jiném přiměřeném základě, včetně informací z jiných reprezentativních trhů“. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus) bez nákladů na přepravu a upravena tak, aby odrážela místní náklady na distribuci. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh.

| (20) | Žadatel po zveřejnění namítl, že jakákoli úprava cen plynu, kterou platí na domácím trhu, je neoprávněná, protože účetní záznamy společnosti plně odrážejí náklady související s činností výroby a prodeje obdobného výrobku v zemi původu. |
| --- | --- |

(20)

Žadatel po zveřejnění namítl, že jakákoli úprava cen plynu, kterou platí na domácím trhu, je neoprávněná, protože účetní záznamy společnosti plně odrážejí náklady související s činností výroby a prodeje obdobného výrobku v zemi původu.

| (21) | Avšak při přezkoumávání výrobních nákladů obdobného výrobku podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba určit, zda náklady, které jsou zaneseny do účetnictví společnosti, přiměřeně odrážejí náklady související s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření. Z důvodů uvedených výše v 18. bodě odůvodnění bylo v tomto případě zjištěno, že nikoli. Žadatel neřešil zjevný podstatný rozdíl mezi cenou plynu placenou na ruském domácím trhu a cenou zemního plynu vyváženého z Ruska na jedné straně a cenou, kterou platí výrobci ve Společenství na straně druhé. Stejně tak se nezabýval skutečností, že domácí ceny zemního plynu jsou v Rusku regulované a nelze předpokládat, že přiměřeně odrážejí cenu, která by byla běžně účtována na trhu s nezkreslenými cenami. Žadatel rovněž nevysvětlil, proč by navzdory důvodům uvedeným v 18. bodě odůvodnění měla být cena plynu použitého při výrobě obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v jeho záznamech přiměřeně odražena. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(21)

Avšak při přezkoumávání výrobních nákladů obdobného výrobku podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba určit, zda náklady, které jsou zaneseny do účetnictví společnosti, přiměřeně odrážejí náklady související s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření. Z důvodů uvedených výše v 18. bodě odůvodnění bylo v tomto případě zjištěno, že nikoli. Žadatel neřešil zjevný podstatný rozdíl mezi cenou plynu placenou na ruském domácím trhu a cenou zemního plynu vyváženého z Ruska na jedné straně a cenou, kterou platí výrobci ve Společenství na straně druhé. Stejně tak se nezabýval skutečností, že domácí ceny zemního plynu jsou v Rusku regulované a nelze předpokládat, že přiměřeně odrážejí cenu, která by byla běžně účtována na trhu s nezkreslenými cenami. Žadatel rovněž nevysvětlil, proč by navzdory důvodům uvedeným v 18. bodě odůvodnění měla být cena plynu použitého při výrobě obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v jeho záznamech přiměřeně odražena. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.

| (22) | Žadatel dále namítl, že provedením úpravy ceny plynu byla de facto uplatněna metoda určení běžné hodnoty, jakou základní nařízení nepředpokládá. Proto nahrazením nákladů na plyn na domácím trhu náklady vypočtenými podle popisu uvedeného výše v 19. bodě odůvodnění a z důvodu, že tyto náklady představují hlavní část celkových nákladů obdobných výrobků, a proto také i početně zjištěné běžné hodnoty, by běžná hodnota byla ve skutečnosti určena na základě údajů z třetího „reprezentativního“ trhu. V tomto ohledu žadatel argumentoval tím, že pro země s tržním hospodářstvím však základní nařízení předpokládá pouze následující metodiky pro určení běžné hodnoty:






  i) | podle ceny obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku, anebo v případě, že prodej není realizován v běžném obchodním styku, |
| --- | --- | --- |

(22)

Žadatel dále namítl, že provedením úpravy ceny plynu byla de facto uplatněna metoda určení běžné hodnoty, jakou základní nařízení nepředpokládá. Proto nahrazením nákladů na plyn na domácím trhu náklady vypočtenými podle popisu uvedeného výše v 19. bodě odůvodnění a z důvodu, že tyto náklady představují hlavní část celkových nákladů obdobných výrobků, a proto také i početně zjištěné běžné hodnoty, by běžná hodnota byla ve skutečnosti určena na základě údajů z třetího „reprezentativního“ trhu. V tomto ohledu žadatel argumentoval tím, že pro země s tržním hospodářstvím však základní nařízení předpokládá pouze následující metodiky pro určení běžné hodnoty:

i)

podle ceny obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku, anebo v případě, že prodej není realizován v běžném obchodním styku,

| ii) | podle výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady („PSR“) a na zisky nebo |
| --- | --- |

ii)

podle výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady („PSR“) a na zisky nebo

| iii) | podle reprezentativních cen platných při vývozu obdobných výrobků do vhodné třetí země. Žadatel konstatoval, že z tohoto důvodu by běžná hodnota neměla vycházet z údajů ze třetího reprezentativního trhu. |
| --- | --- |

iii)

podle reprezentativních cen platných při vývozu obdobných výrobků do vhodné třetí země. Žadatel konstatoval, že z tohoto důvodu by běžná hodnota neměla vycházet z údajů ze třetího reprezentativního trhu.

| (23) | V tomto ohledu, jak je rovněž uvedeno níže ve 45. až 48. bodě odůvodnění, je nutno předeslat, že běžná hodnota byla zjištěna v souladu s metodami popsanými v čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení. Nicméně, aby bylo možné zjistit, zda prodeje na domácím trhu byly provedeny v běžném obchodním styku, pokud jde o cenu, tj. zda byly ziskové, musí se nejprve určit, zda náklady žadatele byly spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Až po spolehlivém zjištění nákladů lze zvolit, kterou metodu pro určení obvyklé hodnoty použít. Proto je nesprávné tvrdit, že spolehlivé určení nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení představovalo použití nové metody pro určení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(23)

V tomto ohledu, jak je rovněž uvedeno níže ve 45. až 48. bodě odůvodnění, je nutno předeslat, že běžná hodnota byla zjištěna v souladu s metodami popsanými v čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení. Nicméně, aby bylo možné zjistit, zda prodeje na domácím trhu byly provedeny v běžném obchodním styku, pokud jde o cenu, tj. zda byly ziskové, musí se nejprve určit, zda náklady žadatele byly spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Až po spolehlivém zjištění nákladů lze zvolit, kterou metodu pro určení obvyklé hodnoty použít. Proto je nesprávné tvrdit, že spolehlivé určení nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení představovalo použití nové metody pro určení běžné hodnoty.

| (24) | Žadatel navíc namítal, že při úpravě nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení nemůže úroveň upravených nákladů překročit úroveň příslušných nákladů ve vyvážející zemi. Jinak by byla metoda použitá při úpravě nákladů v rozporu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, kde je stanoveno, že běžná hodnota obdobného výrobku se vypočítává na základě výrobních nákladů v zemi původu. |
| --- | --- |

(24)

Žadatel navíc namítal, že při úpravě nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení nemůže úroveň upravených nákladů překročit úroveň příslušných nákladů ve vyvážející zemi. Jinak by byla metoda použitá při úpravě nákladů v rozporu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, kde je stanoveno, že běžná hodnota obdobného výrobku se vypočítává na základě výrobních nákladů v zemi původu.

| (25) | Úprava nákladů byla provedena v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení neodkazují na „výrobní náklady v zemi původu“, ale výslovně opravňují orgány k použití výrobních nákladů „z jiného reprezentativního trhu“ v zemích jiných, než je země původu. Tento argument žadatele musel být proto zamítnut. |
| --- | --- |

(25)

Úprava nákladů byla provedena v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení neodkazují na „výrobní náklady v zemi původu“, ale výslovně opravňují orgány k použití výrobních nákladů „z jiného reprezentativního trhu“ v zemích jiných, než je země původu. Tento argument žadatele musel být proto zamítnut.

| (26) | Kromě toho ani zjištění uvedená výše v 18. a 19. bodě odůvodnění nejsou v rozporu s článkem 1 základního nařízení, jak namítá žadatel. Článek 1 základního nařízení sice uvádí, že běžná hodnota by měla být stanovena podle údajů z vyvážející země, avšak základní nařízení také jasně stanoví, že toto pravidlo podléhá určitým výjimkám. |
| --- | --- |

(26)

Kromě toho ani zjištění uvedená výše v 18. a 19. bodě odůvodnění nejsou v rozporu s článkem 1 základního nařízení, jak namítá žadatel. Článek 1 základního nařízení sice uvádí, že běžná hodnota by měla být stanovena podle údajů z vyvážející země, avšak základní nařízení také jasně stanoví, že toto pravidlo podléhá určitým výjimkám.

| (27) | Tyto argumenty žadatele proto musely být zamítnuty. |
| --- | --- |

(27)

Tyto argumenty žadatele proto musely být zamítnuty.

| (28) | Žadatel dále namítl, že pokud má být provedena úprava ceny zemního plynu na domácím trhu, je třeba, aby taková úprava vycházela buď






  i) | z neregulovaných cen plynu v Rusku nebo |
| --- | --- | --- |

(28)

Žadatel dále namítl, že pokud má být provedena úprava ceny zemního plynu na domácím trhu, je třeba, aby taková úprava vycházela buď

i)

z neregulovaných cen plynu v Rusku nebo

| ii) | z průměrné vývozní ceny ruského zemního plynu do pobaltských zemí, nebo |
| --- | --- |

ii)

z průměrné vývozní ceny ruského zemního plynu do pobaltských zemí, nebo

| iii) | na základě skutečných nákladů na výrobu zemního plynu v Rusku s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí. |
| --- | --- |

iii)

na základě skutečných nákladů na výrobu zemního plynu v Rusku s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí.

| (29) | Za prvé, pouze skutečnost, že Komise mohla vybrat jiný základ, nečiní volbu centra Waidhaus nepřiměřenou. Hlavním kritériem pro výběr základu, z něhož bude odvozena cena plynu, je, aby přiměřeně odrážel běžně účtovanou cenu na trzích s nezkreslenými cenami. Tato podmínka je v případě cen ve Waidhausu bezesporu splněna. Za druhé, skutečnost, že objem plynu prodávaného za neregulované ceny na domácím trhu byl v průběhu OPŠ jen malý a že takové ceny byly podstatně blíže regulované domácí ceně než volně určované ceně vývozní, jasně naznačuje, že tyto neregulované ceny byly převažujícími regulovanými cenami zkresleny. Proto nebylo možné neregulované domácí ceny použít. Bylo také usouzeno, že ruské ceny pro vývoz plynu do pobaltských států nebyly dostatečně reprezentativní z důvodu relativně malých objemů vývozu do těchto zemí. Navíc nebyly dostupné potřebné údaje o přepravních a distribučních nákladech, a proto nemohly být spolehlivě stanoveny ceny pro vývoz do pobaltských států. Přes centrum Waidhaus je ovšem vyvážen zdaleka největší objem plynu, a proto představuje vhodný základ pro úpravu. Žadatel neposkytl žádný důkaz ohledně existence jiných reprezentativních trhů, než je centrum Waidhaus, kde by ceny přiměřeně odrážely cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. V důsledku toho byly tyto argumenty zamítnuty. |
| --- | --- |

(29)

Za prvé, pouze skutečnost, že Komise mohla vybrat jiný základ, nečiní volbu centra Waidhaus nepřiměřenou. Hlavním kritériem pro výběr základu, z něhož bude odvozena cena plynu, je, aby přiměřeně odrážel běžně účtovanou cenu na trzích s nezkreslenými cenami. Tato podmínka je v případě cen ve Waidhausu bezesporu splněna. Za druhé, skutečnost, že objem plynu prodávaného za neregulované ceny na domácím trhu byl v průběhu OPŠ jen malý a že takové ceny byly podstatně blíže regulované domácí ceně než volně určované ceně vývozní, jasně naznačuje, že tyto neregulované ceny byly převažujícími regulovanými cenami zkresleny. Proto nebylo možné neregulované domácí ceny použít. Bylo také usouzeno, že ruské ceny pro vývoz plynu do pobaltských států nebyly dostatečně reprezentativní z důvodu relativně malých objemů vývozu do těchto zemí. Navíc nebyly dostupné potřebné údaje o přepravních a distribučních nákladech, a proto nemohly být spolehlivě stanoveny ceny pro vývoz do pobaltských států. Přes centrum Waidhaus je ovšem vyvážen zdaleka největší objem plynu, a proto představuje vhodný základ pro úpravu. Žadatel neposkytl žádný důkaz ohledně existence jiných reprezentativních trhů, než je centrum Waidhaus, kde by ceny přiměřeně odrážely cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. V důsledku toho byly tyto argumenty zamítnuty.

| (30) | V této souvislosti žadatel rovněž namítal, že přibližně 50 % zemního plynu, který spotřeboval při výrobě hnojiv, zakoupil na neregulovaném trhu v Rusku. Žadatel uvedl, že by proto bylo diskriminací upravovat jeho náklady na plyn, když se takové úpravy neprovádějí u jiných vývozců s vyšší úrovní nákladů, podobnou úrovni žadatele. Je třeba poznamenat, že podle ověřené odpovědi v dotazníku byly žadatelovy nákupy zemního plynu na neregulovaném trhu v Rusku během OPŠ pouze zanedbatelné. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(30)

V této souvislosti žadatel rovněž namítal, že přibližně 50 % zemního plynu, který spotřeboval při výrobě hnojiv, zakoupil na neregulovaném trhu v Rusku. Žadatel uvedl, že by proto bylo diskriminací upravovat jeho náklady na plyn, když se takové úpravy neprovádějí u jiných vývozců s vyšší úrovní nákladů, podobnou úrovni žadatele. Je třeba poznamenat, že podle ověřené odpovědi v dotazníku byly žadatelovy nákupy zemního plynu na neregulovaném trhu v Rusku během OPŠ pouze zanedbatelné. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.

| (31) | Pokud jde o třetí možnost uvedenou výše v 28. bodě odůvodnění, podbodu iii), tj. vzít za základ úpravy skutečné náklady na výrobu zemního plynu v Rusku, je za prvé třeba poznamenat, že takovou možnost, jak ji žadatel uvádí, čl. 2 odst. 5 základního nařízení výslovně nepředpokládá. Dále, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, hlavním kritériem pro výběr základu, z něhož bude odvozena cena zemního plynu, je, aby přiměřeně odrážel cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. V té souvislosti proto není směrodatné, zda cena za zemní plyn účtovaná dodavatelem zákazníkům přináší zisk. Tento argument musel být tudíž zamítnut. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o třetí možnost uvedenou výše v 28. bodě odůvodnění, podbodu iii), tj. vzít za základ úpravy skutečné náklady na výrobu zemního plynu v Rusku, je za prvé třeba poznamenat, že takovou možnost, jak ji žadatel uvádí, čl. 2 odst. 5 základního nařízení výslovně nepředpokládá. Dále, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, hlavním kritériem pro výběr základu, z něhož bude odvozena cena zemního plynu, je, aby přiměřeně odrážel cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. V té souvislosti proto není směrodatné, zda cena za zemní plyn účtovaná dodavatelem zákazníkům přináší zisk. Tento argument musel být tudíž zamítnut.

| (32) | Žadatel dále namítal, že ceny zemního plynu na domácím trhu v Rusku regulované státem se neustále zvyšují a dosahují úrovní pokrývajících náklady na výrobu plynu. Proto cenu na domácím trhu nelze považovat za nekonkurenční a nepřiměřeně nízkou. |
| --- | --- |

(32)

Žadatel dále namítal, že ceny zemního plynu na domácím trhu v Rusku regulované státem se neustále zvyšují a dosahují úrovní pokrývajících náklady na výrobu plynu. Proto cenu na domácím trhu nelze považovat za nekonkurenční a nepřiměřeně nízkou.

| (33) | Tento argument není odůvodněný, protože správným kritériem pro výběr reprezentativního trhu není to, zda jsou ceny ziskové, ale to, zda přiměřeně odrážejí cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami, jak je vysvětleno výše ve 29. bodě odůvodnění. V případě cen regulovaných státem tomu tak není. Tento argument je navíc v rozporu s veřejnými prohlášeními ruského dodavatele plynu (jak potvrzuje jeho zveřejněná ověřená roční uzávěrka) o tom, že ceny plynu na ruském domácím trhu nepokrývají výrobní, přepravní a prodejní náklady. Proto byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(33)

Tento argument není odůvodněný, protože správným kritériem pro výběr reprezentativního trhu není to, zda jsou ceny ziskové, ale to, zda přiměřeně odrážejí cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami, jak je vysvětleno výše ve 29. bodě odůvodnění. V případě cen regulovaných státem tomu tak není. Tento argument je navíc v rozporu s veřejnými prohlášeními ruského dodavatele plynu (jak potvrzuje jeho zveřejněná ověřená roční uzávěrka) o tom, že ceny plynu na ruském domácím trhu nepokrývají výrobní, přepravní a prodejní náklady. Proto byl tento argument zamítnut.

| (34) | Pokud jde o vlastní metodu výpočtu ceny plynu ve Waidhausu, žadatel namítl, že ruské vývozní clo, jež se platí u všech vývozů, by mělo být od ceny ve Waidhausu odečteno, protože vývozní clo nevzniká na domácím trhu. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o vlastní metodu výpočtu ceny plynu ve Waidhausu, žadatel namítl, že ruské vývozní clo, jež se platí u všech vývozů, by mělo být od ceny ve Waidhausu odečteno, protože vývozní clo nevzniká na domácím trhu.

| (35) | Je pravdou, že tržní cena v centru Waidhaus, které bylo považováno za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení, je cenou po uplatnění vývozních daní, a nikoli cenou bez těchto daní. Z hlediska kupujícího je směrodatná cena, kterou musí zaplatit v centru Waidhaus, a v tomto ohledu není směrodatné, jaké procento ceny tvoří vývozní daň a jaké procento je zaplaceno dodavateli plynu. Dodavatel plynu na druhou stranu bude vždy usilovat o maximalizaci své ceny a proto bude účtovat co nejvyšší cenu, kterou jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Vzhledem k tomu, že tato cena je vždy poměrně vysoko nad výrobními náklady a umožňuje dodavateli plynu dosáhnout značných zisků, jeho cenové nastavení není primárně ovlivněno výší vývozní daně, ale tím, jakou cenu jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Proto se dospělo k závěru, že nezkreslenou cenou určenou trhem je cena zahrnující vývozní daň a nikoli cena bez vývozní daně. Proto byly argumenty žadatele v tomto ohledu zamítnuty. |
| --- | --- |

(35)

Je pravdou, že tržní cena v centru Waidhaus, které bylo považováno za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení, je cenou po uplatnění vývozních daní, a nikoli cenou bez těchto daní. Z hlediska kupujícího je směrodatná cena, kterou musí zaplatit v centru Waidhaus, a v tomto ohledu není směrodatné, jaké procento ceny tvoří vývozní daň a jaké procento je zaplaceno dodavateli plynu. Dodavatel plynu na druhou stranu bude vždy usilovat o maximalizaci své ceny a proto bude účtovat co nejvyšší cenu, kterou jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Vzhledem k tomu, že tato cena je vždy poměrně vysoko nad výrobními náklady a umožňuje dodavateli plynu dosáhnout značných zisků, jeho cenové nastavení není primárně ovlivněno výší vývozní daně, ale tím, jakou cenu jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Proto se dospělo k závěru, že nezkreslenou cenou určenou trhem je cena zahrnující vývozní daň a nikoli cena bez vývozní daně. Proto byly argumenty žadatele v tomto ohledu zamítnuty.

| (36) | Žadatel dále namítl, že cena v centru Waidhaus by měla být upravena na základě jakosti, dostupnosti, prodejnosti, přepravy a dalších prodejních podmínek, které se liší v případě vývozu zemního plynu a jeho prodeje na domácím trhu. Za prvé je třeba poznamenat, že cena v centru Waidhaus byla upravena o rozdíly v nákladech na přepravu mezi vývozem a domácím trhem a že námitka žadatele je v tomto ohledu neoprávněná a musí být zamítnuta. Pokud jde o ostatní položky, žadatel neposkytl žádné další informace ani žádné další důkazy. Zejména žadatel neposkytl vysvětlení ani další informace o tom, že existují rozdíly v jakosti, dostupnosti, prodejnosti a dalších prodejních podmínkách, které by opravňovaly k dalším úpravám, ani se žadatel tyto údajné rozdíly nepokoušel kvantifikovat. |
| --- | --- |

(36)

Žadatel dále namítl, že cena v centru Waidhaus by měla být upravena na základě jakosti, dostupnosti, prodejnosti, přepravy a dalších prodejních podmínek, které se liší v případě vývozu zemního plynu a jeho prodeje na domácím trhu. Za prvé je třeba poznamenat, že cena v centru Waidhaus byla upravena o rozdíly v nákladech na přepravu mezi vývozem a domácím trhem a že námitka žadatele je v tomto ohledu neoprávněná a musí být zamítnuta. Pokud jde o ostatní položky, žadatel neposkytl žádné další informace ani žádné další důkazy. Zejména žadatel neposkytl vysvětlení ani další informace o tom, že existují rozdíly v jakosti, dostupnosti, prodejnosti a dalších prodejních podmínkách, které by opravňovaly k dalším úpravám, ani se žadatel tyto údajné rozdíly nepokoušel kvantifikovat.

| (37) | V této souvislosti žadatel dále argumentoval, že u ceny ve středisku Waidhaus nebyly provedeny žádné úpravy zohledňující přirozené poměrné výhody. V tomto ohledu bylo namítnuto, že protože zemní plyn je v Rusku na rozdíl od Společenství široce dostupný, jsou ceny v Rusku přirozeně nižší než ceny vyváženého plynu. Dále bylo uvedeno, že vývozní kapacita je omezena limity stávajícího systému pro přepravu plynu, které zvyšují ceny vývozu z Ruska. Žadatel rovněž namítal, že „abnormálně vysoké zisky“ ruského dodavatele plynu na vývozním trhu by měly být z použité ceny ve Waidhausu odečteny. |
| --- | --- |

(37)

V této souvislosti žadatel dále argumentoval, že u ceny ve středisku Waidhaus nebyly provedeny žádné úpravy zohledňující přirozené poměrné výhody. V tomto ohledu bylo namítnuto, že protože zemní plyn je v Rusku na rozdíl od Společenství široce dostupný, jsou ceny v Rusku přirozeně nižší než ceny vyváženého plynu. Dále bylo uvedeno, že vývozní kapacita je omezena limity stávajícího systému pro přepravu plynu, které zvyšují ceny vývozu z Ruska. Žadatel rovněž namítal, že „abnormálně vysoké zisky“ ruského dodavatele plynu na vývozním trhu by měly být z použité ceny ve Waidhausu odečteny.

| (38) | Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše, hlavním kritériem pro výběr cen podle střediska Waidhaus coby základu pro stanovení cen plynu je, že přiměřeně odrážejí cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. Tržní podmínky převažující na domácím trhu nejsou v této souvislosti směrodatné. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty. |
| --- | --- |

(38)

Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše, hlavním kritériem pro výběr cen podle střediska Waidhaus coby základu pro stanovení cen plynu je, že přiměřeně odrážejí cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. Tržní podmínky převažující na domácím trhu nejsou v této souvislosti směrodatné. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty.

| (39) | Žadatel rovněž namítl, že k upravené ceně plynu byly připočítány ještě přirážky místních distributorů a že zisky distributorů již byly zahrnuty do ceny ve Waidhausu. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že místními distributory v Rusku byly výhradně dceřiné společnosti dodavatele plynu a připočtení zisku těchto distributorů tak může představovat dvojí započtení. |
| --- | --- |

(39)

Žadatel rovněž namítl, že k upravené ceně plynu byly připočítány ještě přirážky místních distributorů a že zisky distributorů již byly zahrnuty do ceny ve Waidhausu. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že místními distributory v Rusku byly výhradně dceřiné společnosti dodavatele plynu a připočtení zisku těchto distributorů tak může představovat dvojí započtení.

| (40) | Za prvé, je třeba poznamenat, že přirážky místních distributorů neobsahují pouze ziskové rozpětí těchto společností, ale i jejich náklady mezi nákupem a opětovným prodejem zemního plynu. |
| --- | --- |

(40)

Za prvé, je třeba poznamenat, že přirážky místních distributorů neobsahují pouze ziskové rozpětí těchto společností, ale i jejich náklady mezi nákupem a opětovným prodejem zemního plynu.

| (41) | Za druhé, tento argument již nelze dostatečně ověřit. To vyplývá ze skutečnosti, že dodavatel plynu v Rusku a jeho přidružené společnosti nebyly předmětem současného šetření, a tudíž nebyly k dispozici dostatečné informace o organizaci a o struktuře jeho nákladů. Je třeba také poznamenat, že situace v Rusku v tomto ohledu není, mimo jiné z důvodu úzkého propojení mezi dodavatelem plynu a ruskou vládou, natolik transparentní, aby umožňovala dostatečný přístup k nezbytným důkazům. |
| --- | --- |

(41)

Za druhé, tento argument již nelze dostatečně ověřit. To vyplývá ze skutečnosti, že dodavatel plynu v Rusku a jeho přidružené společnosti nebyly předmětem současného šetření, a tudíž nebyly k dispozici dostatečné informace o organizaci a o struktuře jeho nákladů. Je třeba také poznamenat, že situace v Rusku v tomto ohledu není, mimo jiné z důvodu úzkého propojení mezi dodavatelem plynu a ruskou vládou, natolik transparentní, aby umožňovala dostatečný přístup k nezbytným důkazům.

| (42) | Žadatel, který nese důkazní břemeno, navíc neposkytl žádné další údaje nebo důkazy, kterými by doložil, zda vůbec a do jaké míry byly distribuční náklady zahrnuty do ceny v centru Waidhaus. Jelikož však domácí zákazníci nakupovali plyn od místních dodavatelů, bylo nutno předpokládat, že platili místní distribuční náklady, které jako takové nejsou zahrnuty v neupravené ceně v centru Waidhaus. Proto muselo být v této fázi řízení konstatováno, že tato úprava byla oprávněná, a v důsledku toho byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(42)

Žadatel, který nese důkazní břemeno, navíc neposkytl žádné další údaje nebo důkazy, kterými by doložil, zda vůbec a do jaké míry byly distribuční náklady zahrnuty do ceny v centru Waidhaus. Jelikož však domácí zákazníci nakupovali plyn od místních dodavatelů, bylo nutno předpokládat, že platili místní distribuční náklady, které jako takové nejsou zahrnuty v neupravené ceně v centru Waidhaus. Proto muselo být v této fázi řízení konstatováno, že tato úprava byla oprávněná, a v důsledku toho byl tento argument zamítnut.

| (43) | Orgány Společenství však také uznaly, že dopad této konkrétní úpravy na početní stanovení dumpingového rozpětí může být značný. Proto bylo vzhledem ke zvláštní situaci popsané výše ve 41. bodě odůvodnění stanoveno, že dodá-li žadatel dostatečné a ověřitelné důkazy, Komise může v tomto ohledu zvážit opětovné otevření šetření. |
| --- | --- |

(43)

Orgány Společenství však také uznaly, že dopad této konkrétní úpravy na početní stanovení dumpingového rozpětí může být značný. Proto bylo vzhledem ke zvláštní situaci popsané výše ve 41. bodě odůvodnění stanoveno, že dodá-li žadatel dostatečné a ověřitelné důkazy, Komise může v tomto ohledu zvážit opětovné otevření šetření.

| (44) | Žadatel rovněž uvedl, že domácí ceny zemního plynu v Německu nejsou konkurenční. Je třeba poznamenat, že probíhající šetření německých orgánů na ochranu hospodářské soutěže se týkají cen, za které hlavní němečtí distributoři zemního plynu prodávají plyn na domácím trhu, a proto vůbec nijak nesouvisí s cenou, za kterou se ruský vyvezený plyn prodává ve Waidhausu. |
| --- | --- |

(44)

Žadatel rovněž uvedl, že domácí ceny zemního plynu v Německu nejsou konkurenční. Je třeba poznamenat, že probíhající šetření německých orgánů na ochranu hospodářské soutěže se týkají cen, za které hlavní němečtí distributoři zemního plynu prodávají plyn na domácím trhu, a proto vůbec nijak nesouvisí s cenou, za kterou se ruský vyvezený plyn prodává ve Waidhausu.

| (45) | Po provedení výše popsané úpravy výrobní ceny nebyly žádné domácí prodeje uskutečněny v rámci běžného obchodního styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Po provedení výše popsané úpravy výrobní ceny nebyly žádné domácí prodeje uskutečněny v rámci běžného obchodního styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (46) | Proto bylo usouzeno, že domácí ceny neposkytují vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty, a proto musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení byla běžná cena početně určena přičtením přiměřených nákladů PSR a přiměřeného zisku k výrobním nákladům vývozce dotčeného výrobku, v případě potřeby upraveným způsobem uvedeným výše v 19. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(46)

Proto bylo usouzeno, že domácí ceny neposkytují vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty, a proto musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení byla běžná cena početně určena přičtením přiměřených nákladů PSR a přiměřeného zisku k výrobním nákladům vývozce dotčeného výrobku, v případě potřeby upraveným způsobem uvedeným výše v 19. bodě odůvodnění.

| (47) | Náklady PSR a zisk nebylo možno stanovit na základě čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože žadatel neměl v běžném obchodním styku reprezentativní prodej dotčeného výrobku na domácím trhu. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze jeden žadatel. Rovněž nebylo možno uplatnit čl. 2 odst. 6 písm. b), protože by výrobní náklady žadatele na výrobky patřící do stejné obecné skupiny zboží musely být rovněž upraveny o náklady na plyn z důvodů uvedených v 18. bodě odůvodnění výše. PSR náklady a zisk proto byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Náklady PSR a zisk nebylo možno stanovit na základě čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože žadatel neměl v běžném obchodním styku reprezentativní prodej dotčeného výrobku na domácím trhu. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze jeden žadatel. Rovněž nebylo možno uplatnit čl. 2 odst. 6 písm. b), protože by výrobní náklady žadatele na výrobky patřící do stejné obecné skupiny zboží musely být rovněž upraveny o náklady na plyn z důvodů uvedených v 18. bodě odůvodnění výše. PSR náklady a zisk proto byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (48) | V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly náklady PSR stanoveny přiměřenou metodou. Severoamerický trh se vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní konkurence ze strany domácích i zahraničních společností. V tomto ohledu bylo přihlédnuto k veřejně dostupným informacím o předních společnostech podnikajících v oblasti hnojiv. Bylo zjištěno, že nejlépe by účelu šetření posloužily odpovídající údaje severoamerických výrobců (z USA a Kanady) vzhledem k široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejně dostupných finančních informací společností kótovaných na burze v této části světa. Náklady PSR a zisk byly proto stanoveny na základě váženého průměru nákladů PSR a zisku tří severoamerických výrobců, kteří patří mezi největší společnosti v odvětví dusíkatých hnojiv, s ohledem na jejich domácí prodeje výrobků stejné obecné kategorie (dusíkatá hnojiva). Tito tři výrobci byli považováni za reprezentativní společnosti podnikající v oblasti dusíkatých hnojiv, a jejich náklady PSR a zisk tudíž za reprezentativní pro náklady PSR a zisk společností úspěšně podnikajících v tomto odvětví. Je třeba uvést, že nic nenasvědčovalo tomu, že takto stanovené ziskové rozpětí bude vyšší než zisk běžně dosahovaný ostatními ruskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(48)

V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly náklady PSR stanoveny přiměřenou metodou. Severoamerický trh se vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní konkurence ze strany domácích i zahraničních společností. V tomto ohledu bylo přihlédnuto k veřejně dostupným informacím o předních společnostech podnikajících v oblasti hnojiv. Bylo zjištěno, že nejlépe by účelu šetření posloužily odpovídající údaje severoamerických výrobců (z USA a Kanady) vzhledem k široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejně dostupných finančních informací společností kótovaných na burze v této části světa. Náklady PSR a zisk byly proto stanoveny na základě váženého průměru nákladů PSR a zisku tří severoamerických výrobců, kteří patří mezi největší společnosti v odvětví dusíkatých hnojiv, s ohledem na jejich domácí prodeje výrobků stejné obecné kategorie (dusíkatá hnojiva). Tito tři výrobci byli považováni za reprezentativní společnosti podnikající v oblasti dusíkatých hnojiv, a jejich náklady PSR a zisk tudíž za reprezentativní pro náklady PSR a zisk společností úspěšně podnikajících v tomto odvětví. Je třeba uvést, že nic nenasvědčovalo tomu, že takto stanovené ziskové rozpětí bude vyšší než zisk běžně dosahovaný ostatními ruskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na domácím trhu.

| (49) | Výrobní odvětví Společenství vůči výše uvedenému přístupu vzneslo námitku týkající se stanovení nákladů PSR a uvedlo, že by měly být použity vlastní náklady PSR žadatele. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení však určí, že výši nákladů PSR je možné odvodit ze skutečných údajů týkajících se výroby a prodeje dotčeného vyvážejícího výrobce, když byly tyto prodeje uskutečněny v rámci běžného obchodního styku. Jak bylo popsáno ve 45. a 46. bodě odůvodnění, v tomto případě tomu tak nebylo, a proto musí být tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(49)

Výrobní odvětví Společenství vůči výše uvedenému přístupu vzneslo námitku týkající se stanovení nákladů PSR a uvedlo, že by měly být použity vlastní náklady PSR žadatele. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení však určí, že výši nákladů PSR je možné odvodit ze skutečných údajů týkajících se výroby a prodeje dotčeného vyvážejícího výrobce, když byly tyto prodeje uskutečněny v rámci běžného obchodního styku. Jak bylo popsáno ve 45. a 46. bodě odůvodnění, v tomto případě tomu tak nebylo, a proto musí být tento argument zamítnut.

2.   Vývozní cena

| (50) | V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(50)

V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství.

3.   Srovnání

| (51) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo formou úprav řádně přihlédnuto k rozdílům ovlivňujícím ceny a srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případech, kde to bylo oprávněné, přesné a podložené ověřenými důkazy, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, kreditní položky, balení a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(51)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo formou úprav řádně přihlédnuto k rozdílům ovlivňujícím ceny a srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případech, kde to bylo oprávněné, přesné a podložené ověřenými důkazy, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, kreditní položky, balení a bankovní poplatky.

4.   Dumpingové rozpětí

| (52) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(52)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (53) | Šetření ukázalo, že v průběhu OPŠ k dumpingu docházelo. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením je 42,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Šetření ukázalo, že v průběhu OPŠ k dumpingu docházelo. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením je 42,06 %.

5.   Trvalá povaha okolností existujících během OŠ

| (54) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou. |
| --- | --- |

(54)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.

| (55) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že běžná hodnota v původním šetření byla stanovena na základě ziskových prodejních cen na domácím trhu USA, neboť Rusko v té době nemělo tržní hospodářství. V souvislosti se stávajícím přezkumným šetřením je Rusko považováno za zemi s tržním hospodářstvím, a běžná hodnota byla proto stanovena na základě vlastních výrobních nákladů žadatele, které byly v případě potřeby upraveny. Nepodařilo se zjistit nic, co by naznačovalo, že běžnou hodnotu stanovenou v průběhu stávajícího přezkumu nelze považovat za trvalou. |
| --- | --- |

(55)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že běžná hodnota v původním šetření byla stanovena na základě ziskových prodejních cen na domácím trhu USA, neboť Rusko v té době nemělo tržní hospodářství. V souvislosti se stávajícím přezkumným šetřením je Rusko považováno za zemi s tržním hospodářstvím, a běžná hodnota byla proto stanovena na základě vlastních výrobních nákladů žadatele, které byly v případě potřeby upraveny. Nepodařilo se zjistit nic, co by naznačovalo, že běžnou hodnotu stanovenou v průběhu stávajícího přezkumu nelze považovat za trvalou.

| (56) | Nebyly nalezeny žádné důkazy o tom, že prodej na vývoz nebude pokračovat na současné cenové úrovni. |
| --- | --- |

(56)

Nebyly nalezeny žádné důkazy o tom, že prodej na vývoz nebude pokračovat na současné cenové úrovni.

| (57) | Na základě toho lze soudit, že změnu okolností týkajících se dumpingu ve vztahu k původnímu šetření (vycházíme-li nyní ze srovnání běžné hodnoty a vývozních cen žadatele) lze považovat za trvalou. |
| --- | --- |

(57)

Na základě toho lze soudit, že změnu okolností týkajících se dumpingu ve vztahu k původnímu šetření (vycházíme-li nyní ze srovnání běžné hodnoty a vývozních cen žadatele) lze považovat za trvalou.

D.   ZASTAVENÍ PŘEZKUMU

| (58) | Jelikož v původním šetření bylo clo uloženo jako specifická částka za tunu, měla by být tato forma zachována i ve stávajícím šetření. Clo vypočítané na základě v současné době platného dumpingového rozpětí by činilo 48,09 EUR/t. |
| --- | --- |

(58)

Jelikož v původním šetření bylo clo uloženo jako specifická částka za tunu, měla by být tato forma zachována i ve stávajícím šetření. Clo vypočítané na základě v současné době platného dumpingového rozpětí by činilo 48,09 EUR/t.

| (59) | Připomíná se, že jak popisuje 94. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 658/2002, při ukládání konečných opatření v roce 2002 bylo pro stanovení výše konečného cla, které má být zavedeno, na základě pravidla nižšího cla použito rozpětí škod. Ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 658/2002 určí, že v současné době platná výše cla závisí na konkrétním typu výrobku a může nabýt hodnoty od 41,42 EUR/t do 47,07 EUR/t. |
| --- | --- |

(59)

Připomíná se, že jak popisuje 94. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 658/2002, při ukládání konečných opatření v roce 2002 bylo pro stanovení výše konečného cla, které má být zavedeno, na základě pravidla nižšího cla použito rozpětí škod. Ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 658/2002 určí, že v současné době platná výše cla závisí na konkrétním typu výrobku a může nabýt hodnoty od 41,42 EUR/t do 47,07 EUR/t.

| (60) | Protože clo stanovené na základě v současné době platného dumpingového rozpětí je vyšší než platné clo, měl by být přezkum zastaven beze změny úrovně cla platného pro žadatele, které by mělo být zachováno na úrovni konečného antidumpingového cla stanovené v původním šetření. |
| --- | --- |

(60)

Protože clo stanovené na základě v současné době platného dumpingového rozpětí je vyšší než platné clo, měl by být přezkum zastaven beze změny úrovně cla platného pro žadatele, které by mělo být zachováno na úrovni konečného antidumpingového cla stanovené v původním šetření.

E.   ZÁVAZEK

| (61) | Žadatel vyjádřil zájem nabídnout závazek, avšak ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení žádnou dostatečně podloženou nabídku závazku nepředložil. V důsledku této skutečnosti nemohla Komise žádnou nabídku závazku přijmout. Má se však za to, že z důvodu složitosti některých problémů, konkrétně






  1) | nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž uvedená nestálost není dostatečně objasněna hlavní nákladovou položkou, a |
| --- | --- | --- |

(61)

Žadatel vyjádřil zájem nabídnout závazek, avšak ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení žádnou dostatečně podloženou nabídku závazku nepředložil. V důsledku této skutečnosti nemohla Komise žádnou nabídku závazku přijmout. Má se však za to, že z důvodu složitosti některých problémů, konkrétně

1)

nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž uvedená nestálost není dostatečně objasněna hlavní nákladovou položkou, a

| 2) | zvláštní situace na trhu s dotčeným výrobkem (kromě jiného kvůli omezeným dovozům vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu), |
| --- | --- |

2)

zvláštní situace na trhu s dotčeným výrobkem (kromě jiného kvůli omezeným dovozům vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu),

je třeba dále zvážit, zda je závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop vůbec možný.

| (62) | Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k této složitosti se žadateli během zákonné lhůty nepodařilo zformulovat přijatelnou nabídku závazku. S ohledem na výše uvedené se Rada domnívá, že by žadateli mělo být výjimečně povoleno dokončit svoji nabídku závazku i po uplynutí výše uvedené lhůty, ovšem ve lhůtě 10 kalendářních dnů od data vstupu v platnost tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(62)

Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k této složitosti se žadateli během zákonné lhůty nepodařilo zformulovat přijatelnou nabídku závazku. S ohledem na výše uvedené se Rada domnívá, že by žadateli mělo být výjimečně povoleno dokončit svoji nabídku závazku i po uplynutí výše uvedené lhůty, ovšem ve lhůtě 10 kalendářních dnů od data vstupu v platnost tohoto nařízení.

F.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (63) | Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se doporučuje zastavit tento přezkum a zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Všechny strany dostaly příležitost se vyjádřit. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna, |
| --- | --- |

(63)

Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se doporučuje zastavit tento přezkum a zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Všechny strany dostaly příležitost se vyjádřit. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření zaměřených na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 pocházejících z Ruska, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 se tímto zastavuje beze změny platných antidumpingových opatření.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. března 2008.

Za Radu

předseda

D. RUPEL

---

(1)  Úř. věst L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 102, 18.4.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 945/2005 (Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. C 311, 19.12.2006, s. 55.

3

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/8

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 237/2008

ze dne 10. března 2008

o zastavení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Dne 22. ledna 2001 Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu dováženého dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, je v dalším textu označováno jako „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. ledna 2001 Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu dováženého dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, je v dalším textu označováno jako „původní šetření“.

| (2) | Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (3) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 132/2001, dovoz do Společenství dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (4) byly přijaty závazky na dobu šesti měsíců a nařízením Komise (ES) č. 1996/2004 (5) na další období do 20. května 2005. Smyslem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států dne 1. května 2004. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (3) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 132/2001, dovoz do Společenství dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (4) byly přijaty závazky na dobu šesti měsíců a nařízením Komise (ES) č. 1996/2004 (5) na další období do 20. května 2005. Smyslem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států dne 1. května 2004.

| (3) | Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005, že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že by se platná opatření měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin. |
| --- | --- |

(3)

Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005, že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že by se platná opatření měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.

| (4) | Po přezkumu před pozbytím platnosti zahájeném v lednu 2006 obnovila Rada nařízením (ES) č. 442/2007 (6) uvedená opatření na současné úrovni na dobu dvou let. Opatření spočívají ve specifických clech. |
| --- | --- |

(4)

Po přezkumu před pozbytím platnosti zahájeném v lednu 2006 obnovila Rada nařízením (ES) č. 442/2007 (6) uvedená opatření na současné úrovni na dobu dvou let. Opatření spočívají ve specifických clech.

2.   Žádost o přezkum

| (5) | Akciová společnost (Open Joint Stock Company, OJSC) Azot Cherkassy (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Ukrajiny, podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(5)

Akciová společnost (Open Joint Stock Company, OJSC) Azot Cherkassy (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Ukrajiny, podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping ve vztahu k žadateli.

| (6) | Ve své žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení žadatel tvrdil, že okolnosti týkající se dumpingu, na základě kterých byla stanovena stávající opatření, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel dále uvedl, že srovnání běžné hodnoty, založené na jeho nákladech nebo cenách na domácím trhu, s vývozními cenami vývozu do Společenství by mohlo vést k výraznému snížení dumpingu pod úroveň stávajících opatření. Proto žadatel tvrdil, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni již není pro vyrovnání účinků dumpingu nutné. |
| --- | --- |

(6)

Ve své žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení žadatel tvrdil, že okolnosti týkající se dumpingu, na základě kterých byla stanovena stávající opatření, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel dále uvedl, že srovnání běžné hodnoty, založené na jeho nákladech nebo cenách na domácím trhu, s vývozními cenami vývozu do Společenství by mohlo vést k výraznému snížení dumpingu pod úroveň stávajících opatření. Proto žadatel tvrdil, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni již není pro vyrovnání účinků dumpingu nutné.

3.   Šetření

| (7) | Komise po konzultaci s poradním výborem shledala, že žádost obsahuje dostatečné přímé důkazy, a dne 19. prosince 2006 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Komise po konzultaci s poradním výborem shledala, že žádost obsahuje dostatečné přímé důkazy, a dne 19. prosince 2006 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (8) | Přezkum byl omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření dumpingu se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(8)

Přezkum byl omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření dumpingu se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“).

| (9) | Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(9)

Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.

| (10) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(10)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (11) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď. |
| --- | --- |

(11)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.

| (12) | Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu. Komise provedla inspekce v prostorách žadatele v Čerkasech. |
| --- | --- |

(12)

Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu. Komise provedla inspekce v prostorách žadatele v Čerkasech.

| (13) | Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku žadatelem, a byla jim poskytnuta příležitost k vyjádření připomínek. Jejich připomínky byly řádně zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(13)

Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku žadatelem, a byla jim poskytnuta příležitost k vyjádření připomínek. Jejich připomínky byly řádně zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (14) | Dotčeným výrobkem je tentýž výrobek, který byl předmětem původního šetření, jak je vysvětleno v nařízení (ES) č. 945/2005, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ukrajiny kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné v podobě krystalů nebo granulí a obsahuje více než 28 % hmotnostních dusíku. |
| --- | --- |

(14)

Dotčeným výrobkem je tentýž výrobek, který byl předmětem původního šetření, jak je vysvětleno v nařízení (ES) č. 945/2005, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ukrajiny kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné v podobě krystalů nebo granulí a obsahuje více než 28 % hmotnostních dusíku.

2.   Obdobný výrobek

| (15) | Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Dusičnan amonný vyráběný a prodávaný žadatelem na domácím trhu na Ukrajině a dusičnan amonný vyvážený do Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Protože byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného odvětvími ve Společenství na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(15)

Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Dusičnan amonný vyráběný a prodávaný žadatelem na domácím trhu na Ukrajině a dusičnan amonný vyvážený do Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Protože byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného odvětvími ve Společenství na trhu Společenství.

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

1.   Běžná hodnota

| (16) | Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový domácí prodej žadatele reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval 5 % nebo více z celkového prodaného množství daného výrobku vyvezeného žadatelem do Společenství. Šetření ukázalo, že žadatel prodával pouze jeden typ dusičnanu amonného a že tento typ byl prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(16)

Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový domácí prodej žadatele reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval 5 % nebo více z celkového prodaného množství daného výrobku vyvezeného žadatelem do Společenství. Šetření ukázalo, že žadatel prodával pouze jeden typ dusičnanu amonného a že tento typ byl prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství.

| (17) | Komise porovnáním čisté prodejní ceny na domácím trhu s určenou výší výrobních nákladů následně zkoumala, zda může být na domácí prodej dusičnanu amonného pohlíženo jako na prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Komise porovnáním čisté prodejní ceny na domácím trhu s určenou výší výrobních nákladů následně zkoumala, zda může být na domácí prodej dusičnanu amonného pohlíženo jako na prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (18) | Při posuzování výrobních nákladů žadatele bylo zjištěno, že záznamy žadatele neodrážely přiměřeně náklady na plyn. Je třeba poznamenat, že náklady na energie, jako je plyn, představují hlavní část výrobních nákladů a značnou část úplných výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(18)

Při posuzování výrobních nákladů žadatele bylo zjištěno, že záznamy žadatele neodrážely přiměřeně náklady na plyn. Je třeba poznamenat, že náklady na energie, jako je plyn, představují hlavní část výrobních nákladů a značnou část úplných výrobních nákladů.

| (19) | Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dováží většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Všechny dostupné údaje navíc nasvědčují tomu, že Ukrajina dováží z Ruska zemní plyn za ceny, které jsou výrazně pod úrovní tržních cen zemního plynu na neregulovaných trzích. Šetření odhalilo, že cena zemního plynu vyváženého z Ruska do Evropského společenství byla přibližně dvakrát vyšší než cena plynu na domácím trhu na Ukrajině. Z toho důvodu byly na základě informací z jiných reprezentativních trhů upraveny žadatelovy náklady na plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dováží většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Všechny dostupné údaje navíc nasvědčují tomu, že Ukrajina dováží z Ruska zemní plyn za ceny, které jsou výrazně pod úrovní tržních cen zemního plynu na neregulovaných trzích. Šetření odhalilo, že cena zemního plynu vyváženého z Ruska do Evropského společenství byla přibližně dvakrát vyšší než cena plynu na domácím trhu na Ukrajině. Z toho důvodu byly na základě informací z jiných reprezentativních trhů upraveny žadatelovy náklady na plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení.

| (20) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že úprava ceny plynu, kterou platí na domácím trhu, není odůvodněná, protože účetní záznamy společnosti plně odrážejí náklady spojené s výrobní a prodejní činností obdobného výrobku v zemi původu. |
| --- | --- |

(20)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že úprava ceny plynu, kterou platí na domácím trhu, není odůvodněná, protože účetní záznamy společnosti plně odrážejí náklady spojené s výrobní a prodejní činností obdobného výrobku v zemi původu.

| (21) | Při zkoumání výrobních nákladů obdobného výrobku podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení však musí být prokázáno, že náklady zanesené v účetních záznamech společnosti přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření. Na základě důvodů uvedených v 19. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že tomu tak není. |
| --- | --- |

(21)

Při zkoumání výrobních nákladů obdobného výrobku podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení však musí být prokázáno, že náklady zanesené v účetních záznamech společnosti přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření. Na základě důvodů uvedených v 19. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že tomu tak není.

| (22) | Žadatel dále tvrdil, že jeho běžná hodnota by měla být založena na jeho prodeji dotčeného výrobku na domácím trhu a že neexistuje důvod, kvůli kterému by tento prodej neměl být považován za obchod uskutečněný v běžném obchodním styku. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke zjištění, zda se prodej na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku z důvodu ceny, tj. zda byl ziskový, musí být zjištěno, zda byly náklady žadatele spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Teprve po spolehlivém stanovení nákladů může být zvolena vhodná metoda ke stanovení běžné hodnoty. Jak uvádí 28. a následující body odůvodnění, jelikož srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu období přezkumného šetření ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku, nemohou být žadatelovy ceny na domácím trhu použity ke stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(22)

Žadatel dále tvrdil, že jeho běžná hodnota by měla být založena na jeho prodeji dotčeného výrobku na domácím trhu a že neexistuje důvod, kvůli kterému by tento prodej neměl být považován za obchod uskutečněný v běžném obchodním styku. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke zjištění, zda se prodej na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku z důvodu ceny, tj. zda byl ziskový, musí být zjištěno, zda byly náklady žadatele spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Teprve po spolehlivém stanovení nákladů může být zvolena vhodná metoda ke stanovení běžné hodnoty. Jak uvádí 28. a následující body odůvodnění, jelikož srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu období přezkumného šetření ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku, nemohou být žadatelovy ceny na domácím trhu použity ke stanovení běžné hodnoty.

| (23) | Žadatel také tvrdil, že šetření je založeno na údajích z průběhu období přezkumného šetření a že učiněné závěry tudíž nezohledňují vývoj po skončení tohoto období, zejména například neustálý nárůst cen plynu a zvyšování domácí spotřeby hnojiv na Ukrajině. V tomto ohledu je třeba připomenout, že za účelem reprezentativnosti zjištění se v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení zvolí posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Také je třeba připomenout, že v souladu s obvyklým postupem Společenství trvalo období přezkumného šetření týkající se dumpingu jeden rok. |
| --- | --- |

(23)

Žadatel také tvrdil, že šetření je založeno na údajích z průběhu období přezkumného šetření a že učiněné závěry tudíž nezohledňují vývoj po skončení tohoto období, zejména například neustálý nárůst cen plynu a zvyšování domácí spotřeby hnojiv na Ukrajině. V tomto ohledu je třeba připomenout, že za účelem reprezentativnosti zjištění se v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení zvolí posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Také je třeba připomenout, že v souladu s obvyklým postupem Společenství trvalo období přezkumného šetření týkající se dumpingu jeden rok.

| (24) | Bylo zvažováno, zda vývoj cen plynu na Ukrajině, který následoval po období přezkumného šetření, měl být vzat v úvahu při stanovení dumpingového rozpětí žadatele. Zde je třeba poznamenat, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by se k údajům vztahujícím se na dobu po období šetření nemělo za běžných okolností přihlížet. Toto bylo v souladu s důsledně uplatňovanou praxí Společenství vyloženo v tom smyslu, že okolnosti vztahující se k období, které následuje po období šetření, mohou být vzaty v úvahu pouze tehdy, jsou-li zřejmé, nesporné a trvalé. Ačkoli byl po skončení období přezkumného šetření zaznamenán nárůst cen, nemůže být v tomto ohledu stanoveno s dostatečnou určitostí, zda byl uvedený nárůst cen skutečně trvalé povahy. Bylo zjištěno, že informace o budoucím vývoji cen plynu na Ukrajině, které byly k dispozici, byly pouze výhledové a nezakládaly se na ověřitelných údajích ve vztahu ke skutečným cenám plynu. Ustanovení čl. 6 odst. 1 umožňuje použití informací a údajů nad rámec období šetření (nebo, v případě přezkumu, období přezkumného šetření) pouze za zcela výjimečných okolností. Nebylo shledáno, že okolnosti tohoto případu byly takové povahy, aby ospravedlnily použití údajů nebo informací nad rámec období přezkumného šetření. Žadatel navíc své argumenty nepodložil a nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že údaje vztahující se k období po období přezkumného šetření jsou reprezentativnější než údaje vztahující se k období přezkumného šetření. Proto byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(24)

Bylo zvažováno, zda vývoj cen plynu na Ukrajině, který následoval po období přezkumného šetření, měl být vzat v úvahu při stanovení dumpingového rozpětí žadatele. Zde je třeba poznamenat, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by se k údajům vztahujícím se na dobu po období šetření nemělo za běžných okolností přihlížet. Toto bylo v souladu s důsledně uplatňovanou praxí Společenství vyloženo v tom smyslu, že okolnosti vztahující se k období, které následuje po období šetření, mohou být vzaty v úvahu pouze tehdy, jsou-li zřejmé, nesporné a trvalé. Ačkoli byl po skončení období přezkumného šetření zaznamenán nárůst cen, nemůže být v tomto ohledu stanoveno s dostatečnou určitostí, zda byl uvedený nárůst cen skutečně trvalé povahy. Bylo zjištěno, že informace o budoucím vývoji cen plynu na Ukrajině, které byly k dispozici, byly pouze výhledové a nezakládaly se na ověřitelných údajích ve vztahu ke skutečným cenám plynu. Ustanovení čl. 6 odst. 1 umožňuje použití informací a údajů nad rámec období šetření (nebo, v případě přezkumu, období přezkumného šetření) pouze za zcela výjimečných okolností. Nebylo shledáno, že okolnosti tohoto případu byly takové povahy, aby ospravedlnily použití údajů nebo informací nad rámec období přezkumného šetření. Žadatel navíc své argumenty nepodložil a nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že údaje vztahující se k období po období přezkumného šetření jsou reprezentativnější než údaje vztahující se k období přezkumného šetření. Proto byl tento argument odmítnut.

| (25) | Ohledně skutečnosti, že spotřeba hnojiv na Ukrajině po období přezkumného šetření vzrostla, žadatel nevysvětlil ani neukázal, do jaké míry mohla mít tato skutečnost vliv na zjištění učiněná na základě informací vztahujících se k období přezkumného šetření. Žadatel tak neposkytl dostačující informace, na základě kterých by mohly být učiněny smysluplné závěry, ani nebyly k dispozici jiné informace, které by v tomto ohledu podpořily žadatelovo tvrzení. Jelikož by jakékoli závěry na takovém základě byly spekulativní, žadatelovo tvrzení bylo odmítnuto. |
| --- | --- |

(25)

Ohledně skutečnosti, že spotřeba hnojiv na Ukrajině po období přezkumného šetření vzrostla, žadatel nevysvětlil ani neukázal, do jaké míry mohla mít tato skutečnost vliv na zjištění učiněná na základě informací vztahujících se k období přezkumného šetření. Žadatel tak neposkytl dostačující informace, na základě kterých by mohly být učiněny smysluplné závěry, ani nebyly k dispozici jiné informace, které by v tomto ohledu podpořily žadatelovo tvrzení. Jelikož by jakékoli závěry na takovém základě byly spekulativní, žadatelovo tvrzení bylo odmítnuto.

| (26) | Upravená cena plynu byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Rozvadov-Waidhaus) bez přepravních nákladů. Rozvadov-Waidhaus, hlavní průtočný bod prodeje ruského plynu do Společenství, které je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Upravená cena plynu byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Rozvadov-Waidhaus) bez přepravních nákladů. Rozvadov-Waidhaus, hlavní průtočný bod prodeje ruského plynu do Společenství, které je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.

| (27) | Žadatel dále tvrdil, že Ukrajina nakupuje plyn za podobných obchodních podmínek jako Společenství a že ceny za plyn, které žadatel platil v roce 2007, byly vyšší než cena plynu na ukrajinsko-ruské hranici ve stejném období. Žadatel však neposkytl žádné důkazy, které by doložily jeho tvrzení, a tak neprokázal, že jsou splněny podmínky ke zohlednění okolností z období po uplynutí období přezkumného šetření uvedené ve 24. bodě odůvodnění. Proto byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(27)

Žadatel dále tvrdil, že Ukrajina nakupuje plyn za podobných obchodních podmínek jako Společenství a že ceny za plyn, které žadatel platil v roce 2007, byly vyšší než cena plynu na ukrajinsko-ruské hranici ve stejném období. Žadatel však neposkytl žádné důkazy, které by doložily jeho tvrzení, a tak neprokázal, že jsou splněny podmínky ke zohlednění okolností z období po uplynutí období přezkumného šetření uvedené ve 24. bodě odůvodnění. Proto byl tento argument odmítnut.

| (28) | Srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu období přezkumného šetření ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu období přezkumného šetření ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (29) | Bylo proto rozhodnuto, že ceny na domácím trhu nebyly vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty, a musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k žadatelovým nákladům na výrobu dotčeného výrobku, případně upraveným podle 19. bodu odůvodnění, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk. |
| --- | --- |

(29)

Bylo proto rozhodnuto, že ceny na domácím trhu nebyly vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty, a musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k žadatelovým nákladům na výrobu dotčeného výrobku, případně upraveným podle 19. bodu odůvodnění, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk.

| (30) | Prodejní, správní a režijní náklady a zisk nebylo možno stanovit na základě uvozujícího textu čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože žadatel neuskutečnil v běžném obchodním styku reprezentativní prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze žadatel. Rovněž nebylo možno použít čl. 2 odst. 6 písm. b), protože by žadatelovy výrobní náklady na výrobky patřící do stejné obecné skupiny zboží musely být rovněž upraveny zohledněním nákladů na plyn z důvodů zmíněných v 19. bodě odůvodnění výše. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk proto byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Prodejní, správní a režijní náklady a zisk nebylo možno stanovit na základě uvozujícího textu čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože žadatel neuskutečnil v běžném obchodním styku reprezentativní prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze žadatel. Rovněž nebylo možno použít čl. 2 odst. 6 písm. b), protože by žadatelovy výrobní náklady na výrobky patřící do stejné obecné skupiny zboží musely být rovněž upraveny zohledněním nákladů na plyn z důvodů zmíněných v 19. bodě odůvodnění výše. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk proto byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (31) | Severoamerický trh se vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní hospodářské soutěže mezi domácími i zahraničními společnostmi. V tomto ohledu bylo přihlédnuto k veřejně dostupným informacím o předních společnostech podnikajících v oblasti hnojiv. Bylo zjištěno, že nejlépe by účelu šetření posloužily odpovídající údaje severoamerických výrobců (z USA a Kanady) vzhledem k široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejně dostupných finančních informací společností kótovaných na burze v této části světa. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly proto stanoveny na základě váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů a zisku tří severoamerických výrobců, kteří patří mezi největší společnosti v odvětví dusíkatých hnojiv, s ohledem na jejich domácí prodeje výrobků stejné obecné skupiny (dusíkatá hnojiva). Tito tři výrobci byli považováni za reprezentativní společnosti podnikající v oblasti dusíkatých hnojiv, a jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk tudíž reprezentativní pro obvyklé prodejní, správní a režijní náklady a zisk společností úspěšně podnikajících v tomto odvětví. Je třeba uvést, že nic nenasvědčovalo tomu, že takto stanovené ziskové rozpětí bylo vyšší než zisk dosahovaný ukrajinskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(31)

Severoamerický trh se vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní hospodářské soutěže mezi domácími i zahraničními společnostmi. V tomto ohledu bylo přihlédnuto k veřejně dostupným informacím o předních společnostech podnikajících v oblasti hnojiv. Bylo zjištěno, že nejlépe by účelu šetření posloužily odpovídající údaje severoamerických výrobců (z USA a Kanady) vzhledem k široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejně dostupných finančních informací společností kótovaných na burze v této části světa. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly proto stanoveny na základě váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů a zisku tří severoamerických výrobců, kteří patří mezi největší společnosti v odvětví dusíkatých hnojiv, s ohledem na jejich domácí prodeje výrobků stejné obecné skupiny (dusíkatá hnojiva). Tito tři výrobci byli považováni za reprezentativní společnosti podnikající v oblasti dusíkatých hnojiv, a jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk tudíž reprezentativní pro obvyklé prodejní, správní a režijní náklady a zisk společností úspěšně podnikajících v tomto odvětví. Je třeba uvést, že nic nenasvědčovalo tomu, že takto stanovené ziskové rozpětí bylo vyšší než zisk dosahovaný ukrajinskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na domácím trhu.

| (32) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že existuje významný rozdíl mezi situací na trhu v Severní Americe a na Ukrajině. Žadatel však nebyl schopen údajný rozdíl vysvětlit a doložit svá tvrzení. Rovněž nepředložil jiný vhodný způsob k provedení výpočtů, a proto musel být uvedený argument odmítnut. |
| --- | --- |

(32)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že existuje významný rozdíl mezi situací na trhu v Severní Americe a na Ukrajině. Žadatel však nebyl schopen údajný rozdíl vysvětlit a doložit svá tvrzení. Rovněž nepředložil jiný vhodný způsob k provedení výpočtů, a proto musel být uvedený argument odmítnut.

2.   Vývozní cena

| (33) | Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě skutečně zaplacené vývozní ceny nebo vývozní ceny, kterou je třeba zaplatit. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě skutečně zaplacené vývozní ceny nebo vývozní ceny, kterou je třeba zaplatit.

3.   Srovnání

| (34) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy týkající se dopravních a manipulačních nákladů, nákladů na nakládku a vedlejších nákladů, byly-li přiměřené a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(34)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy týkající se dopravních a manipulačních nákladů, nákladů na nakládku a vedlejších nákladů, byly-li přiměřené a podložené ověřenými důkazy.

| (35) | Po poskytnutí informací zastávalo sdružení výrobců ve Společenství názor, že ukrajinské železniční tarify na přepravu mimo jiné i dotčeného výrobku při vývozu do Společenství jsou uměle udržovány na nízké úrovni, a tudíž musí být upraveny. Šetření však neprokázalo, že přepravní náklady na Ukrajině nebyly v záznamech žadatele přiměřeně podchyceny. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(35)

Po poskytnutí informací zastávalo sdružení výrobců ve Společenství názor, že ukrajinské železniční tarify na přepravu mimo jiné i dotčeného výrobku při vývozu do Společenství jsou uměle udržovány na nízké úrovni, a tudíž musí být upraveny. Šetření však neprokázalo, že přepravní náklady na Ukrajině nebyly v záznamech žadatele přiměřeně podchyceny. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.

4.   Dumpingové rozpětí

| (36) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (37) | Tímto srovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 38,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství před proclením. |
| --- | --- |

(37)

Tímto srovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 38,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství před proclením.

5.   Trvalá povaha změněných okolností

| (38) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou. |
| --- | --- |

(38)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.

| (39) | V této souvislosti bylo připomenuto, že dumpingové rozpětí v současné době uplatňované pro žadatele bylo stanoveno v původním šetření podle běžné hodnoty určené na základě údajů získaných od výrobce ze třetí země s tržním hospodářstvím podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. V tomto šetření však byla běžná hodnota vypočtena na základě informací podle žadatelových vlastních údajů v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení poté, co byl Ukrajině přiznán status země s tržním hospodářstvím (změnou základního nařízení nařízením (ES) č. 2117/2005). |
| --- | --- |

(39)

V této souvislosti bylo připomenuto, že dumpingové rozpětí v současné době uplatňované pro žadatele bylo stanoveno v původním šetření podle běžné hodnoty určené na základě údajů získaných od výrobce ze třetí země s tržním hospodářstvím podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. V tomto šetření však byla běžná hodnota vypočtena na základě informací podle žadatelových vlastních údajů v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení poté, co byl Ukrajině přiznán status země s tržním hospodářstvím (změnou základního nařízení nařízením (ES) č. 2117/2005).

| (40) | Nic nenasvědčovalo tomu, že by úroveň běžné hodnoty nebo vývozní ceny stanovené pro žadatele v tomto šetření nemohla být považována za trvalé povahy. Lze namítnout, že vývoj cen zemního plynu jako hlavní suroviny mohl mít na běžnou hodnotu významný vliv. Bylo však usouzeno, že vliv nárůstu ceny by ovlivnil všechny subjekty na trhu, a tudíž měl vliv jak na běžnou hodnotu, tak na vývozní cenu. |
| --- | --- |

(40)

Nic nenasvědčovalo tomu, že by úroveň běžné hodnoty nebo vývozní ceny stanovené pro žadatele v tomto šetření nemohla být považována za trvalé povahy. Lze namítnout, že vývoj cen zemního plynu jako hlavní suroviny mohl mít na běžnou hodnotu významný vliv. Bylo však usouzeno, že vliv nárůstu ceny by ovlivnil všechny subjekty na trhu, a tudíž měl vliv jak na běžnou hodnotu, tak na vývozní cenu.

| (41) | Žadatelova cena pro vývoz do Společenství byla v průběhu období přezkumného šetření podle zjištění podobná ceně jeho vývozu do jiných zemí, ve kterých došlo v průběhu období přezkumného šetření k prodeji výrazně většího objemu. |
| --- | --- |

(41)

Žadatelova cena pro vývoz do Společenství byla v průběhu období přezkumného šetření podle zjištění podobná ceně jeho vývozu do jiných zemí, ve kterých došlo v průběhu období přezkumného šetření k prodeji výrazně většího objemu.

| (42) | Ačkoli je tak dumpingové rozpětí zjištěné v průběhu období přezkumného šetření založeno na poměrně nízkém objemu žadatelova vývozu do Společenství, existují důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy. |
| --- | --- |

(42)

Ačkoli je tak dumpingové rozpětí zjištěné v průběhu období přezkumného šetření založeno na poměrně nízkém objemu žadatelova vývozu do Společenství, existují důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy.

D.   ZASTAVENÍ PŘEZKUMU

| (43) | Jelikož v původním šetření bylo clo uloženo jako specifická částka za tunu, měla by tato forma být zachována i ve stávajícím šetření. Clo vypočítané na základě současného dumpingového rozpětí by činilo 47 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(43)

Jelikož v původním šetření bylo clo uloženo jako specifická částka za tunu, měla by tato forma být zachována i ve stávajícím šetření. Clo vypočítané na základě současného dumpingového rozpětí by činilo 47 EUR za tunu.

| (44) | Je třeba připomenout, že podle 59. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 132/2001 bylo při ukládání konečných opatření v roce 2001 při stanovování částky konečného cla ukládaného v souladu s pravidlem nižšího cla použito rozpětí újmy. Jak stanoví čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 442/2007, výše v současné době platného cla závisí na konkrétním typu výrobku a pohybuje se v rozpětí mezi 29,26 EUR za tunu a 33,25 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(44)

Je třeba připomenout, že podle 59. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 132/2001 bylo při ukládání konečných opatření v roce 2001 při stanovování částky konečného cla ukládaného v souladu s pravidlem nižšího cla použito rozpětí újmy. Jak stanoví čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 442/2007, výše v současné době platného cla závisí na konkrétním typu výrobku a pohybuje se v rozpětí mezi 29,26 EUR za tunu a 33,25 EUR za tunu.

| (45) | Protože clo stanovené na základě současně platného dumpingového rozpětí je vyšší než současně platné clo, měl by být přezkum zastaven bez změny úrovně cla uplatněného pro žadatele, které by mělo být zachováno na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanoveného v původním šetření. |
| --- | --- |

(45)

Protože clo stanovené na základě současně platného dumpingového rozpětí je vyšší než současně platné clo, měl by být přezkum zastaven bez změny úrovně cla uplatněného pro žadatele, které by mělo být zachováno na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanoveného v původním šetření.

E.   ZÁVAZKY

| (46) | Žadatel vyjádřil zájem poskytnout závazek, avšak nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtách stanovených v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Komise tak nemohla žádnou nabídku závazku přijmout. Byl však učiněn závěr, že kvůli složitosti několika aspektů, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž uvedená nestálost není dostatečně odůvodněna klíčovou nákladovou položkou, a 2) zvláštní situaci na trhu ohledně dotčeného výrobku (mimo jiné kvůli omezenému dovozu vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu), je nutno zvážit, zda by byl závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop proveditelný. |
| --- | --- |

(46)

Žadatel vyjádřil zájem poskytnout závazek, avšak nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtách stanovených v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Komise tak nemohla žádnou nabídku závazku přijmout. Byl však učiněn závěr, že kvůli složitosti několika aspektů, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž uvedená nestálost není dostatečně odůvodněna klíčovou nákladovou položkou, a 2) zvláštní situaci na trhu ohledně dotčeného výrobku (mimo jiné kvůli omezenému dovozu vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu), je nutno zvážit, zda by byl závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop proveditelný.

| (47) | Jak bylo uvedeno výše, kvůli zmíněné složitosti žadatel nebyl schopen formulovat v zákonné lhůtě přijatelný závazek. Rada se proto domnívá, že by žadateli mělo být výjimečně povoleno dokončit nabídku závazku po uplynutí předepsané lhůty, avšak nejpozději deset kalendářních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(47)

Jak bylo uvedeno výše, kvůli zmíněné složitosti žadatel nebyl schopen formulovat v zákonné lhůtě přijatelný závazek. Rada se proto domnívá, že by žadateli mělo být výjimečně povoleno dokončit nabídku závazku po uplynutí předepsané lhůty, avšak nejpozději deset kalendářních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.

F.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (48) | Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna, |
| --- | --- |

(48)

Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření uložených na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházejících z Ukrajiny kódů 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje beze změny platných antidumpingových opatření.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. března 2008.

Za Radu

předseda

D. RUPEL

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 945/2005 (Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 28.

3

(4)  Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 13.

4

(5)  Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 24.

5

(6)  Úř. věst. L 106, 24.4.2007, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. C 311, 19.12.2006, s. 57.

7

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/14

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 238/2008

ze dne 10. března 2008,

kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Rada svým nařízením (ES) č. 1995/2000 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících mimo jiné z Ruska. Toto nařízení se dále označuje jako „původní nařízení“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, se dále označuje jako „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Rada svým nařízením (ES) č. 1995/2000 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících mimo jiné z Ruska. Toto nařízení se dále označuje jako „původní nařízení“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, se dále označuje jako „původní šetření“.

| (2) | Na základě přezkumu před pozbytím platnosti zahájeného v září 2005 Rada nařízením (ES) č. 1911/2006 (3) obnovila na pět let tato opatření na jejich současné úrovni. Opatření mají podobu zvláštních cel. Toto nařízení se dále označuje jako „nařízení po přezkumu před pozbytím platnosti“ a šetření, na jehož základě byla nařízením o pozbytí platnosti uložena opatření, se dále označuje jako „přezkum před pozbytím platnosti“. |
| --- | --- |

(2)

Na základě přezkumu před pozbytím platnosti zahájeného v září 2005 Rada nařízením (ES) č. 1911/2006 (3) obnovila na pět let tato opatření na jejich současné úrovni. Opatření mají podobu zvláštních cel. Toto nařízení se dále označuje jako „nařízení po přezkumu před pozbytím platnosti“ a šetření, na jehož základě byla nařízením o pozbytí platnosti uložena opatření, se dále označuje jako „přezkum před pozbytím platnosti“.

2.   Žádost o přezkum

| (3) | Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „současný přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podali dva vyvážející výrobci z Ruska patřící pod akciovou společnost „Mineral and Chemical Company Eurochem“, konkrétně společnosti Novomoskovskiy Azot a Nevinnomyssky Azot. Tyto dvě společnosti jsou pro účely současného přezkumu z důvodu vzájemného vztahu považovány ze jeden právní subjekt (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(3)

Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „současný přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podali dva vyvážející výrobci z Ruska patřící pod akciovou společnost „Mineral and Chemical Company Eurochem“, konkrétně společnosti Novomoskovskiy Azot a Nevinnomyssky Azot. Tyto dvě společnosti jsou pro účely současného přezkumu z důvodu vzájemného vztahu považovány ze jeden právní subjekt (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.

| (4) | Žadatel uvedl, že porovnání jeho vlastní běžné hodnoty a, vzhledem k neexistenci vývozu do Evropského společenství, vývozních cen do vhodné třetí země, v tomto případě do Spojených států amerických (USA), by vedlo ke snížení dumpingu značně pod výši současných opatření. |
| --- | --- |

(4)

Žadatel uvedl, že porovnání jeho vlastní běžné hodnoty a, vzhledem k neexistenci vývozu do Evropského společenství, vývozních cen do vhodné třetí země, v tomto případě do Spojených států amerických (USA), by vedlo ke snížení dumpingu značně pod výši současných opatření.

3.   Šetření

| (5) | Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že žádost obsahuje dostatečné přímé důkazy a dne 19. prosince 2006 prostřednictvím oznámení o zahájení, zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že žádost obsahuje dostatečné přímé důkazy a dne 19. prosince 2006 prostřednictvím oznámení o zahájení, zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (6) | Přezkum byl omezen na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). |
| --- | --- |

(6)

Přezkum byl omezen na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

| (7) | Komise oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně vyjádřit svá stanoviska a požadovat slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(7)

Komise oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně vyjádřit svá stanoviska a požadovat slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (8) | Slyšení bylo poskytnuto všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a prokázaly, že pro slyšení existují konkrétní důvody. |
| --- | --- |

(8)

Slyšení bylo poskytnuto všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a prokázaly, že pro slyšení existují konkrétní důvody.

| (9) | Za účelem získání informací, které považovala pro své šetření za potřebné, Komise zaslala dotazníky akciové společnosti „Mineral and Chemical Company Eurochem“ a společnostem ve spojení s ní a v určených lhůtách obdržela odpovědi. |
| --- | --- |

(9)

Za účelem získání informací, které považovala pro své šetření za potřebné, Komise zaslala dotazníky akciové společnosti „Mineral and Chemical Company Eurochem“ a společnostem ve spojení s ní a v určených lhůtách obdržela odpovědi.

| (10) | Komise vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě u žadatele a společností ve spojení s ním:






  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusko, |
| --- | --- | --- |

(10)

Komise vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě u žadatele a společností ve spojení s ním:

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusko,

| — | PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusko, |
| --- | --- |

—

PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusko,

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusko a |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusko a

| — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko – (Eurochem Trading). |
| --- | --- |

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko – (Eurochem Trading).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (11) | Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. roztok močoviny a dusičnanu amonného, tekuté hnojivo běžně používané v zemědělství, pocházející z Ruska. Výrobek je tvořen směsí močoviny, dusičnanu amonného a vody. Obsah vody činí přibližně 70 % směsi (v závislosti na obsahu dusíku) a zbývající část tvoří stejné díly močoviny a dusičnanu amonného. Nejvýznamnější „vlastností“ výrobku je obsah dusíku (N), který se může pohybovat mezi 28 % a 32 %. Tohoto rozdílného obsahu lze docílit přidáním většího nebo menšího množství vody do roztoku. Nicméně se má za to, že všechny roztoky močoviny a dusičnanu amonného, bez ohledu na obsah dusíku, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti, a proto představují pro účely tohoto šetření jediný výrobek. Dotčený výrobek spadá pod kód KN 3102 80 00. |
| --- | --- |

(11)

Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. roztok močoviny a dusičnanu amonného, tekuté hnojivo běžně používané v zemědělství, pocházející z Ruska. Výrobek je tvořen směsí močoviny, dusičnanu amonného a vody. Obsah vody činí přibližně 70 % směsi (v závislosti na obsahu dusíku) a zbývající část tvoří stejné díly močoviny a dusičnanu amonného. Nejvýznamnější „vlastností“ výrobku je obsah dusíku (N), který se může pohybovat mezi 28 % a 32 %. Tohoto rozdílného obsahu lze docílit přidáním většího nebo menšího množství vody do roztoku. Nicméně se má za to, že všechny roztoky močoviny a dusičnanu amonného, bez ohledu na obsah dusíku, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti, a proto představují pro účely tohoto šetření jediný výrobek. Dotčený výrobek spadá pod kód KN 3102 80 00.

2.   Obdobný výrobek

| (12) | Toto přezkumné šetření potvrdilo, že roztok močoviny a dusičnanu amonného je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Roztoky močoviny a dusičnanu amonného vyráběné a prodávané žadatelem na jeho domácím trhu v Rusku a, vzhledem k neexistenci vývozu do Evropského společenství, roztoky vyvážené do Spojených států amerických, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v zásadě stejné použití. Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že současný přezkum byl omezen na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli, nebylo dosaženo žádných závěrů, pokud jde o výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(12)

Toto přezkumné šetření potvrdilo, že roztok močoviny a dusičnanu amonného je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Roztoky močoviny a dusičnanu amonného vyráběné a prodávané žadatelem na jeho domácím trhu v Rusku a, vzhledem k neexistenci vývozu do Evropského společenství, roztoky vyvážené do Spojených států amerických, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v zásadě stejné použití. Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že současný přezkum byl omezen na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli, nebylo dosaženo žádných závěrů, pokud jde o výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

1.   Úvodní poznámky

| (13) | Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, vzhledem k tomu, že žadatel během OPŠ nerealizoval žádné vývozní prodeje močoviny a dusičnanu amonného do Evropského společenství, současné šetření nejprve zkoumalo, do jaké míry by měly být ceny pro vývoz do třetích zemí uplatněny při určování, zda se změnil základ, z něhož stávající opatření vycházela, a zda jsou tyto změny trvalé povahy. |
| --- | --- |

(13)

Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, vzhledem k tomu, že žadatel během OPŠ nerealizoval žádné vývozní prodeje močoviny a dusičnanu amonného do Evropského společenství, současné šetření nejprve zkoumalo, do jaké míry by měly být ceny pro vývoz do třetích zemí uplatněny při určování, zda se změnil základ, z něhož stávající opatření vycházela, a zda jsou tyto změny trvalé povahy.

| (14) | Žadatel předložil důkazy o tom, že z důvodu platných cel nebylo možné během OPŠ výrobek vyvážet k prodeji na trhu Společenství. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že ceny pro vývoz do USA jako reprezentativního třetího trhu nebyly dumpingové nebo byly přinejmenším dumpingové v menší míře, než činí dumpingové rozpětí v současnosti určené pro vývozy do Evropského společenství, a že bylo vhodné použít ceny vývozů do USA. Z důvodů uvedených níže ve 43. bodě odůvodnění a bodech následujících, byly vývozní ceny do třetí země, USA, posouzeny jako vhodné, protože trh USA byl srovnatelný s trhem Společenství, a proto byl reprezentativní. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel předložil důkazy o tom, že z důvodu platných cel nebylo možné během OPŠ výrobek vyvážet k prodeji na trhu Společenství. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že ceny pro vývoz do USA jako reprezentativního třetího trhu nebyly dumpingové nebo byly přinejmenším dumpingové v menší míře, než činí dumpingové rozpětí v současnosti určené pro vývozy do Evropského společenství, a že bylo vhodné použít ceny vývozů do USA. Z důvodů uvedených níže ve 43. bodě odůvodnění a bodech následujících, byly vývozní ceny do třetí země, USA, posouzeny jako vhodné, protože trh USA byl srovnatelný s trhem Společenství, a proto byl reprezentativní.

| (15) | Je nutno poznamenat, že v současnosti platná opatření částečně vycházejí z údajů nesouvisejících s žadatelovou vlastní výrobou a prodejem dotčeného výrobku, zatímco během současného OPŠ již byly dostupné ověřené údaje týkající se žadatelových vlastních informací o běžné hodnotě a vývozních cenách, i když pro trh třetí země. S ohledem na tyto skutečnosti se dospělo k závěru, že dumpingové rozpětí zjištěné během současného OPŠ odráželo situaci žadatele během OPŠ přesněji než v současnosti platná opatření. |
| --- | --- |

(15)

Je nutno poznamenat, že v současnosti platná opatření částečně vycházejí z údajů nesouvisejících s žadatelovou vlastní výrobou a prodejem dotčeného výrobku, zatímco během současného OPŠ již byly dostupné ověřené údaje týkající se žadatelových vlastních informací o běžné hodnotě a vývozních cenách, i když pro trh třetí země. S ohledem na tyto skutečnosti se dospělo k závěru, že dumpingové rozpětí zjištěné během současného OPŠ odráželo situaci žadatele během OPŠ přesněji než v současnosti platná opatření.

| (16) | V této souvislosti bylo také vzato v úvahu, že smyslem antidumpingových cel není uzavřít trh Společenství dovozům z třetích zemí, ale obnovit rovné podmínky. |
| --- | --- |

(16)

V této souvislosti bylo také vzato v úvahu, že smyslem antidumpingových cel není uzavřít trh Společenství dovozům z třetích zemí, ale obnovit rovné podmínky.

| (17) | Vzhledem k výše popsaným konkrétním okolnostem se proto dospělo k závěru, že výpočet dumpingového rozpětí během OPŠ na základě cen žadatele pro vývoz do USA byl vhodný. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k výše popsaným konkrétním okolnostem se proto dospělo k závěru, že výpočet dumpingového rozpětí během OPŠ na základě cen žadatele pro vývoz do USA byl vhodný.

2.   Běžná hodnota

| (18) | Za účelem zjištění běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový objem prodeje žadatele na domácím trhu reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že žadatel během OPŠ nerealizoval prodej močoviny a dusičnanu amonného do Evropského společenství, objem prodeje žadatele na domácím trhu byl porovnán se všemi vývozy močoviny a dusičnanu amonného žadatele do Spojených států. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení by měl být domácí prodej považován za reprezentativní v případě, že je celkový objem tohoto prodeje roven nebo větší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje, v tomto případě prodeje do Spojených států. Šetření ukázalo, že žadatel na domácím trhu neprodal reprezentativní množství močoviny a dusičnanu amonného. |
| --- | --- |

(18)

Za účelem zjištění běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový objem prodeje žadatele na domácím trhu reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že žadatel během OPŠ nerealizoval prodej močoviny a dusičnanu amonného do Evropského společenství, objem prodeje žadatele na domácím trhu byl porovnán se všemi vývozy močoviny a dusičnanu amonného žadatele do Spojených států. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení by měl být domácí prodej považován za reprezentativní v případě, že je celkový objem tohoto prodeje roven nebo větší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje, v tomto případě prodeje do Spojených států. Šetření ukázalo, že žadatel na domácím trhu neprodal reprezentativní množství močoviny a dusičnanu amonného.

| (19) | Z tohoto důvodu nemohly být pro určení běžné ceny použity ceny žadatele na domácím trhu a běžná cena byla zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení na základě výrobních nákladů vzniklých žadateli, navýšených o přiměřenou částku na prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „náklady PSR“) a na zisk. |
| --- | --- |

(19)

Z tohoto důvodu nemohly být pro určení běžné ceny použity ceny žadatele na domácím trhu a běžná cena byla zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení na základě výrobních nákladů vzniklých žadateli, navýšených o přiměřenou částku na prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „náklady PSR“) a na zisk.

| (20) | Pokud jde o výrobní náklady, je třeba uvést, že náklady na plyn představují hlavní část výrobních nákladů a významný podíl celkových výrobních nákladů. V souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo zkoumáno, zda záznamy žadatele přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o výrobní náklady, je třeba uvést, že náklady na plyn představují hlavní část výrobních nákladů a významný podíl celkových výrobních nákladů. V souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo zkoumáno, zda záznamy žadatele přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku.

| (21) | Na základě údajů uveřejňovaných mezinárodně uznávanými zdroji zaměřenými na trhy s energií bylo zjištěno, že ceny placené žadatelem byly neobvykle nízké. Pro srovnání: pohybovaly se v rozmezí jedné čtvrtiny až jedné pětiny vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Všechny dostupné údaje navíc nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku byly regulované a výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Protože nebyly ceny plynu v žadatelových záznamech přiměřeně podchyceny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení musely být ceny plynu stanoveny „na jakémkoli jiném přijatelném základě včetně informací z jiných reprezentativních trhů“. |
| --- | --- |

(21)

Na základě údajů uveřejňovaných mezinárodně uznávanými zdroji zaměřenými na trhy s energií bylo zjištěno, že ceny placené žadatelem byly neobvykle nízké. Pro srovnání: pohybovaly se v rozmezí jedné čtvrtiny až jedné pětiny vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Všechny dostupné údaje navíc nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku byly regulované a výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Protože nebyly ceny plynu v žadatelových záznamech přiměřeně podchyceny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení musely být ceny plynu stanoveny „na jakémkoli jiném přijatelném základě včetně informací z jiných reprezentativních trhů“.

| (22) | Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici („Waidhaus“) bez dopravních nákladů a byla upravena o místní náklady na distribuci. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici („Waidhaus“) bez dopravních nákladů a byla upravena o místní náklady na distribuci. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.

| (23) | Po poskytnutí informací žadatel namítl, že jakékoli úpravy jeho cen zemního plynu placených na domácím trhu by byly neoprávněné a že jeho účetní záznamy plně odrážejí náklady spojené s činností výroby a prodeje obdobného výrobku v zemi původu. Pro podložení tohoto tvrzení žadatel předložil studii nezávislé poradenské firmy uvádějící, že cena plynu placená žadatelem odrážela veškeré náklady na výrobu a prodej plynu, které vznikly dodavateli plynu. Je třeba nejprve poznamenat, jak uvádí i samotná studie, že náklady na plyn a dodávku plynu žadateli, použité pro srovnání, byly odhadovanými náklady a nikoli skutečnými náklady vynaloženými během OPŠ. Není rovněž jasné, zda takto určené náklady byly veškerými náklady ve smyslu základního nařízení, tj. včetně veškerých nákladů na výrobu a veškerých nákladů PSR spojených s výrobou a prodejem plynu. Dále se upozorňuje na to, že dostupné údaje o nákladech dodavatele plynu nelze v rámci tohoto řízení ověřit. |
| --- | --- |

(23)

Po poskytnutí informací žadatel namítl, že jakékoli úpravy jeho cen zemního plynu placených na domácím trhu by byly neoprávněné a že jeho účetní záznamy plně odrážejí náklady spojené s činností výroby a prodeje obdobného výrobku v zemi původu. Pro podložení tohoto tvrzení žadatel předložil studii nezávislé poradenské firmy uvádějící, že cena plynu placená žadatelem odrážela veškeré náklady na výrobu a prodej plynu, které vznikly dodavateli plynu. Je třeba nejprve poznamenat, jak uvádí i samotná studie, že náklady na plyn a dodávku plynu žadateli, použité pro srovnání, byly odhadovanými náklady a nikoli skutečnými náklady vynaloženými během OPŠ. Není rovněž jasné, zda takto určené náklady byly veškerými náklady ve smyslu základního nařízení, tj. včetně veškerých nákladů na výrobu a veškerých nákladů PSR spojených s výrobou a prodejem plynu. Dále se upozorňuje na to, že dostupné údaje o nákladech dodavatele plynu nelze v rámci tohoto řízení ověřit.

| (24) | V každém případě se má za to, že podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení samotná skutečnost, že cena plynu účtovaná dodavatelem jeho klientovi pokrývá náklady, není jako taková kritériem pro určení, zda náklady na výrobu obdobného výrobku vedené ve firemním účetnictví přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem zkoumaného výrobku. Z důvodů uvedených výše ve 21. bodě odůvodnění bylo shledáno, že v tomto případě tomu tak není. Žadatel pominul zjevný výrazný rozdíl mezi cenou plynu placenou na ruském domácím trhu a cenou pro vývoz zemního plynu z Ruska na straně jedné a cenou placenou výrobci ze Společenství na straně druhé. Rovněž pominul skutečnost, že ceny zemního plynu na domácím trhu byly v Rusku regulovány a nelze předpokládat, že přiměřeně odrážejí cenu, která by byla běžně účtována na trzích s nezkreslenými cenami. Proto, i kdyby cena za plyn zaplacená žadatelem pokrývala jednotkové náklady na výrobu a prodej plynu vzniklé jeho dodavateli, tento argument by nebyl směrodatný, protože tržní cena plynu nemusí být přímo spojená s náklady na jeho výrobu a prodej. Cena, za kterou žadatel nakupoval plyn v průběhu OPŠ, je i nadále regulována státem a její výše je výrazně pod cenovou hladinou na neregulovaných trzích, jak je vysvětleno výše ve 21. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout. |
| --- | --- |

(24)

V každém případě se má za to, že podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení samotná skutečnost, že cena plynu účtovaná dodavatelem jeho klientovi pokrývá náklady, není jako taková kritériem pro určení, zda náklady na výrobu obdobného výrobku vedené ve firemním účetnictví přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem zkoumaného výrobku. Z důvodů uvedených výše ve 21. bodě odůvodnění bylo shledáno, že v tomto případě tomu tak není. Žadatel pominul zjevný výrazný rozdíl mezi cenou plynu placenou na ruském domácím trhu a cenou pro vývoz zemního plynu z Ruska na straně jedné a cenou placenou výrobci ze Společenství na straně druhé. Rovněž pominul skutečnost, že ceny zemního plynu na domácím trhu byly v Rusku regulovány a nelze předpokládat, že přiměřeně odrážejí cenu, která by byla běžně účtována na trzích s nezkreslenými cenami. Proto, i kdyby cena za plyn zaplacená žadatelem pokrývala jednotkové náklady na výrobu a prodej plynu vzniklé jeho dodavateli, tento argument by nebyl směrodatný, protože tržní cena plynu nemusí být přímo spojená s náklady na jeho výrobu a prodej. Cena, za kterou žadatel nakupoval plyn v průběhu OPŠ, je i nadále regulována státem a její výše je výrazně pod cenovou hladinou na neregulovaných trzích, jak je vysvětleno výše ve 21. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.

| (25) | Žadatel dále tvrdil, že provedením úpravy ceny plynu byla ve skutečnosti použita metoda pro určení běžné hodnoty, kterou základní nařízení nepředpokládá. Proto nahrazením nákladů na plyn na domácím trhu náklady vypočtenými podle popisu uvedeného výše ve 22. bodě odůvodnění a z důvodu, že tyto náklady představují hlavní část celkových nákladů obdobných výrobků, a proto také i početně stanovené běžné hodnoty, by tak běžná hodnota byla ve skutečnosti určena na základě údajů z třetího „reprezentativního“ trhu. V tomto ohledu žadatel argumentoval tím, že pro země s tržním hospodářstvím však základní nařízení předpokládá pouze následující metody pro určení běžné hodnoty: i) podle ceny obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku, anebo v případě, že prodej není realizován v běžném obchodním styku, ii) podle výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky na náklady PSR a na zisk nebo iii) podle reprezentativních cen platných při vývozu obdobných výrobků do vhodné třetí země. Žadatel uzavírá, že z tohoto důvodu by běžná hodnota neměla vycházet z údajů z třetího reprezentativního trhu. |
| --- | --- |

(25)

Žadatel dále tvrdil, že provedením úpravy ceny plynu byla ve skutečnosti použita metoda pro určení běžné hodnoty, kterou základní nařízení nepředpokládá. Proto nahrazením nákladů na plyn na domácím trhu náklady vypočtenými podle popisu uvedeného výše ve 22. bodě odůvodnění a z důvodu, že tyto náklady představují hlavní část celkových nákladů obdobných výrobků, a proto také i početně stanovené běžné hodnoty, by tak běžná hodnota byla ve skutečnosti určena na základě údajů z třetího „reprezentativního“ trhu. V tomto ohledu žadatel argumentoval tím, že pro země s tržním hospodářstvím však základní nařízení předpokládá pouze následující metody pro určení běžné hodnoty: i) podle ceny obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku, anebo v případě, že prodej není realizován v běžném obchodním styku, ii) podle výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky na náklady PSR a na zisk nebo iii) podle reprezentativních cen platných při vývozu obdobných výrobků do vhodné třetí země. Žadatel uzavírá, že z tohoto důvodu by běžná hodnota neměla vycházet z údajů z třetího reprezentativního trhu.

| (26) | V tomto ohledu, a jak je uvedeno v 18. až 42. bodě odůvodnění, je nutno předeslat, že běžná hodnota byla zjištěna v souladu s metodami popsanými v čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení. Nicméně, aby bylo možné zjistit, zda prodeje na domácím trhu byly provedeny v běžném obchodním styku z důvodu ceny, tj. zda byly ziskové, musí se nejprve určit, zda náklady žadatele byly spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Až po spolehlivém zjištění nákladů lze určit, kterou metodu pro určení běžné hodnoty použít. Proto je nesprávné tvrdit, že spolehlivé určení nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení představuje použití nové metody pro určení běžné hodnoty. Argumenty žadatele bylo proto nutno v tomto ohledu zamítnout. |
| --- | --- |

(26)

V tomto ohledu, a jak je uvedeno v 18. až 42. bodě odůvodnění, je nutno předeslat, že běžná hodnota byla zjištěna v souladu s metodami popsanými v čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení. Nicméně, aby bylo možné zjistit, zda prodeje na domácím trhu byly provedeny v běžném obchodním styku z důvodu ceny, tj. zda byly ziskové, musí se nejprve určit, zda náklady žadatele byly spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Až po spolehlivém zjištění nákladů lze určit, kterou metodu pro určení běžné hodnoty použít. Proto je nesprávné tvrdit, že spolehlivé určení nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení představuje použití nové metody pro určení běžné hodnoty. Argumenty žadatele bylo proto nutno v tomto ohledu zamítnout.

| (27) | Žadatel dále argumentoval tím, že i v případě, že by měla být provedena úprava jeho nákladů na zemní plyn na domácím trhu, cena za ruský zemní plyn ve Waidhausu nebyla spolehlivým základem pro tuto úpravu, protože tato cena je stanovena na základě dlouhodobých smluv o dodávkách plynu, v nichž je vzorec pro výpočet ceny vázán na ceny ropných produktů, a proto nesouvisí s náklady na výrobu a dodávky plynu žadateli v Rusku. Žadatel dále argumentoval tím, že cena za ruský plyn ve Waidhausu není spolehlivá, protože je ovlivněna nadměrně vysokou a možná i nekonkurenční cenou plynu na domácím trhu v Německu, kterou prošetřují německé orgány na ochranu hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(27)

Žadatel dále argumentoval tím, že i v případě, že by měla být provedena úprava jeho nákladů na zemní plyn na domácím trhu, cena za ruský zemní plyn ve Waidhausu nebyla spolehlivým základem pro tuto úpravu, protože tato cena je stanovena na základě dlouhodobých smluv o dodávkách plynu, v nichž je vzorec pro výpočet ceny vázán na ceny ropných produktů, a proto nesouvisí s náklady na výrobu a dodávky plynu žadateli v Rusku. Žadatel dále argumentoval tím, že cena za ruský plyn ve Waidhausu není spolehlivá, protože je ovlivněna nadměrně vysokou a možná i nekonkurenční cenou plynu na domácím trhu v Německu, kterou prošetřují německé orgány na ochranu hospodářské soutěže.

| (28) | V prvé řadě je nutno poznamenat, že jedním z hlavních kritérií pro výběr základu pro stanovení cen plynu bylo to, zda přiměřeně odráží cenu, která by byla běžně účtována na trhu s nezkreslenými cenami. Tato podmínka je v případě cen ve Waidhausu bezesporu splněna. Kromě toho je zdaleka největší objem plynu z Ruska dovážen přes centrum Waidhaus, a proto představuje vhodný základ pro úpravu. Z tohoto důvodu byl Waidhaus považován za reprezentativní trh a za přiměřený základ pro určení cen plynu ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Za druhé, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění, skutečnost, zda je cena ovlivňována náklady, není sama o sobě směrodatná, pokud přiměřeně odráží cenu, která by byla běžně účtována na trzích s nezkreslenými cenami. Pokud jde o cenu plynu dováženého prostřednictvím centra Waidhaus, neexistují žádné náznaky zásahu státu do tvorby ceny, a tato podmínka je tak splněna. Dále, pokud jde o tvrzení o nekonkurenční ceně plynu na domácím trhu v Německu, je nutno poznamenat, že šetření Spolkového kartelového úřadu, o němž se žadatel zmiňoval, stále probíhá a zatím nebyly vyvozeny žádné závěry. Kromě toho se toto šetření týká cen, za které hlavní němečtí distributoři plynu prodávají plyn na německém domácím trhu, a nikoli ceny, za kterou nakupují plyn dovážený z Ruska. Na rozdíl od toho, co uvádí žadatel, nemusí tyto dvě ceny nutně souviset, protože ekonomické zájmy distributorů plynu a jejich zákazníků jsou přesně opačné. Proto lze předpokládat, že se distributoři snaží udržovat prodejní cenu na co nejvyšší možné úrovni, přičemž je zároveň v jejich obchodním zájmu udržovat nákupní cenu na co nejnižší úrovni, aby dosáhli maximálního zisku. Argument žadatele, že německé subjekty nemají motivaci sjednávat ve Waidhausu nízké ceny pro plyn dovážený z Ruska, jsou pouhou domněnkou bez jakéhokoli faktického základu. V důsledku toho byly tyto argumenty zamítnuty. |
| --- | --- |

(28)

V prvé řadě je nutno poznamenat, že jedním z hlavních kritérií pro výběr základu pro stanovení cen plynu bylo to, zda přiměřeně odráží cenu, která by byla běžně účtována na trhu s nezkreslenými cenami. Tato podmínka je v případě cen ve Waidhausu bezesporu splněna. Kromě toho je zdaleka největší objem plynu z Ruska dovážen přes centrum Waidhaus, a proto představuje vhodný základ pro úpravu. Z tohoto důvodu byl Waidhaus považován za reprezentativní trh a za přiměřený základ pro určení cen plynu ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Za druhé, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění, skutečnost, zda je cena ovlivňována náklady, není sama o sobě směrodatná, pokud přiměřeně odráží cenu, která by byla běžně účtována na trzích s nezkreslenými cenami. Pokud jde o cenu plynu dováženého prostřednictvím centra Waidhaus, neexistují žádné náznaky zásahu státu do tvorby ceny, a tato podmínka je tak splněna. Dále, pokud jde o tvrzení o nekonkurenční ceně plynu na domácím trhu v Německu, je nutno poznamenat, že šetření Spolkového kartelového úřadu, o němž se žadatel zmiňoval, stále probíhá a zatím nebyly vyvozeny žádné závěry. Kromě toho se toto šetření týká cen, za které hlavní němečtí distributoři plynu prodávají plyn na německém domácím trhu, a nikoli ceny, za kterou nakupují plyn dovážený z Ruska. Na rozdíl od toho, co uvádí žadatel, nemusí tyto dvě ceny nutně souviset, protože ekonomické zájmy distributorů plynu a jejich zákazníků jsou přesně opačné. Proto lze předpokládat, že se distributoři snaží udržovat prodejní cenu na co nejvyšší možné úrovni, přičemž je zároveň v jejich obchodním zájmu udržovat nákupní cenu na co nejnižší úrovni, aby dosáhli maximálního zisku. Argument žadatele, že německé subjekty nemají motivaci sjednávat ve Waidhausu nízké ceny pro plyn dovážený z Ruska, jsou pouhou domněnkou bez jakéhokoli faktického základu. V důsledku toho byly tyto argumenty zamítnuty.

| (29) | Žadatel dále tvrdil, že pokud měla být provedena úprava jeho nákladů na zemní plyn na domácím trhu, měla vycházet z neregulovaných cen plynu v Rusku. Za prvé, pouze skutečnost, že Komise mohla vybrat jiný základ, nečiní volbu centra Waidhaus nepřiměřenou. Hlavním kritériem pro výběr základu, z něhož bude odvozena cena plynu, je, aby přiměřeně odrážel běžně účtovanou cenu na trzích s nezkreslenými cenami. Tato podmínka je v případě cen ve Waidhausu bezesporu splněna. Za druhé, skutečnost, že objem plynu prodávaného za neregulované ceny na domácím trhu byl v průběhu OPŠ jen malý a že takové ceny byly podstatně blíže regulované domácí ceně než volně určované ceně vývozní, jasně naznačuje, že tyto neregulované ceny byly převažujícími regulovanými cenami zkresleny. Proto nemohly být neregulované ceny na domácím trhu použity. |
| --- | --- |

(29)

Žadatel dále tvrdil, že pokud měla být provedena úprava jeho nákladů na zemní plyn na domácím trhu, měla vycházet z neregulovaných cen plynu v Rusku. Za prvé, pouze skutečnost, že Komise mohla vybrat jiný základ, nečiní volbu centra Waidhaus nepřiměřenou. Hlavním kritériem pro výběr základu, z něhož bude odvozena cena plynu, je, aby přiměřeně odrážel běžně účtovanou cenu na trzích s nezkreslenými cenami. Tato podmínka je v případě cen ve Waidhausu bezesporu splněna. Za druhé, skutečnost, že objem plynu prodávaného za neregulované ceny na domácím trhu byl v průběhu OPŠ jen malý a že takové ceny byly podstatně blíže regulované domácí ceně než volně určované ceně vývozní, jasně naznačuje, že tyto neregulované ceny byly převažujícími regulovanými cenami zkresleny. Proto nemohly být neregulované ceny na domácím trhu použity.

| (30) | Žadatel dále argumentoval tím, že ceny zemního plynu na domácím trhu v Rusku regulované státem se neustále zvyšují a dosahují úrovní pokrývajících náklady na výrobu plynu. Proto nelze cenu na domácím trhu považovat za nekonkurenční a nepřiměřeně nízkou. |
| --- | --- |

(30)

Žadatel dále argumentoval tím, že ceny zemního plynu na domácím trhu v Rusku regulované státem se neustále zvyšují a dosahují úrovní pokrývajících náklady na výrobu plynu. Proto nelze cenu na domácím trhu považovat za nekonkurenční a nepřiměřeně nízkou.

| (31) | Tento argument není odůvodněný, protože správným kritériem pro výběr reprezentativního trhu není to, zda jsou ceny ziskové, ale to, zda odráží běžně účtovanou cenu na trzích s nezkreslenými cenami, jak je vysvětleno výše v 29. bodě odůvodnění. V případě cen regulovaných státem tomu tak není. Tento argument je navíc v rozporu s veřejnými prohlášeními ruského dodavatele plynu (jak potvrzuje jeho zveřejněná revidovaná účetní uzávěrka) o tom, že ceny plynu na ruském domácím trhu nepokrývají výrobní, přepravní a prodejní náklady. Proto byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(31)

Tento argument není odůvodněný, protože správným kritériem pro výběr reprezentativního trhu není to, zda jsou ceny ziskové, ale to, zda odráží běžně účtovanou cenu na trzích s nezkreslenými cenami, jak je vysvětleno výše v 29. bodě odůvodnění. V případě cen regulovaných státem tomu tak není. Tento argument je navíc v rozporu s veřejnými prohlášeními ruského dodavatele plynu (jak potvrzuje jeho zveřejněná revidovaná účetní uzávěrka) o tom, že ceny plynu na ruském domácím trhu nepokrývají výrobní, přepravní a prodejní náklady. Proto byl tento argument zamítnut.

| (32) | Žadatel dále navrhoval použít jako základ pro úpravu ruskou vývozní cenu pro vývoz na sousední trhy, avšak neposkytl žádné další informace nebo podklady o těchto trzích. Bylo stanoveno, že ruské ceny pro vývoz plynu do pobaltských států, o nichž byly určité údaje dostupné, nebyly dostatečně reprezentativní z důvodu relativně malých objemů vývozu do těchto zemí. Navíc nebyly dostupné potřebné údaje o přepravních a distribučních nákladech, a proto v tomto případě nemohly být spolehlivé ceny pro vývoz do pobaltských států stanoveny. Proto nebylo možné tyto ceny použít jako základ pro úpravu. |
| --- | --- |

(32)

Žadatel dále navrhoval použít jako základ pro úpravu ruskou vývozní cenu pro vývoz na sousední trhy, avšak neposkytl žádné další informace nebo podklady o těchto trzích. Bylo stanoveno, že ruské ceny pro vývoz plynu do pobaltských států, o nichž byly určité údaje dostupné, nebyly dostatečně reprezentativní z důvodu relativně malých objemů vývozu do těchto zemí. Navíc nebyly dostupné potřebné údaje o přepravních a distribučních nákladech, a proto v tomto případě nemohly být spolehlivé ceny pro vývoz do pobaltských států stanoveny. Proto nebylo možné tyto ceny použít jako základ pro úpravu.

| (33) | Žadatel také argumentoval tím, že pokud by byla použita vývozní cena ve Waidhausu, mělo by být od ceny ve Waidhausu odečteno ruské vývozní clo splatné pro všechny vývozy, protože nevzniklo na domácím trhu. |
| --- | --- |

(33)

Žadatel také argumentoval tím, že pokud by byla použita vývozní cena ve Waidhausu, mělo by být od ceny ve Waidhausu odečteno ruské vývozní clo splatné pro všechny vývozy, protože nevzniklo na domácím trhu.

| (34) | Je pravdou, že tržní cena v centru Waidhaus, které bylo považováno za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení, je cenou po uplatnění vývozních daní a nikoli cenou bez těchto daní. Z hlediska kupujícího je relevantní cena, kterou musí zaplatit v centru Waidhaus, a v tomto ohledu není směrodatné, jaké procento ceny tvoří vývozní daň a jaké procento je zaplaceno dodavateli plynu. Dodavatel plynu na druhou stranu bude vždy usilovat o maximalizaci své ceny, a proto bude účtovat co nejvyšší cenu, kterou jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Vzhledem k tomu, že tato cena je vždy poměrně vysoko nad výrobními náklady a umožňuje dodavateli plynu dosáhnout značných zisků, jeho cenové nastavení není primárně ovlivněno výší vývozní daně, ale tím, jakou cenu jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Proto se dospělo k závěru, že cena zahrnující vývozní daň a nikoli cena bez vývozní daně je nezkreslenou cenou určovanou trhem. Proto byly argumenty žadatele v tomto ohledu zamítnuty. |
| --- | --- |

(34)

Je pravdou, že tržní cena v centru Waidhaus, které bylo považováno za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení, je cenou po uplatnění vývozních daní a nikoli cenou bez těchto daní. Z hlediska kupujícího je relevantní cena, kterou musí zaplatit v centru Waidhaus, a v tomto ohledu není směrodatné, jaké procento ceny tvoří vývozní daň a jaké procento je zaplaceno dodavateli plynu. Dodavatel plynu na druhou stranu bude vždy usilovat o maximalizaci své ceny, a proto bude účtovat co nejvyšší cenu, kterou jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Vzhledem k tomu, že tato cena je vždy poměrně vysoko nad výrobními náklady a umožňuje dodavateli plynu dosáhnout značných zisků, jeho cenové nastavení není primárně ovlivněno výší vývozní daně, ale tím, jakou cenu jsou jeho zákazníci ochotni zaplatit. Proto se dospělo k závěru, že cena zahrnující vývozní daň a nikoli cena bez vývozní daně je nezkreslenou cenou určovanou trhem. Proto byly argumenty žadatele v tomto ohledu zamítnuty.

| (35) | V této souvislosti žadatel také tvrdil, že by k vývozní ceně v centru Waidhaus neměla být připočtena přirážka místního distributora a že zisky distributorů již byly zahrnuty do ceny ve Waidhausu. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že místními distributory v Rusku byly dceřiné společnosti dodavatele plynu a připočtení zisku těchto distributorů tak může představovat dvojí započtení. Žadatel dále tvrdil, že by se měla vzít v úvahu přirozená komparativní výhoda Ruska. Dále argumentoval tím, že vzhledem k tomu, že je plyn široce dostupný v Rusku, ale nikoli ve Společenství, jsou ceny na domácím ruském trhu přirozeně nižší, než je cena vyváženého plynu, což by mělo být zohledněno při určování úpravy cen plynu zaplacených na domácím trhu. |
| --- | --- |

(35)

V této souvislosti žadatel také tvrdil, že by k vývozní ceně v centru Waidhaus neměla být připočtena přirážka místního distributora a že zisky distributorů již byly zahrnuty do ceny ve Waidhausu. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že místními distributory v Rusku byly dceřiné společnosti dodavatele plynu a připočtení zisku těchto distributorů tak může představovat dvojí započtení. Žadatel dále tvrdil, že by se měla vzít v úvahu přirozená komparativní výhoda Ruska. Dále argumentoval tím, že vzhledem k tomu, že je plyn široce dostupný v Rusku, ale nikoli ve Společenství, jsou ceny na domácím ruském trhu přirozeně nižší, než je cena vyváženého plynu, což by mělo být zohledněno při určování úpravy cen plynu zaplacených na domácím trhu.

| (36) | Za prvé, je třeba poznamenat, že přirážky místních distributorů neobsahují pouze ziskové rozpětí těchto společností, ale i jejich náklady mezi nákupem a opětovným prodejem zemního plynu. |
| --- | --- |

(36)

Za prvé, je třeba poznamenat, že přirážky místních distributorů neobsahují pouze ziskové rozpětí těchto společností, ale i jejich náklady mezi nákupem a opětovným prodejem zemního plynu.

| (37) | Za druhé, tento argument již nelze dostatečně ověřit. To vyplývá ze skutečnosti, že dodavatel plynu v Rusku a jeho přidružené společnosti nebyly předmětem současného šetření, a tudíž nebyly k dispozici dostatečné informace o organizaci a o struktuře jeho nákladů. Je třeba také poznamenat, že situace v Rusku v tomto ohledu není, mimo jiné z důvodu úzkého propojení mezi dodavatelem plynu a ruskou vládou, natolik transparentní, aby umožňovala dostatečný přístup k nezbytným důkazům. |
| --- | --- |

(37)

Za druhé, tento argument již nelze dostatečně ověřit. To vyplývá ze skutečnosti, že dodavatel plynu v Rusku a jeho přidružené společnosti nebyly předmětem současného šetření, a tudíž nebyly k dispozici dostatečné informace o organizaci a o struktuře jeho nákladů. Je třeba také poznamenat, že situace v Rusku v tomto ohledu není, mimo jiné z důvodu úzkého propojení mezi dodavatelem plynu a ruskou vládou, natolik transparentní, aby umožňovala dostatečný přístup k nezbytným důkazům.

| (38) | Žadatel, který nese důkazní břemeno, navíc nepředložil žádné další údaje nebo důkazy svědčící o tom, zda vůbec a do jaké míry byly distribuční náklady do ceny v centru Waidhaus zahrnuty. Jelikož však domácí zákazníci nakupovali plyn od místních dodavatelů, bylo nutno předpokládat, že platili místní distribuční náklady, které jako takové nejsou zahrnuty v neupravené ceně v centru Waidhaus. Proto muselo být v této fázi řízení konstatováno, že tato úprava byla oprávněná, a v důsledku toho byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(38)

Žadatel, který nese důkazní břemeno, navíc nepředložil žádné další údaje nebo důkazy svědčící o tom, zda vůbec a do jaké míry byly distribuční náklady do ceny v centru Waidhaus zahrnuty. Jelikož však domácí zákazníci nakupovali plyn od místních dodavatelů, bylo nutno předpokládat, že platili místní distribuční náklady, které jako takové nejsou zahrnuty v neupravené ceně v centru Waidhaus. Proto muselo být v této fázi řízení konstatováno, že tato úprava byla oprávněná, a v důsledku toho byl tento argument zamítnut.

| (39) | Orgány Společenství však také uznaly, že dopad této konkrétní úpravy na početní stanovení dumpingového rozpětí může být značný. Proto bylo vzhledem ke zvláštní situaci popsané výše ve 37. bodě odůvodnění stanoveno, že dodá-li žadatel dostatečné a ověřitelné důkazy, Komise může v tomto ohledu zvážit opětovné otevření šetření. |
| --- | --- |

(39)

Orgány Společenství však také uznaly, že dopad této konkrétní úpravy na početní stanovení dumpingového rozpětí může být značný. Proto bylo vzhledem ke zvláštní situaci popsané výše ve 37. bodě odůvodnění stanoveno, že dodá-li žadatel dostatečné a ověřitelné důkazy, Komise může v tomto ohledu zvážit opětovné otevření šetření.

| (40) | Pokud jde o komparativní výhody uvedené žadatelem v souvislosti s dostupností zemního plynu v Rusku, je nutno podotknout, jak výše uvádí 28. bod odůvodnění, že hlavním kritériem pro výběr cen v centru Waidhaus jako základu pro stanovení cen plynu je skutečnost, že přiměřeně odrážejí cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. Tržní podmínky převládající na domácím trhu nejsou v této souvislosti směrodatné. Tato námitka proto musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o komparativní výhody uvedené žadatelem v souvislosti s dostupností zemního plynu v Rusku, je nutno podotknout, jak výše uvádí 28. bod odůvodnění, že hlavním kritériem pro výběr cen v centru Waidhaus jako základu pro stanovení cen plynu je skutečnost, že přiměřeně odrážejí cenu běžně účtovanou na trzích s nezkreslenými cenami. Tržní podmínky převládající na domácím trhu nejsou v této souvislosti směrodatné. Tato námitka proto musela být zamítnuta.

| (41) | Náklady PSR a zisk nemohly být stanoveny na základě hlavní části čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení, protože po úpravě o náklady na plyn zmíněné ve 22. bodě odůvodnění žadatel neměl reprezentativní prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v rámci běžného obchodního styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze žadatel. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b) také nebylo možné použít, neboť z výrobků spadajících do stejné obecné kategorie zboží je zemní plyn pravděpodobně zdaleka nejdůležitější surovinou, a proto by s velkou pravděpodobností musely být upraveny také výrobní náklady, a to z důvodů zmíněných výše ve 21. bodě odůvodnění. V rámci tohoto pozatímního přezkumu nebyly dostupné žádné údaje potřebné pro řádné vyčíslení této úpravy a pro zjištění nákladů PSR a příslušného zisku při prodeji těchto výrobků po takové úpravě. Náklady PSR a zisk proto byly stanoveny na základě přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Náklady PSR a zisk nemohly být stanoveny na základě hlavní části čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení, protože po úpravě o náklady na plyn zmíněné ve 22. bodě odůvodnění žadatel neměl reprezentativní prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v rámci běžného obchodního styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze žadatel. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b) také nebylo možné použít, neboť z výrobků spadajících do stejné obecné kategorie zboží je zemní plyn pravděpodobně zdaleka nejdůležitější surovinou, a proto by s velkou pravděpodobností musely být upraveny také výrobní náklady, a to z důvodů zmíněných výše ve 21. bodě odůvodnění. V rámci tohoto pozatímního přezkumu nebyly dostupné žádné údaje potřebné pro řádné vyčíslení této úpravy a pro zjištění nákladů PSR a příslušného zisku při prodeji těchto výrobků po takové úpravě. Náklady PSR a zisk proto byly stanoveny na základě přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (42) | V této souvislosti byly zohledněny veřejně přístupné informace o hlavních společnostech působících v odvětví dusíkatých hnojiv. Bylo zjištěno, že pro účely šetření by byly nejvhodnější odpovídající údaje od severoamerických výrobců (z USA a Kanady), a to díky široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejných finančních informací od kótovaných společností z této části světa. Severoamerický trh se navíc vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní konkurence ze strany domácích i zahraničních společností. Z těchto důvodů byly náklady PSR a zisk stanoveny na základě váženého průměru nákladů PSR a zisku tří severoamerických výrobců patřících mezi největší společnosti v odvětví hnojiv, pokud jde o prodej výrobků stejné obecné skupiny (dusíkatá hnojiva) v Severní Americe. Tito tři výrobci byli shledáni reprezentativními pro odvětví dusíkatých hnojiv (v průměru přes 78,15 % obratu společnosti/obchodní divize) a jejich PSR náklady a zisk reprezentativními pro tento typ nákladů, které běžně vynakládají společnosti úspěšně působící v tomto odvětví. Kromě toho nic nenasvědčuje tomu, že by takto stanovené ziskové rozpětí bylo vyšší než zisk běžně dosahovaný ruskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na jejich domácím trhu. |
| --- | --- |

(42)

V této souvislosti byly zohledněny veřejně přístupné informace o hlavních společnostech působících v odvětví dusíkatých hnojiv. Bylo zjištěno, že pro účely šetření by byly nejvhodnější odpovídající údaje od severoamerických výrobců (z USA a Kanady), a to díky široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejných finančních informací od kótovaných společností z této části světa. Severoamerický trh se navíc vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní konkurence ze strany domácích i zahraničních společností. Z těchto důvodů byly náklady PSR a zisk stanoveny na základě váženého průměru nákladů PSR a zisku tří severoamerických výrobců patřících mezi největší společnosti v odvětví hnojiv, pokud jde o prodej výrobků stejné obecné skupiny (dusíkatá hnojiva) v Severní Americe. Tito tři výrobci byli shledáni reprezentativními pro odvětví dusíkatých hnojiv (v průměru přes 78,15 % obratu společnosti/obchodní divize) a jejich PSR náklady a zisk reprezentativními pro tento typ nákladů, které běžně vynakládají společnosti úspěšně působící v tomto odvětví. Kromě toho nic nenasvědčuje tomu, že by takto stanovené ziskové rozpětí bylo vyšší než zisk běžně dosahovaný ruskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na jejich domácím trhu.

3.   Vývozní cena

| (43) | Jak je uvedeno výše v 13. bodě odůvodnění, žadatel během OPŠ neměl vývozní prodeje močoviny a dusičnanu amonného do Evropského společenství. Proto, z důvodů uvedených v 14. až 17. bodě odůvodnění, bylo považováno za vhodné za účelem výpočtu dumpingového rozpětí přezkoumat cenové chování žadatele vzhledem k jiným vývozním trhům. V oznámení o zahájení byly za vhodný trh pro účely srovnání označeny USA, neboť jsou hlavním vývozním trhem žadatele představujícím přes 70 % objemu vývozu žadatele během OPŠ. |
| --- | --- |

(43)

Jak je uvedeno výše v 13. bodě odůvodnění, žadatel během OPŠ neměl vývozní prodeje močoviny a dusičnanu amonného do Evropského společenství. Proto, z důvodů uvedených v 14. až 17. bodě odůvodnění, bylo považováno za vhodné za účelem výpočtu dumpingového rozpětí přezkoumat cenové chování žadatele vzhledem k jiným vývozním trhům. V oznámení o zahájení byly za vhodný trh pro účely srovnání označeny USA, neboť jsou hlavním vývozním trhem žadatele představujícím přes 70 % objemu vývozu žadatele během OPŠ.

| (44) | Žádná ze zúčastněných stran nevznesla připomínky k volbě USA jako nejvhodnějšího trhu pro účely srovnání. Šetření potvrdilo, že pro účely srovnání je nejvhodnějším trhem s močovinou a dusičnanem amonným trh USA, neboť Evropské společenství a USA představují dva hlavní trhy s močovinou a dusičnanem amonným na světě a jsou srovnatelné, pokud jde o objem i ceny. |
| --- | --- |

(44)

Žádná ze zúčastněných stran nevznesla připomínky k volbě USA jako nejvhodnějšího trhu pro účely srovnání. Šetření potvrdilo, že pro účely srovnání je nejvhodnějším trhem s močovinou a dusičnanem amonným trh USA, neboť Evropské společenství a USA představují dva hlavní trhy s močovinou a dusičnanem amonným na světě a jsou srovnatelné, pokud jde o objem i ceny.

| (45) | Vzhledem k tomu, že vývozní prodeje žadatele do USA během OPŠ byly realizovány prostřednictvím obchodníka ve spojení sídlícího ve Švýcarsku, musela být vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen skutečně zaplacených či splatných žadateli při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v USA, které jsou jeho hlavním vývozním trhem. Od těchto cen byla odečtena pomyslná provize odpovídající ziskovému rozpětí obchodníka ve spojení, který má podobnou roli, jako obchodní zástupce jednající na základě provize. |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k tomu, že vývozní prodeje žadatele do USA během OPŠ byly realizovány prostřednictvím obchodníka ve spojení sídlícího ve Švýcarsku, musela být vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen skutečně zaplacených či splatných žadateli při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v USA, které jsou jeho hlavním vývozním trhem. Od těchto cen byla odečtena pomyslná provize odpovídající ziskovému rozpětí obchodníka ve spojení, který má podobnou roli, jako obchodní zástupce jednající na základě provize.

4.   Srovnání

| (46) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím i srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy o rozdíly v dopravních a manipulačních nákladech, nákladech na nakládku a vedlejších nákladech, byly-li přiměřené a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(46)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím i srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy o rozdíly v dopravních a manipulačních nákladech, nákladech na nakládku a vedlejších nákladech, byly-li přiměřené a podložené ověřenými důkazy.

5.   Dumpingové rozpětí

| (47) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(47)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (48) | Z tohoto srovnání vyplynulo dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Severní Ameriky před proclením ve výši 33,95 %. |
| --- | --- |

(48)

Z tohoto srovnání vyplynulo dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Severní Ameriky před proclením ve výši 33,95 %.

6.   Trvalá povaha okolností existujících během OPŠ

| (49) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se změnily okolnosti, na jejichž základě bylo stanoveno současné dumpingové rozpětí, a zda je tato změna trvalá. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se změnily okolnosti, na jejichž základě bylo stanoveno současné dumpingové rozpětí, a zda je tato změna trvalá.

| (50) | Nic nenaznačovalo tomu, že běžnou hodnotu nebo vývozní cenu stanovenou pro žadatele současným šetřením nelze považovat za trvalou. Ačkoli lze namítnout, že vývoj cen zemního plynu jako hlavní suroviny by mohl mít na běžnou hodnotu zásadní vliv, bylo konstatováno, že cenový nárůst by ovlivnil všechny subjekty na trhu, a tudíž by měl dopad jak na běžnou hodnotu, tak na vývozní cenu. |
| --- | --- |

(50)

Nic nenaznačovalo tomu, že běžnou hodnotu nebo vývozní cenu stanovenou pro žadatele současným šetřením nelze považovat za trvalou. Ačkoli lze namítnout, že vývoj cen zemního plynu jako hlavní suroviny by mohl mít na běžnou hodnotu zásadní vliv, bylo konstatováno, že cenový nárůst by ovlivnil všechny subjekty na trhu, a tudíž by měl dopad jak na běžnou hodnotu, tak na vývozní cenu.

| (51) | Bylo zjištěno, že cena žadatelových vývozů do USA, žadatelova hlavního vývozního trhu, byla během OPŠ podobná ceně jeho vývozů do ostatních zemí. |
| --- | --- |

(51)

Bylo zjištěno, že cena žadatelových vývozů do USA, žadatelova hlavního vývozního trhu, byla během OPŠ podobná ceně jeho vývozů do ostatních zemí.

| (52) | Existují proto důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy. |
| --- | --- |

(52)

Existují proto důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy.

| (53) | Současný přezkum navíc neodhalil žádné známky ani doklady toho, že by se měl v dohledné době zásadním způsobem změnit základ, na němž byla stanovena úroveň odstranění újmy při původním šetření. |
| --- | --- |

(53)

Současný přezkum navíc neodhalil žádné známky ani doklady toho, že by se měl v dohledné době zásadním způsobem změnit základ, na němž byla stanovena úroveň odstranění újmy při původním šetření.

| (54) | V tomto ohledu je nutno poznamenat, že ačkoli se od uložení konečného cla změnily okolnosti, na základě kterých byl dumping zjištěn a které způsobily vyšší dumpingové rozpětí během OPŠ v porovnání s obdobím původního řízení, a ačkoli existují důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy, výše platného antidumpingového cla by měla být zachována. Jak je uvedeno níže v 55. a 56. bodě odůvodnění, konečné antidumpingové clo bylo uloženo na úrovni odstranění újmy zjištěné během původního šetření. |
| --- | --- |

(54)

V tomto ohledu je nutno poznamenat, že ačkoli se od uložení konečného cla změnily okolnosti, na základě kterých byl dumping zjištěn a které způsobily vyšší dumpingové rozpětí během OPŠ v porovnání s obdobím původního řízení, a ačkoli existují důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy, výše platného antidumpingového cla by měla být zachována. Jak je uvedeno níže v 55. a 56. bodě odůvodnění, konečné antidumpingové clo bylo uloženo na úrovni odstranění újmy zjištěné během původního šetření.

D.   ZASTAVENÍ PŘEZKUMU

| (55) | Připomíná se, že podle ustanovení čl. 9 odst. 4 základního nařízení a jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1995/2000, konečné clo v původním šetření bylo stanoveno na úrovni zjištěného rozpětí újmy, která byla nižší než dumpingové rozpětí, neboť bylo zjištěno, že toto nižší clo bude adekvátní pro odstranění újmy způsobené odvětví Společenství. Vzhledem k této skutečnosti by clo stanovené v tomto přezkumu nemělo být vyšší než rozpětí újmy zjištěné v původním šetření. |
| --- | --- |

(55)

Připomíná se, že podle ustanovení čl. 9 odst. 4 základního nařízení a jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1995/2000, konečné clo v původním šetření bylo stanoveno na úrovni zjištěného rozpětí újmy, která byla nižší než dumpingové rozpětí, neboť bylo zjištěno, že toto nižší clo bude adekvátní pro odstranění újmy způsobené odvětví Společenství. Vzhledem k této skutečnosti by clo stanovené v tomto přezkumu nemělo být vyšší než rozpětí újmy zjištěné v původním šetření.

| (56) | V tomto částečném prozatímním přezkumu nebylo možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, neboť byl omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v současném přezkumu srovnáváno s rozpětím újmy zjištěným v původním šetření. Vzhledem k tomu, že rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo nižší než dumpingové rozpětí zjištěné v současném šetření, tento přezkum by měl být zastaven beze změny antidumpingových opatření, která v současné době platí. |
| --- | --- |

(56)

V tomto částečném prozatímním přezkumu nebylo možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, neboť byl omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v současném přezkumu srovnáváno s rozpětím újmy zjištěným v původním šetření. Vzhledem k tomu, že rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo nižší než dumpingové rozpětí zjištěné v současném šetření, tento přezkum by měl být zastaven beze změny antidumpingových opatření, která v současné době platí.

E.   ZÁVAZKY

| (57) | Žadatel vyjádřil zájem nabídnout závazek, ale nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Nabídka závazku proto nemohla být Komisí přijata. Má se však za to, že kvůli složitosti několika otázek, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž tato nestálost není dostatečně vysvětlena hlavní nákladovou položkou ovlivňující cenu, a 2) zvláštní situaci na trhu dotčeného produktu (mimo jiné kvůli neexistenci dovozů od vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu, v průběhu OPŠ), je třeba dále zvážit, zda je závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop vůbec možný. |
| --- | --- |

(57)

Žadatel vyjádřil zájem nabídnout závazek, ale nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Nabídka závazku proto nemohla být Komisí přijata. Má se však za to, že kvůli složitosti několika otázek, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž tato nestálost není dostatečně vysvětlena hlavní nákladovou položkou ovlivňující cenu, a 2) zvláštní situaci na trhu dotčeného produktu (mimo jiné kvůli neexistenci dovozů od vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu, v průběhu OPŠ), je třeba dále zvážit, zda je závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop vůbec možný.

| (58) | Jak bylo uvedeno výše, z důvodu této složitosti žadatel nedokázal ve stanovené lhůtě formulovat přijatelnou nabídku závazků. S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Rada za to, že by mělo být žadateli mimořádně povoleno vypracovat nabídku závazků po výše zmíněné lhůtě, avšak nejpozději do 10 kalendářních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(58)

Jak bylo uvedeno výše, z důvodu této složitosti žadatel nedokázal ve stanovené lhůtě formulovat přijatelnou nabídku závazků. S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Rada za to, že by mělo být žadateli mimořádně povoleno vypracovat nabídku závazků po výše zmíněné lhůtě, avšak nejpozději do 10 kalendářních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost.

F.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (59) | Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto zastavit tento přezkum a ponechat v platnosti stávající antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna, |
| --- | --- |

(59)

Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto zastavit tento přezkum a ponechat v platnosti stávající antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření zaměřených na dovoz směsí močoviny a dusičnanu amonného ve vodném nebo amoniakálním roztoku pocházejících z Ruska, v současnosti kódu KN 3102 80 00, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96, se tímto zastavuje beze změny platných opatření.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. března 2008.

Za Radu

předseda

D. RUPEL

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 238, 22.9.2000, s. 15. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1675/2003 (Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 4).

2

(3)  Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 26.

3

(4)  Úř. věst. C 311, 19.12.2006, s. 51.

4

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/22

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 239/2008

ze dne 17. března 2008,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ

| (1) | Dne 20. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. Dne 19. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1071/2007 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(1)

Dne 20. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. Dne 19. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1071/2007 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR.

| (2) | Poznamenává se, že řízení bylo zahájeno na podnět, který podali tři výrobci ve Společenství představující přibližně 40 % celkové výroby koksu 80+ ve Společenství. Podotýká se, že v 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl uveden podhodnocený údaj „více než 30 %“; při dalším šetření však bylo zjištěno, že žadatelé ve skutečnosti představují přibližně 40 % celkové výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Poznamenává se, že řízení bylo zahájeno na podnět, který podali tři výrobci ve Společenství představující přibližně 40 % celkové výroby koksu 80+ ve Společenství. Podotýká se, že v 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl uveden podhodnocený údaj „více než 30 %“; při dalším šetření však bylo zjištěno, že žadatelé ve skutečnosti představují přibližně 40 % celkové výroby ve Společenství.

| (3) | Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“). Co se týká tendencí vývoje významných pro posouzení újmy, analyzovala Komise údaje vztahující se k období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(3)

Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“). Co se týká tendencí vývoje významných pro posouzení újmy, analyzovala Komise údaje vztahující se k období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DALŠÍ POSTUP

| (4) | Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, jež o to požádaly, bylo umožněno slyšení. |
| --- | --- |

(4)

Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, jež o to požádaly, bylo umožněno slyšení.

| (5) | Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména prohloubila šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství. V této souvislosti se po uložení prozatímních opatření uskutečnila jedna dodatečná inspekce u této společnosti:






  — | La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Francie – uživatel ve Společenství. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména prohloubila šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství. V této souvislosti se po uložení prozatímních opatření uskutečnila jedna dodatečná inspekce u této společnosti:

—

La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Francie – uživatel ve Společenství.

| (6) | Mimoto se za účelem získání informací uskutečnila návštěva Výboru sdružení evropských sléváren (dále jen „CAEF“) v Düsseldorfu v Německu. K objasnění některých údajných problémů při provádění se uskutečnila rovněž inspekce u celních orgánů v Antverpách v Belgii a v Duisburgu v Německu. |
| --- | --- |

(6)

Mimoto se za účelem získání informací uskutečnila návštěva Výboru sdružení evropských sléváren (dále jen „CAEF“) v Düsseldorfu v Německu. K objasnění některých údajných problémů při provádění se uskutečnila rovněž inspekce u celních orgánů v Antverpách v Belgii a v Duisburgu v Německu.

| (7) | Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímních cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(7)

Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímních cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (8) | Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění případně upravena. |
| --- | --- |

(8)

Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění případně upravena.

C.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (9) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se 13. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se 13. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (10) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl přijat konečný závěr, že dotčený výrobek a koks 80+ vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi, USA, a koks 80+ vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl přijat konečný závěr, že dotčený výrobek a koks 80+ vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi, USA, a koks 80+ vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

D.   DUMPING

| (11) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se úrovně spolupráce, výběru srovnatelné země a stanovení běžné hodnoty, potvrzují se 18. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se úrovně spolupráce, výběru srovnatelné země a stanovení běžné hodnoty, potvrzují se 18. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (12) | Co se týká srovnání cen, jediný spolupracující vývozce vznesl námitku proti tomu, že Komise při výpočtu dumpingu odmítla jeho tvrzení týkající se operací po třídění, a tvrdil, že při výpočtu újmy bylo obdobné tvrzení vzato v úvahu. Tvrzení bylo proto přijato a běžná hodnota byla dodatečně upravena. |
| --- | --- |

(12)

Co se týká srovnání cen, jediný spolupracující vývozce vznesl námitku proti tomu, že Komise při výpočtu dumpingu odmítla jeho tvrzení týkající se operací po třídění, a tvrdil, že při výpočtu újmy bylo obdobné tvrzení vzato v úvahu. Tvrzení bylo proto přijato a běžná hodnota byla dodatečně upravena.

| (13) | Byl revidován odhad hodnoty úpravy, která byla provedena v předběžné fázi s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech s cílem zohlednit hodnotu rozdílů v ukazatelích výhřevnosti a velikostním rozsahu mezi dotčeným výrobkem vyráběným ve srovnatelné zemi a čínským vyváženým výrobkem. |
| --- | --- |

(13)

Byl revidován odhad hodnoty úpravy, která byla provedena v předběžné fázi s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech s cílem zohlednit hodnotu rozdílů v ukazatelích výhřevnosti a velikostním rozsahu mezi dotčeným výrobkem vyráběným ve srovnatelné zemi a čínským vyváženým výrobkem.

| (14) | Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 29. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 29. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (15) | Konečné dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty ze závodu s váženou průměrnou vývozní cenou ze závodu podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Po provedení úprav uvedených ve 12. a 13. bodě odůvodnění revidované konečné celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením, činí 61,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Konečné dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty ze závodu s váženou průměrnou vývozní cenou ze závodu podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Po provedení úprav uvedených ve 12. a 13. bodě odůvodnění revidované konečné celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením, činí 61,8 %.

E.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (16) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vymezení výroby ve Společenství a výrobního odvětví Společenství, potvrzují se 34. a 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vymezení výroby ve Společenství a výrobního odvětví Společenství, potvrzují se 34. a 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Spotřeba Společenství

| (17) | Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokračovala Komise v šetření zejména s ohledem na jednu složku spotřeby Společenství, a to na objem dovozu v průběhu posuzovaného období. V tomto ohledu však nebyly získány žádné nové a doložené informace. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na to, že zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení, jež by zpochybnila metodu použitou ke stanovení spotřeby Společenství, se potvrzují 36. a 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokračovala Komise v šetření zejména s ohledem na jednu složku spotřeby Společenství, a to na objem dovozu v průběhu posuzovaného období. V tomto ohledu však nebyly získány žádné nové a doložené informace. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na to, že zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení, jež by zpochybnila metodu použitou ke stanovení spotřeby Společenství, se potvrzují 36. a 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Dovoz z dotčené země

a)   Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu; dovozní ceny

| (18) | Jak je uvedeno v 36. a 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokračovala Komise v šetření objemu dovozu a dovozních cen v průběhu posuzovaného období. Poznamenává se, že ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se objevila písařská chyba, jelikož ceny od roku 2004 do období šetření klesly o 43 %, nikoliv o 35 %, jak bylo ve zmíněném bodě odůvodnění uvedeno. |
| --- | --- |

(18)

Jak je uvedeno v 36. a 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokračovala Komise v šetření objemu dovozu a dovozních cen v průběhu posuzovaného období. Poznamenává se, že ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se objevila písařská chyba, jelikož ceny od roku 2004 do období šetření klesly o 43 %, nikoliv o 35 %, jak bylo ve zmíněném bodě odůvodnění uvedeno.

| (19) | Nebyly však získány žádné nové a doložené informace týkající se objemu dovozu a dovozních cen. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na to, že zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení, jež by zpochybnila metodu použitou ke stanovení objemu a cen dotyčného dovozu, potvrzují se 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Nebyly však získány žádné nové a doložené informace týkající se objemu dovozu a dovozních cen. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na to, že zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení, jež by zpochybnila metodu použitou ke stanovení objemu a cen dotyčného dovozu, potvrzují se 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

b)   Cenové podbízení

| (20) | Spolupracující vyvážející výrobce a jeden uživatel uvedli, že v zájmu provedení spravedlivého výpočtu cenového podbízení je nutno při porovnávání cen účtovaných výrobním odvětvím Společenství za obdobný výrobek a dovozních cen dotčeného výrobku provést úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech. Někteří výrobci ve Společenství na druhou stranu tvrdili, že ačkoliv může být v hypotetickém případě zvláštní jakost koksu 80+ od některých výrobců ve Společenství důvodem vyšší ceny, z údajů, které měla Komise k dispozici, vyplývá, že uživatelé neplatí vyšší cenu za tzv. vyšší jakost, a to zejména v prostředí stlačených cen v důsledku dravého dumpingu. Podle těchto výrobců ve výrobním odvětví Společenství jsou rozhodnutí uživatelského výrobního odvětví o koupi založena výhradně na ceně stanovené pro čínský výrobek. Úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech proto nejsou opodstatněné. Jelikož však z ověřených informací, které předložily zúčastněné strany, vyplývá, že mezi obdobným výrobkem a dotčeným výrobkem existují určité rozdíly ve vlhkosti, obsahu popela, těkavých látek a síry, u nichž by za běžných tržních podmínek bylo možno očekávat, že budou mít účinek na ceny, bylo tvrzení spolupracujícího čínského výrobce a uživatele přijato a byla provedena dodatečná úprava ke zohlednění těchto rozdílů. |
| --- | --- |

(20)

Spolupracující vyvážející výrobce a jeden uživatel uvedli, že v zájmu provedení spravedlivého výpočtu cenového podbízení je nutno při porovnávání cen účtovaných výrobním odvětvím Společenství za obdobný výrobek a dovozních cen dotčeného výrobku provést úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech. Někteří výrobci ve Společenství na druhou stranu tvrdili, že ačkoliv může být v hypotetickém případě zvláštní jakost koksu 80+ od některých výrobců ve Společenství důvodem vyšší ceny, z údajů, které měla Komise k dispozici, vyplývá, že uživatelé neplatí vyšší cenu za tzv. vyšší jakost, a to zejména v prostředí stlačených cen v důsledku dravého dumpingu. Podle těchto výrobců ve výrobním odvětví Společenství jsou rozhodnutí uživatelského výrobního odvětví o koupi založena výhradně na ceně stanovené pro čínský výrobek. Úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech proto nejsou opodstatněné. Jelikož však z ověřených informací, které předložily zúčastněné strany, vyplývá, že mezi obdobným výrobkem a dotčeným výrobkem existují určité rozdíly ve vlhkosti, obsahu popela, těkavých látek a síry, u nichž by za běžných tržních podmínek bylo možno očekávat, že budou mít účinek na ceny, bylo tvrzení spolupracujícího čínského výrobce a uživatele přijato a byla provedena dodatečná úprava ke zohlednění těchto rozdílů.

| (21) | Dále se k porovnání dotčeného výrobku a koksu 80+ vyráběného výrobním odvětvím Společenství na stejné úrovni obchodu, vedle podovozních nákladů vynaložených dovozci ve Společenství a uvedených v 43. bodě odůvodnění, provedla oprava výpočtu cenového podbízení také pro náklady na vykládku. Pro ujasnění se uvádí, že při výpočtu cenového podbízení byla již v předběžné fázi provedena úprava ziskového rozpětí u nezávislých dovozců, ačkoliv není v 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení výslovně uvedena. Tato úprava byla provedena na základě ověřené ziskovosti oznámené spolupracujícím nezávislým dovozcem v průběhu období šetření, a to v rozmezí 5–10 % (4). |
| --- | --- |

(21)

Dále se k porovnání dotčeného výrobku a koksu 80+ vyráběného výrobním odvětvím Společenství na stejné úrovni obchodu, vedle podovozních nákladů vynaložených dovozci ve Společenství a uvedených v 43. bodě odůvodnění, provedla oprava výpočtu cenového podbízení také pro náklady na vykládku. Pro ujasnění se uvádí, že při výpočtu cenového podbízení byla již v předběžné fázi provedena úprava ziskového rozpětí u nezávislých dovozců, ačkoliv není v 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení výslovně uvedena. Tato úprava byla provedena na základě ověřené ziskovosti oznámené spolupracujícím nezávislým dovozcem v průběhu období šetření, a to v rozmezí 5–10 % (4).

| (22) | Prozatímní rozpětí cenového podbízení pro ČLR bylo v souladu s tím pozměněno a byl vyvozen závěr, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z ČLR prodáván ve Společenství za ceny, které se podbízely oproti prodejním cenám výrobního odvětví Společenství, vyjádřeno v procentech prodejních cen, o 5,7 %. |
| --- | --- |

(22)

Prozatímní rozpětí cenového podbízení pro ČLR bylo v souladu s tím pozměněno a byl vyvozen závěr, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z ČLR prodáván ve Společenství za ceny, které se podbízely oproti prodejním cenám výrobního odvětví Společenství, vyjádřeno v procentech prodejních cen, o 5,7 %.

4.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (23) | Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení ohledně výroby, výrobní kapacity a míry využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, růstu, zásob, investic a velikosti dumpingového rozpětí, potvrzují se 46. až 50., 53. a 54. a 60. a 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení ohledně výroby, výrobní kapacity a míry využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, růstu, zásob, investic a velikosti dumpingového rozpětí, potvrzují se 46. až 50., 53. a 54. a 60. a 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

a)   Prodejní ceny ve Společenství

| (24) | Prodejní ceny ve Společenství uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly opraveny a jsou uvedeny v tabulce níže. Malé opravy neovlivňují závěry vyvozené s ohledem na prodejní ceny ve Společenství v 51. a 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES
  (EUR/t) | 154 | 191 | 243 | 198 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |

(24)

Prodejní ceny ve Společenství uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly opraveny a jsou uvedeny v tabulce níže. Malé opravy neovlivňují závěry vyvozené s ohledem na prodejní ceny ve Společenství v 51. a 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2003

2004

2005

Období šetření

Jednotková cena na trhu ES

(EUR/t)

154

191

243

198

Index (2003 = 100)

100

124

158

129

b)   Ziskovost, návratnost investic, peněžní toky a schopnost získat kapitál

| (25) | Výpočet údajů o ziskovosti uvedených v prozatímním nařízení byl revidován a byla opravena jedna chyba. Správné údaje uvedené v tabulce níže nemají vliv na závěry týkající se obecné tendence vývoje ziskovosti výrobního odvětví Společenství, i když podávají ještě neutěšenější obrázek o stavu výrobního odvětví Společenství: ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně poklesla z 16,2 % v roce 2005 na – 3,8 % v období šetření. Po této opravě byly rovněž upraveny údaje o návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech zůstatkové hodnoty investic. Údaje o hotovostních tocích jsou stejné jako v prozatímním nařízení, v tabulce jsou však uvedeny kvůli přehlednosti. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodejů ES nezávislým odběratelům (% čistých prodejů) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |
| Návratnost investic
  (zisk v % zůstatkové hodnoty investic) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Peněžní toky
  (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(25)

Výpočet údajů o ziskovosti uvedených v prozatímním nařízení byl revidován a byla opravena jedna chyba. Správné údaje uvedené v tabulce níže nemají vliv na závěry týkající se obecné tendence vývoje ziskovosti výrobního odvětví Společenství, i když podávají ještě neutěšenější obrázek o stavu výrobního odvětví Společenství: ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně poklesla z 16,2 % v roce 2005 na – 3,8 % v období šetření. Po této opravě byly rovněž upraveny údaje o návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech zůstatkové hodnoty investic. Údaje o hotovostních tocích jsou stejné jako v prozatímním nařízení, v tabulce jsou však uvedeny kvůli přehlednosti.

2003

2004

2005

Období šetření

Ziskovost prodejů ES nezávislým odběratelům (% čistých prodejů)

8,1 %

15,0 %

16,2 %

–3,8 %

Index (2003 = 100)

100

185

200

–47

Návratnost investic

(zisk v % zůstatkové hodnoty investic)

2,2 %

19,2 %

13,3 %

–13,3 %

Index (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Peněžní toky

(1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Index (2003 = 100)

100

77

196

26

| (26) | Jelikož v tomto konkrétním ohledu nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzují se závěry ohledně schopnosti výrobního odvětví Společenství získat kapitál uvedené v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož v tomto konkrétním ohledu nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzují se závěry ohledně schopnosti výrobního odvětví Společenství získat kapitál uvedené v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

c)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (27) | Údaje o produktivitě pracovních sil výrobního odvětví Společenství uvedené v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly rovněž opraveny a jsou uvedeny v tabulce níže. Tyto opravené údaje prokazují, že produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon (v tunách) na jednoho zaměstnance ročně, se od roku 2003 do období šetření mírně zvýšila. Pro přehlednost jsou v tabulce uvedeny podrobnější údaje o ročních nákladech na jednoho zaměstnance než v prozatímním nařízení. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Produktivita
  (t/zaměstnanec) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |
| Roční náklady na jednoho zaměstnance
  (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |

(27)

Údaje o produktivitě pracovních sil výrobního odvětví Společenství uvedené v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly rovněž opraveny a jsou uvedeny v tabulce níže. Tyto opravené údaje prokazují, že produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon (v tunách) na jednoho zaměstnance ročně, se od roku 2003 do období šetření mírně zvýšila. Pro přehlednost jsou v tabulce uvedeny podrobnější údaje o ročních nákladech na jednoho zaměstnance než v prozatímním nařízení.

2003

2004

2005

Období šetření

Počet zaměstnanců

680

754

734

767

Index (2003 = 100)

100

111

108

113

Produktivita

(t/zaměstnanec)

1 211

1 348

1 299

1 266

Index (2003 = 100)

100

111

107

105

Roční náklady na jednoho zaměstnance

(EUR)

28 096

27 784

29 453

30 502

Index (2003 = 100)

100

99

105

109

5.   Závěr o újmě

| (28) | Po zveřejnění prozatímního nařízení jeden uživatel s odkazem na 64. a 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení tvrdil, že Komise založila své prozatímní závěry o újmě – a následně rovněž o příčinných souvislostech – výhradně na údajně nepříznivém vývoji některých tržních ukazatelů za velmi krátké časové období místo na posouzení újmy v období tří až čtyř let, jak je běžnou praxí. Uživatel toto tvrzení založil na předpokladu, že až do konce roku 2005 výrobní odvětví Společenství neutrpělo žádnou újmu, jelikož platnost předchozích opatření zanikla koncem roku 2005. Jelikož období šetření skončilo v září 2006, znamenalo by to, že k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství došlo pouze v průběhu několika měsíců v roce 2006. |
| --- | --- |

(28)

Po zveřejnění prozatímního nařízení jeden uživatel s odkazem na 64. a 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení tvrdil, že Komise založila své prozatímní závěry o újmě – a následně rovněž o příčinných souvislostech – výhradně na údajně nepříznivém vývoji některých tržních ukazatelů za velmi krátké časové období místo na posouzení újmy v období tří až čtyř let, jak je běžnou praxí. Uživatel toto tvrzení založil na předpokladu, že až do konce roku 2005 výrobní odvětví Společenství neutrpělo žádnou újmu, jelikož platnost předchozích opatření zanikla koncem roku 2005. Jelikož období šetření skončilo v září 2006, znamenalo by to, že k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství došlo pouze v průběhu několika měsíců v roce 2006.

| (29) | V této souvislosti se nejprve podotýká, že 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se odkazuje na vývoj některých ukazatelů újmy v období od roku 2005 do období šetření, je nutno brát v úvahu ve spojení s předchozím 63. bodem odůvodnění, v němž jsou uvedeny připomínky k vývoji ukazatelů újmy do roku 2005. Z těchto bodů odůvodnění prozatímního nařízení týkajících se ukazatelů újmy je zřejmé, že Komise dodržela svou obvyklou praxi a zkoumala vývoj ukazatelů újmy v období téměř čtyř let, tj. od počátku roku 2003 do září 2006. Jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění, rok 2004 byl na trhu s koksem 80+ výjimečným rokem v důsledku malé nabídky na trhu kvůli nízkému dovozu z ČLR a uzavření některých výrobních závodů, jež dříve vyráběly koks 80+ ve Společenství. Výjimečná povaha situace na trhu v roce 2004, která se projevila i v ukazatelích následujícího roku, nebyla žádnou zúčastněnou stranou zpochybněna. Právě kvůli tomu, že se vrcholy z roku 2004 a 2005 považují za výjimečné, musela Komise v tomto případě věnovat zvláštní pozornost vývoji ukazatelů újmy v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření. Připomíná se, že u hlavních finančních ukazatelů, zejména ziskovosti, došlo k výraznému poklesu nejen v období od roku 2005 do období šetření, nýbrž rovněž při srovnání roku 2003 s obdobím šetření. |
| --- | --- |

(29)

V této souvislosti se nejprve podotýká, že 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se odkazuje na vývoj některých ukazatelů újmy v období od roku 2005 do období šetření, je nutno brát v úvahu ve spojení s předchozím 63. bodem odůvodnění, v němž jsou uvedeny připomínky k vývoji ukazatelů újmy do roku 2005. Z těchto bodů odůvodnění prozatímního nařízení týkajících se ukazatelů újmy je zřejmé, že Komise dodržela svou obvyklou praxi a zkoumala vývoj ukazatelů újmy v období téměř čtyř let, tj. od počátku roku 2003 do září 2006. Jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění, rok 2004 byl na trhu s koksem 80+ výjimečným rokem v důsledku malé nabídky na trhu kvůli nízkému dovozu z ČLR a uzavření některých výrobních závodů, jež dříve vyráběly koks 80+ ve Společenství. Výjimečná povaha situace na trhu v roce 2004, která se projevila i v ukazatelích následujícího roku, nebyla žádnou zúčastněnou stranou zpochybněna. Právě kvůli tomu, že se vrcholy z roku 2004 a 2005 považují za výjimečné, musela Komise v tomto případě věnovat zvláštní pozornost vývoji ukazatelů újmy v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření. Připomíná se, že u hlavních finančních ukazatelů, zejména ziskovosti, došlo k výraznému poklesu nejen v období od roku 2005 do období šetření, nýbrž rovněž při srovnání roku 2003 s obdobím šetření.

| (30) | Mimoto je nutno uvést, že by vyvozování jakýchkoliv závěrů o stavu výrobního odvětví Společenství na konci roku 2005 ze skutečnosti, že výrobci ve Společenství nepodali žádost o přezkum před pozbytím platnosti předchozích opatření, bylo čistě spekulativní. |
| --- | --- |

(30)

Mimoto je nutno uvést, že by vyvozování jakýchkoliv závěrů o stavu výrobního odvětví Společenství na konci roku 2005 ze skutečnosti, že výrobci ve Společenství nepodali žádost o přezkum před pozbytím platnosti předchozích opatření, bylo čistě spekulativní.

| (31) | Proto je nutno odmítnout tvrzení, že Komise analyzovala stav újmy pouze s ohledem na některé měsíce roku 2006. |
| --- | --- |

(31)

Proto je nutno odmítnout tvrzení, že Komise analyzovala stav újmy pouze s ohledem na některé měsíce roku 2006.

| (32) | Výše revidované činitele, tj. ziskovost, návratnost investic a produktivita výrobního odvětví Společenství, nezměnily tendence uvedené v prozatímním nařízení. Rovněž revidovaný rozsah cenového podbízení je nadále značně nad minimální úrovní. Na základě těchto skutečností se má za to, že závěry o podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství, které byly uvedeny v prozatímním nařízení, se nemění. Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, uvedené závěry se potvrzují s konečnou platností. |
| --- | --- |

(32)

Výše revidované činitele, tj. ziskovost, návratnost investic a produktivita výrobního odvětví Společenství, nezměnily tendence uvedené v prozatímním nařízení. Rovněž revidovaný rozsah cenového podbízení je nadále značně nad minimální úrovní. Na základě těchto skutečností se má za to, že závěry o podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství, které byly uvedeny v prozatímním nařízení, se nemění. Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, uvedené závěry se potvrzují s konečnou platností.

F.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Vliv dumpingového dovozu

| (33) | Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, vyvozuje se konečný závěr, že v průběhu období šetření byly průměrné ceny dovozu z ČLR nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství o 5,7 %. Revize cenového podbízení nemá žádný účinek na závěry o vlivu dumpingového dovozu uvedené v 67. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, vyvozuje se konečný závěr, že v průběhu období šetření byly průměrné ceny dovozu z ČLR nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství o 5,7 %. Revize cenového podbízení nemá žádný účinek na závěry o vlivu dumpingového dovozu uvedené v 67. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Kolísání směnných kurzů

| (34) | Jeden uživatel tvrdil, že vývoj na trhu po období šetření ukazuje, že situace, která panovala v období šetření, byla výjimečná a že se ceny po období šetření začaly opět zvyšovat. Tento uživatel uvedl, že dočasný pokles cen v průběhu období šetření byl zapříčiněn hlavně nepříznivým směnným kurzem USD vůči EUR a skutečností, že ceny koksu 80+ jsou na světových trzích obvykle vyjádřeny v USD a že je obtížné přizpůsobit ceny, které jsou zpravidla sjednávány ročně, nové měnové situaci. V této souvislosti se podotýká, že šetření prokázalo, že prodejní ceny výrobců ve výrobním odvětví Společenství nejsou v rámci EU obvykle vyjádřeny v USD, nýbrž v EUR či jiných evropských měnách. Růst cen po období šetření, na který tento uživatel poukázal a který by se časově shodoval s ještě slabším USD v porovnání s EUR, nepodporuje logiku tvrzení, že pokles cen koksu 80+ byl způsoben negativním vývojem směnného kurzu USD vůči EUR. |
| --- | --- |

(34)

Jeden uživatel tvrdil, že vývoj na trhu po období šetření ukazuje, že situace, která panovala v období šetření, byla výjimečná a že se ceny po období šetření začaly opět zvyšovat. Tento uživatel uvedl, že dočasný pokles cen v průběhu období šetření byl zapříčiněn hlavně nepříznivým směnným kurzem USD vůči EUR a skutečností, že ceny koksu 80+ jsou na světových trzích obvykle vyjádřeny v USD a že je obtížné přizpůsobit ceny, které jsou zpravidla sjednávány ročně, nové měnové situaci. V této souvislosti se podotýká, že šetření prokázalo, že prodejní ceny výrobců ve výrobním odvětví Společenství nejsou v rámci EU obvykle vyjádřeny v USD, nýbrž v EUR či jiných evropských měnách. Růst cen po období šetření, na který tento uživatel poukázal a který by se časově shodoval s ještě slabším USD v porovnání s EUR, nepodporuje logiku tvrzení, že pokles cen koksu 80+ byl způsoben negativním vývojem směnného kurzu USD vůči EUR.

3.   Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo

| (35) | Jeden uživatel uvedl, že údajnou újmu, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena klesajícími cenami, lze přičíst hlavně agresivní cenové politice uplatňované některými evropskými výrobci, kteří prodávají za ceny nižší, než jsou čínské dovozní ceny. Při šetření však nebyly zjištěny žádné důkazy o údajné obecné „agresivní cenové politice“ mezi některými evropskými výrobci. Bylo zjištěno, že k soutěži mezi evropskými výrobci dochází hlavně na regionálních trzích, a nikoliv na úrovni celého Společenství, jelikož vzhledem ke značným nákladům na dopravu výrobci obvykle prodávají výrobek v zeměpisné blízkosti. Nižší ceny, které možná někteří výrobci účtovali, proto nepřivodily újmu ostatním evropským výrobcům. Mimoto skutečnost, že mezi některými evropskými výrobci existuje hospodářská soutěž, neznamená, že čínské dumpingové dovozní ceny tyto výrobce nedonutily předkládat lepší nabídky než ostatní výrobci v ještě větší míře, než by tomu bylo v situaci spravedlivé hospodářské soutěže ze strany čínských výrobců, a tudíž prodávat za neudržitelné ceny. |
| --- | --- |

(35)

Jeden uživatel uvedl, že údajnou újmu, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena klesajícími cenami, lze přičíst hlavně agresivní cenové politice uplatňované některými evropskými výrobci, kteří prodávají za ceny nižší, než jsou čínské dovozní ceny. Při šetření však nebyly zjištěny žádné důkazy o údajné obecné „agresivní cenové politice“ mezi některými evropskými výrobci. Bylo zjištěno, že k soutěži mezi evropskými výrobci dochází hlavně na regionálních trzích, a nikoliv na úrovni celého Společenství, jelikož vzhledem ke značným nákladům na dopravu výrobci obvykle prodávají výrobek v zeměpisné blízkosti. Nižší ceny, které možná někteří výrobci účtovali, proto nepřivodily újmu ostatním evropským výrobcům. Mimoto skutečnost, že mezi některými evropskými výrobci existuje hospodářská soutěž, neznamená, že čínské dumpingové dovozní ceny tyto výrobce nedonutily předkládat lepší nabídky než ostatní výrobci v ještě větší míře, než by tomu bylo v situaci spravedlivé hospodářské soutěže ze strany čínských výrobců, a tudíž prodávat za neudržitelné ceny.

| (36) | Tento uživatel rovněž tvrdil, že největší podíl zvýšení spotřeby od roku 2003 do období šetření získali výrobci ve Společenství, nikoliv čínský dovoz. Ačkoliv to v absolutním vyjádření může být pravda, relativní hodnoty tomu nenasvědčují: šetření prokázalo, že na čínský dovoz, který měl v roce 2003 podíl na trhu ve výši 24 %, připadla v období od roku 2003 do období šetření téměř polovina nárůstu spotřeby. |
| --- | --- |

(36)

Tento uživatel rovněž tvrdil, že největší podíl zvýšení spotřeby od roku 2003 do období šetření získali výrobci ve Společenství, nikoliv čínský dovoz. Ačkoliv to v absolutním vyjádření může být pravda, relativní hodnoty tomu nenasvědčují: šetření prokázalo, že na čínský dovoz, který měl v roce 2003 podíl na trhu ve výši 24 %, připadla v období od roku 2003 do období šetření téměř polovina nárůstu spotřeby.

| (37) | Týž uživatel rovněž uvedl, že v prostředí rostoucí hospodářské soutěže nebylo výrobní odvětví Společenství s to zvýšit svůj podíl na trhu, jelikož nezvýšilo svou výrobní kapacitu. Proto musel nárůst spotřeby Společenství pokrýt čínský dovoz. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nezvyšovalo svou kapacitu stejným tempem, jakým rostla spotřeba, lze však považovat spíše za důsledek nejistého investičního prostředí vytvořeného cenovým tlakem dumpingového čínského dovozu než za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(37)

Týž uživatel rovněž uvedl, že v prostředí rostoucí hospodářské soutěže nebylo výrobní odvětví Společenství s to zvýšit svůj podíl na trhu, jelikož nezvýšilo svou výrobní kapacitu. Proto musel nárůst spotřeby Společenství pokrýt čínský dovoz. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nezvyšovalo svou kapacitu stejným tempem, jakým rostla spotřeba, lze však považovat spíše za důsledek nejistého investičního prostředí vytvořeného cenovým tlakem dumpingového čínského dovozu než za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (38) | Poznamenává se, že výrobní odvětví Společenství mělo v období šetření volnou kapacitu ve výši přibližně 120 000 tun, jejíž využití nebylo hospodářsky únosné kvůli cenovému tlaku dumpingového čínského dovozu. Jeden výrobce ve Společenství dále v období od roku 2005 do období šetření významně omezil svou výrobu a po období šetření výrobu koksu 80+ zastavil. Ze zvláštní povahy tohoto výrobního odvětví vyplývá, ze dočasné zastavení výrobního procesu vede ke zničení výrobního zařízení (pecí) a jeho obnovení by vyžadovalo velké dodatečné investice. V tržní situaci charakterizované významným snížením cen nemělo z hospodářského hlediska smysl investovat do obnovení uzavřených pecí nebo vybudování pecí nových. |
| --- | --- |

(38)

Poznamenává se, že výrobní odvětví Společenství mělo v období šetření volnou kapacitu ve výši přibližně 120 000 tun, jejíž využití nebylo hospodářsky únosné kvůli cenovému tlaku dumpingového čínského dovozu. Jeden výrobce ve Společenství dále v období od roku 2005 do období šetření významně omezil svou výrobu a po období šetření výrobu koksu 80+ zastavil. Ze zvláštní povahy tohoto výrobního odvětví vyplývá, ze dočasné zastavení výrobního procesu vede ke zničení výrobního zařízení (pecí) a jeho obnovení by vyžadovalo velké dodatečné investice. V tržní situaci charakterizované významným snížením cen nemělo z hospodářského hlediska smysl investovat do obnovení uzavřených pecí nebo vybudování pecí nových.

| (39) | Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že hlavní příčinou údajné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství byly vyšší mzdové náklady. Šetření však prokázalo, že celkové zvýšení počtu zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství připadá pouze na jednoho výrobce, který současně zvýšil svou produktivitu. Ostatní výrobci ve Společenství zachovali úroveň zaměstnanosti poměrně stálou, i když se potýkali s klesající výrobou. To lze vysvětlit povahou výrobního procesu v tomto odvětví, v němž je počet zaměstnanců, kterých je zapotřebí k zachování výrobního zařízení v provozu, prakticky neměnný bez ohledu na to, zda podnik funguje s poloviční či nižší kapacitou, což spolu se snížením výroby vede k poklesu produktivity. |
| --- | --- |

(39)

Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že hlavní příčinou údajné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství byly vyšší mzdové náklady. Šetření však prokázalo, že celkové zvýšení počtu zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství připadá pouze na jednoho výrobce, který současně zvýšil svou produktivitu. Ostatní výrobci ve Společenství zachovali úroveň zaměstnanosti poměrně stálou, i když se potýkali s klesající výrobou. To lze vysvětlit povahou výrobního procesu v tomto odvětví, v němž je počet zaměstnanců, kterých je zapotřebí k zachování výrobního zařízení v provozu, prakticky neměnný bez ohledu na to, zda podnik funguje s poloviční či nižší kapacitou, což spolu se snížením výroby vede k poklesu produktivity.

| (40) | V každém případě, i kdyby některým výrobcům ve výrobním odvětví Společenství vznikly zbytečně vysoké mzdové náklady při snižující se výrobě, nemůže to být vážnou příčinou újmy vzhledem k minimálnímu účinku změn mzdových nákladů na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. Pro ilustraci, zvýšení mzdových nákladů (1,8 milionu EUR) vysvětluje méně než 1 procentní bod poklesu celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství, která spadla z 16,2 % v roce 2005 na – 3,8 % v období šetření (snížení zisku o přibližně 39 milionů EUR). |
| --- | --- |

(40)

V každém případě, i kdyby některým výrobcům ve výrobním odvětví Společenství vznikly zbytečně vysoké mzdové náklady při snižující se výrobě, nemůže to být vážnou příčinou újmy vzhledem k minimálnímu účinku změn mzdových nákladů na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. Pro ilustraci, zvýšení mzdových nákladů (1,8 milionu EUR) vysvětluje méně než 1 procentní bod poklesu celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství, která spadla z 16,2 % v roce 2005 na – 3,8 % v období šetření (snížení zisku o přibližně 39 milionů EUR).

4.   Ceny surovin; přirozené znevýhodnění, pokud jde o přístup k surovinám

| (41) | Co se týká cen surovin, blíže popsaných v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poznamenává se, že revidované výpočty ukazují, že v průběhu posuzovaného období představovala základní surovina používaná při výrobě koksu 80+, koksovatelné uhlí, přibližně 60 % nákladů výrobního odvětví Společenství na výrobu koksu 80+. |
| --- | --- |

(41)

Co se týká cen surovin, blíže popsaných v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poznamenává se, že revidované výpočty ukazují, že v průběhu posuzovaného období představovala základní surovina používaná při výrobě koksu 80+, koksovatelné uhlí, přibližně 60 % nákladů výrobního odvětví Společenství na výrobu koksu 80+.

| (42) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vyšší náklady na hlavní surovinu, koksovatelné uhlí, zasáhly výrobní odvětví Společenství poměrně silněji než čínské výrobní odvětví, které má snadný přístup k surovině, což znamená, že výrobní odvětví Společenství není konkurenceschopné ani tehdy, když k dumpingovému dovozu nedochází. V tomto ohledu se za prvé poznamenává, že vzhledem k velmi omezené spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců nelze vyvodit žádné obecné závěry o snadnosti přístupu čínských vyvážejících výrobců k surovinám. Je nutno rovněž zmínit, že jeden výrobce ve Společenství, na něhož připadá významná část celkové výroby ve Společenství, používá koksovatelné uhlí z místních zdrojů. Jak již bylo uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, až do období šetření bylo výrobní odvětví Společenství schopno přenést zvýšení cen surovin na prodejní ceny. Mimoto se podotýká, že podle dostupných informací o trhu se rovněž Čína uchyluje částečně k dováženým surovinám a v současnosti dováží značné množství koksovatelného uhlí z Austrálie. |
| --- | --- |

(42)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vyšší náklady na hlavní surovinu, koksovatelné uhlí, zasáhly výrobní odvětví Společenství poměrně silněji než čínské výrobní odvětví, které má snadný přístup k surovině, což znamená, že výrobní odvětví Společenství není konkurenceschopné ani tehdy, když k dumpingovému dovozu nedochází. V tomto ohledu se za prvé poznamenává, že vzhledem k velmi omezené spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců nelze vyvodit žádné obecné závěry o snadnosti přístupu čínských vyvážejících výrobců k surovinám. Je nutno rovněž zmínit, že jeden výrobce ve Společenství, na něhož připadá významná část celkové výroby ve Společenství, používá koksovatelné uhlí z místních zdrojů. Jak již bylo uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, až do období šetření bylo výrobní odvětví Společenství schopno přenést zvýšení cen surovin na prodejní ceny. Mimoto se podotýká, že podle dostupných informací o trhu se rovněž Čína uchyluje částečně k dováženým surovinám a v současnosti dováží značné množství koksovatelného uhlí z Austrálie.

| (43) | Jiná zúčastněná strana naznačila, že analýza příčinných souvislostí není správná, jelikož má pochybnosti o tom, jak mohlo výrobní odvětví Společenství, které bylo v roce 2003 ziskové, utrpět v období šetření ztráty a nadále nebýt schopno pokrýt vysoké náklady na suroviny, i když byl nárůst prodejních cen výrobního odvětví Společenství v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření mnohem významnější než dopad nárůstu cen surovin. |
| --- | --- |

(43)

Jiná zúčastněná strana naznačila, že analýza příčinných souvislostí není správná, jelikož má pochybnosti o tom, jak mohlo výrobní odvětví Společenství, které bylo v roce 2003 ziskové, utrpět v období šetření ztráty a nadále nebýt schopno pokrýt vysoké náklady na suroviny, i když byl nárůst prodejních cen výrobního odvětví Společenství v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření mnohem významnější než dopad nárůstu cen surovin.

| (44) | V této souvislosti se poznamenává, že i když je pravdou, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly v období šetření vyšší než v roce 2003 (viz 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení), ceny suroviny, které jsou hlavní složkou výrobních nákladů, byly proporčně ještě vyšší (viz 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 41. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto odmítá. |
| --- | --- |

(44)

V této souvislosti se poznamenává, že i když je pravdou, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly v období šetření vyšší než v roce 2003 (viz 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení), ceny suroviny, které jsou hlavní složkou výrobních nákladů, byly proporčně ještě vyšší (viz 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 41. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto odmítá.

5.   Závěry o příčinných souvislostech

| (45) | Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzují se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou revizí provedených v 67. a 75. bodě odůvodnění, jak bylo uvedeno výše. |
| --- | --- |

(45)

Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzují se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou revizí provedených v 67. a 75. bodě odůvodnění, jak bylo uvedeno výše.

| (46) | Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje prozatímní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a čínským dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(46)

Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje prozatímní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a čínským dumpingovým dovozem.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Vývoj po období šetření

| (47) | Od některých výrobců ve výrobním odvětví Společenství, jakož i spolupracujícího vyvážejícího výrobce a uživatelů došly připomínky týkající se nutnosti zohlednit určité důležité vývojové tendence, které nastaly po období šetření. Tyto připomínky se týkají zejména významného zvýšení tržní ceny koksu 80+, a to ceny čínského dovozu i prodejních cen výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(47)

Od některých výrobců ve výrobním odvětví Společenství, jakož i spolupracujícího vyvážejícího výrobce a uživatelů došly připomínky týkající se nutnosti zohlednit určité důležité vývojové tendence, které nastaly po období šetření. Tyto připomínky se týkají zejména významného zvýšení tržní ceny koksu 80+, a to ceny čínského dovozu i prodejních cen výrobního odvětví Společenství.

| (48) | Zmíněné zúčastněné strany toto zvýšení dovozních cen přičítají zejména některým opatřením, která nedávno zavedla čínská vláda ve snaze zabránit vývozu energeticky náročných materiálů, včetně koksu, například zvýšené vývozní dani a restriktivnímu vydávání vývozních licencí. Jeden uživatel uvedl, že tato opatření budou pravděpodobně dlouhodobá vzhledem k strukturálním změnám čínské politiky, kdy jsou polosurové energetické výrobky jako koks 80+ ponechávány pro domácí trh za účelem vytvoření přidané hodnoty v místě. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství na druhou stranu tvrdili, že současná vysoká úroveň cen je dočasná a může být kdykoli změněna podle volného uvážení vlády ČLR. Týž uživatel rovněž tvrdil, že ziskovost výrobců ve Společenství je v současnosti vysoká vzhledem k významně vyšším prodejním cenám po období šetření. Podle tohoto uživatele budou mít prodejní ceny výrobního odvětví Společenství dlouhodobě rostoucí tendenci vzhledem k významnému zvýšení spotřeby v odvětví výroby minerální vlny, neexistenci jakéhokoliv zvýšení výrobní kapacity v Unii, a zejména výrazným změnám čínské politiky, jež významně omezily vývoz z ČLR. |
| --- | --- |

(48)

Zmíněné zúčastněné strany toto zvýšení dovozních cen přičítají zejména některým opatřením, která nedávno zavedla čínská vláda ve snaze zabránit vývozu energeticky náročných materiálů, včetně koksu, například zvýšené vývozní dani a restriktivnímu vydávání vývozních licencí. Jeden uživatel uvedl, že tato opatření budou pravděpodobně dlouhodobá vzhledem k strukturálním změnám čínské politiky, kdy jsou polosurové energetické výrobky jako koks 80+ ponechávány pro domácí trh za účelem vytvoření přidané hodnoty v místě. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství na druhou stranu tvrdili, že současná vysoká úroveň cen je dočasná a může být kdykoli změněna podle volného uvážení vlády ČLR. Týž uživatel rovněž tvrdil, že ziskovost výrobců ve Společenství je v současnosti vysoká vzhledem k významně vyšším prodejním cenám po období šetření. Podle tohoto uživatele budou mít prodejní ceny výrobního odvětví Společenství dlouhodobě rostoucí tendenci vzhledem k významnému zvýšení spotřeby v odvětví výroby minerální vlny, neexistenci jakéhokoliv zvýšení výrobní kapacity v Unii, a zejména výrazným změnám čínské politiky, jež významně omezily vývoz z ČLR.

| (49) | Co se týká tvrzení tohoto uživatele, že údajná dlouhodobost i) omezeného čínského vývozu a ii) údajně vysoké úrovně ziskovosti výrobního odvětví Společenství popírá opodstatněnost uložení antidumpingových opatření, poznamenává se za prvé, že ačkoliv je pravdou, že čínská vláda zavedla opatření, která odrazují od vývozu energeticky náročných materiálů, nejsou k dispozici žádné informace pro vyvození závěrů ohledně trvalosti těchto opatření. Naopak, zkušenosti získané v minulosti, zejména v roce 2004 a 2005, ukazují, že politika ovlivňující vývoz se může velmi rychle změnit. Za druhé, podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se obvykle k informacím o dumpingu a újmě, které se týkají pozdějšího období, nepřihlíží. |
| --- | --- |

(49)

Co se týká tvrzení tohoto uživatele, že údajná dlouhodobost i) omezeného čínského vývozu a ii) údajně vysoké úrovně ziskovosti výrobního odvětví Společenství popírá opodstatněnost uložení antidumpingových opatření, poznamenává se za prvé, že ačkoliv je pravdou, že čínská vláda zavedla opatření, která odrazují od vývozu energeticky náročných materiálů, nejsou k dispozici žádné informace pro vyvození závěrů ohledně trvalosti těchto opatření. Naopak, zkušenosti získané v minulosti, zejména v roce 2004 a 2005, ukazují, že politika ovlivňující vývoz se může velmi rychle změnit. Za druhé, podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se obvykle k informacím o dumpingu a újmě, které se týkají pozdějšího období, nepřihlíží.

| (50) | Zaznamenaný významný růst cen čínského dovozu koksu 80+ však byl potvrzen v 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byl vzat v úvahu při volbě minimální dovozní ceny jakožto formy opatření. Pokračující vývojová tendence vysokých dovozních cen převyšujících úrovně působící újmu rovněž po přijetí prozatímního nařízení potvrzují zveřejněné zprávy o trhu, jakož i informace o dovozu koksu 80+ z ČLR po uložení prozatímních opatření, které má Komise k dispozici. Tato okolnost je opět zohledněna při výběru navrhovaného konečného opatření, minimální dovozní ceny, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(50)

Zaznamenaný významný růst cen čínského dovozu koksu 80+ však byl potvrzen v 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byl vzat v úvahu při volbě minimální dovozní ceny jakožto formy opatření. Pokračující vývojová tendence vysokých dovozních cen převyšujících úrovně působící újmu rovněž po přijetí prozatímního nařízení potvrzují zveřejněné zprávy o trhu, jakož i informace o dovozu koksu 80+ z ČLR po uložení prozatímních opatření, které má Komise k dispozici. Tato okolnost je opět zohledněna při výběru navrhovaného konečného opatření, minimální dovozní ceny, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění.

| (51) | Někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství uvedli, že vysoké úrovně dovozních cen zaznamenané po období šetření lze přičíst rovněž sazbám za námořní dopravu volně loženého nákladu, které po období šetření značně vzrostly a vyhnaly do výše cenu CIF dotčeného výrobku. Uvedli, že vzhledem k tomu, že je minimální dovozní cena stanovena na základě CIF, neřeší otázku dovozu za dumpingové ceny, jelikož dovozní ceny splňují minimální dovozní cenu, pokud zahrnují námořní přepravné. V toto souvislosti se za prvé uvádí, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se informace o dumpingu z pozdějšího období obvykle neberou v úvahu. Mimoto zmínění výrobci ve výrobním odvětví Společenství ani blíže nerozvedli, jak by podle jejich názoru mělo být v této souvislosti údajné zvýšení námořního přepravného zohledněno. |
| --- | --- |

(51)

Někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství uvedli, že vysoké úrovně dovozních cen zaznamenané po období šetření lze přičíst rovněž sazbám za námořní dopravu volně loženého nákladu, které po období šetření značně vzrostly a vyhnaly do výše cenu CIF dotčeného výrobku. Uvedli, že vzhledem k tomu, že je minimální dovozní cena stanovena na základě CIF, neřeší otázku dovozu za dumpingové ceny, jelikož dovozní ceny splňují minimální dovozní cenu, pokud zahrnují námořní přepravné. V toto souvislosti se za prvé uvádí, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se informace o dumpingu z pozdějšího období obvykle neberou v úvahu. Mimoto zmínění výrobci ve výrobním odvětví Společenství ani blíže nerozvedli, jak by podle jejich názoru mělo být v této souvislosti údajné zvýšení námořního přepravného zohledněno.

| (52) | Zmínění výrobci ve výrobním odvětví Společenství rovněž tvrdili, že minimální dovozní cena založená na nákladech na suroviny v průběhu období šetření neodstraňuje přiměřeně újmu způsobenou dumpingovým dovozem, jelikož významný nárůst námořního přepravného po období šetření měl vliv na náklady na hlavní surovinu, koksovatelné uhlí, kterou v zámoří pořizuje zejména výrobní odvětví Společenství. V tomto ohledu se znovu opakuje, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se k informacím z pozdějšího období obvykle nepřihlíží. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství účinek údajného zvýšení námořního přepravného na náklady výrobního odvětví Společenství na výrobu koksu 80+ nevyčíslili, až na to, že předložili některé zveřejněné tržní zprávy o námořním přepravném. Ty však neumožňují provést dostatečně podrobné výpočty dopadu na výrobní odvětví Společenství jako celek, s přihlédnutím zejména k tomu, že výrobci ve výrobním odvětví Společenství pořizují suroviny z několika různých zdrojů a že jeden z významných výrobců ve Společenství by nebyl zvýšením námořního přepravného zasažen, jelikož používá surovinu, kterou pořizuje z místních zdrojů. Proto je nutno tvrzení výrobců ve výrobním odvětví Společenství odmítnout. |
| --- | --- |

(52)

Zmínění výrobci ve výrobním odvětví Společenství rovněž tvrdili, že minimální dovozní cena založená na nákladech na suroviny v průběhu období šetření neodstraňuje přiměřeně újmu způsobenou dumpingovým dovozem, jelikož významný nárůst námořního přepravného po období šetření měl vliv na náklady na hlavní surovinu, koksovatelné uhlí, kterou v zámoří pořizuje zejména výrobní odvětví Společenství. V tomto ohledu se znovu opakuje, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se k informacím z pozdějšího období obvykle nepřihlíží. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství účinek údajného zvýšení námořního přepravného na náklady výrobního odvětví Společenství na výrobu koksu 80+ nevyčíslili, až na to, že předložili některé zveřejněné tržní zprávy o námořním přepravném. Ty však neumožňují provést dostatečně podrobné výpočty dopadu na výrobní odvětví Společenství jako celek, s přihlédnutím zejména k tomu, že výrobci ve výrobním odvětví Společenství pořizují suroviny z několika různých zdrojů a že jeden z významných výrobců ve Společenství by nebyl zvýšením námořního přepravného zasažen, jelikož používá surovinu, kterou pořizuje z místních zdrojů. Proto je nutno tvrzení výrobců ve výrobním odvětví Společenství odmítnout.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (53) | Kromě připomínek souvisejících s vývojem po období šetření, jimiž se zabývaly 47. až 50. bod odůvodnění, jeden uživatel rovněž uvedl, že analýza zájmu výrobního odvětví Společenství za účelem uložení opatření spočívá výhradně na zjištěních, jež se týkají období šetření, aniž by se přihlédlo k celému období šetření újmy. V tomto ohledu se uvádí, že analýza možných důsledků uložení či neuložení antidumpingových opatření pro výrobní odvětví Společenství je odvozena z analýzy újmy, kterou Komise provedla (jak je uvedeno ve 28. a 29. bodě odůvodnění) s ohledem na vývoj ukazatelů újmy v celém posuzovaném období. Toto tvrzení se proto odmítá. |
| --- | --- |

(53)

Kromě připomínek souvisejících s vývojem po období šetření, jimiž se zabývaly 47. až 50. bod odůvodnění, jeden uživatel rovněž uvedl, že analýza zájmu výrobního odvětví Společenství za účelem uložení opatření spočívá výhradně na zjištěních, jež se týkají období šetření, aniž by se přihlédlo k celému období šetření újmy. V tomto ohledu se uvádí, že analýza možných důsledků uložení či neuložení antidumpingových opatření pro výrobní odvětví Společenství je odvozena z analýzy újmy, kterou Komise provedla (jak je uvedeno ve 28. a 29. bodě odůvodnění) s ohledem na vývoj ukazatelů újmy v celém posuzovaném období. Toto tvrzení se proto odmítá.

| (54) | Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se závěr o zájmu výrobního odvětví Společenství vyvozený v 82. až 84. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se závěr o zájmu výrobního odvětví Společenství vyvozený v 82. až 84. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Zájem nezávislých dovozců/obchodníků ve Společenství

| (55) | Jelikož dovozci/obchodníci nepředložili žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 85. až 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Jelikož dovozci/obchodníci nepředložili žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 85. až 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Zájem uživatelů

a)   Výrobci minerální vlny

| (56) | Jelikož v tomto konkrétním ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Rovněž se proto potvrzuje, že by clo ve výši prodeje pod cenou mělo velmi omezený účinek na výrobní náklady spolupracujícího výrobce minerální vlny s hypotetickým maximálním zvýšením přibližně o 1 %, jak se uvádí v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Jelikož v tomto konkrétním ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Rovněž se proto potvrzuje, že by clo ve výši prodeje pod cenou mělo velmi omezený účinek na výrobní náklady spolupracujícího výrobce minerální vlny s hypotetickým maximálním zvýšením přibližně o 1 %, jak se uvádí v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

b)   Slévárny

| (57) | Po předběžné fázi Komise prohloubila šetření ohledně možného dopadu opatření na uživatele, zejména slévárny. Za tímto účelem si od CAEF a vnitrostátních svazů sléváren vyžádala doplňkové informace. Obdržené informace potvrzují prozatímní zjištění založené na odpovědích uživatelů poskytnutých v dotazníku a uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že podíl koksu 80+ na celkových výrobních nákladech sléváren je poměrně nízký. Ačkoliv podíl koksu 80+ na výrobních nákladech uživatelů závisí na daném výrobku, bylo zjištěno, že obvykle činí 2 % až 5 %. |
| --- | --- |

(57)

Po předběžné fázi Komise prohloubila šetření ohledně možného dopadu opatření na uživatele, zejména slévárny. Za tímto účelem si od CAEF a vnitrostátních svazů sléváren vyžádala doplňkové informace. Obdržené informace potvrzují prozatímní zjištění založené na odpovědích uživatelů poskytnutých v dotazníku a uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že podíl koksu 80+ na celkových výrobních nákladech sléváren je poměrně nízký. Ačkoliv podíl koksu 80+ na výrobních nákladech uživatelů závisí na daném výrobku, bylo zjištěno, že obvykle činí 2 % až 5 %.

| (58) | Co se týká ziskovosti sléváren uvedené v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že ta je v rozmezí od 2 % do 6 %. To je v souladu s informacemi, které poskytl CAEF na základě studie ziskovosti 93 sléváren v roce 2006, podle níž činila průměrná ziskovost slévárenského průmyslu 4,4 % (průměrné rozpětí sahá od 2,8 % u sléváren vyrábějících pro automobilové odvětví a 6,4 % u sléváren vyrábějících pro strojírenské odvětví). |
| --- | --- |

(58)

Co se týká ziskovosti sléváren uvedené v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že ta je v rozmezí od 2 % do 6 %. To je v souladu s informacemi, které poskytl CAEF na základě studie ziskovosti 93 sléváren v roce 2006, podle níž činila průměrná ziskovost slévárenského průmyslu 4,4 % (průměrné rozpětí sahá od 2,8 % u sléváren vyrábějících pro automobilové odvětví a 6,4 % u sléváren vyrábějících pro strojírenské odvětví).

| (59) | Výše uvedené doplňkové informace rovněž potvrdily prozatímní zjištění, že by clo ve výši prodeje pod cenou mělo na výrobní náklady sléváren velmi omezený účinek s hypotetickým maximálním zvýšením přibližně o 1 %. Poznamenává se, že u velké části sléváren zahrnutých v analýze uvedené v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je tento podíl dokonce značně nižší než 1 %. |
| --- | --- |

(59)

Výše uvedené doplňkové informace rovněž potvrdily prozatímní zjištění, že by clo ve výši prodeje pod cenou mělo na výrobní náklady sléváren velmi omezený účinek s hypotetickým maximálním zvýšením přibližně o 1 %. Poznamenává se, že u velké části sléváren zahrnutých v analýze uvedené v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je tento podíl dokonce značně nižší než 1 %.

| (60) | Některé zúčastněné strany však tvrdily, že vzhledem ke svému nízkému průměrnému ziskovému rozpětí nemohou evropské slévárny unést značné zvýšení cen koksu 80+, jež budou moci stěží přenést na své odběratele. V tomto ohledu se podotýká, že nelze vyloučit, že některé slévárny nemusí být s to unést stávající výši cen koksu 80+. Nezdá se však, že by cenový nárůst po období šetření bylo možno přičíst antidumpingovým opatřením, jelikož minimální dovozní cena uložená prozatímním nařízením je značně nižší než stávající úroveň tržních cen a jelikož cenový růst začal již před uložením prozatímních opatření. |
| --- | --- |

(60)

Některé zúčastněné strany však tvrdily, že vzhledem ke svému nízkému průměrnému ziskovému rozpětí nemohou evropské slévárny unést značné zvýšení cen koksu 80+, jež budou moci stěží přenést na své odběratele. V tomto ohledu se podotýká, že nelze vyloučit, že některé slévárny nemusí být s to unést stávající výši cen koksu 80+. Nezdá se však, že by cenový nárůst po období šetření bylo možno přičíst antidumpingovým opatřením, jelikož minimální dovozní cena uložená prozatímním nařízením je značně nižší než stávající úroveň tržních cen a jelikož cenový růst začal již před uložením prozatímních opatření.

c)   Bezpečnost dodávek

| (61) | Někteří uživatelé rovněž zopakovali svá dřívější tvrzení týkající se bezpečnosti dodávek koksu 80+ a tvrdili, že by opatření výrazně postihla uživatelské výrobní odvětví v ES, pro něž je koks 80+ surovinou strategického významu. Zároveň však tvrdili, že uložení antidumpingových opatření postihne čínský vývoz pouze okrajově, pokud vůbec. Forma a úroveň antidumpingových opatření přijatých v tomto případě má fungovat jako bezpečnostní síť pro výrobní odvětví Společenství, aniž by uměle narušila trh na úkor uživatelského výrobního odvětví. Šetření prokázalo, že jakékoliv nebezpečí nedostatečných dodávek, pokud vůbec existuje, může plynout z případné vyšší domácí poptávky v Číně a stávající čínské politiky odrazující od vývozu energeticky náročných výrobků, nikoli však z antidumpingového opatření. |
| --- | --- |

(61)

Někteří uživatelé rovněž zopakovali svá dřívější tvrzení týkající se bezpečnosti dodávek koksu 80+ a tvrdili, že by opatření výrazně postihla uživatelské výrobní odvětví v ES, pro něž je koks 80+ surovinou strategického významu. Zároveň však tvrdili, že uložení antidumpingových opatření postihne čínský vývoz pouze okrajově, pokud vůbec. Forma a úroveň antidumpingových opatření přijatých v tomto případě má fungovat jako bezpečnostní síť pro výrobní odvětví Společenství, aniž by uměle narušila trh na úkor uživatelského výrobního odvětví. Šetření prokázalo, že jakékoliv nebezpečí nedostatečných dodávek, pokud vůbec existuje, může plynout z případné vyšší domácí poptávky v Číně a stávající čínské politiky odrazující od vývozu energeticky náročných výrobků, nikoli však z antidumpingového opatření.

5.   Závěr ohledně zájmu Společenství

| (62) | Výše uvedená analýza týkající se zájmu uživatelů ve Společenství nemění prozatímní závěry v tomto ohledu. I kdyby uživatel/dovozce musel v určitých případech plně nést zátěž, případný nepříznivý finanční účinek by byl v každém případě zanedbatelný. Na základě těchto skutečností se má za to, že se závěry týkající se zájmu Společenství uvedené v prozatímním nařízení nemění. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, tyto závěry se proto potvrzují s konečnou platností. |
| --- | --- |

(62)

Výše uvedená analýza týkající se zájmu uživatelů ve Společenství nemění prozatímní závěry v tomto ohledu. I kdyby uživatel/dovozce musel v určitých případech plně nést zátěž, případný nepříznivý finanční účinek by byl v každém případě zanedbatelný. Na základě těchto skutečností se má za to, že se závěry týkající se zájmu Společenství uvedené v prozatímním nařízení nemění. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, tyto závěry se proto potvrzují s konečnou platností.

H.   KONEČNÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (63) | Hrubé ziskové rozpětí použité v prozatímním nařízení pro výpočet úrovně pro odstranění újmy bylo založeno na průměrném ziskovém rozpětí, jehož výrobní odvětví Společenství dosáhlo v období 2003–2005, a prozatímně bylo vypočteno na 15,3 % obratu. To bylo považováno za celkový hrubý zisk, který by podle střízlivých úvah vytvořilo výrobní odvětví tohoto typu za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(63)

Hrubé ziskové rozpětí použité v prozatímním nařízení pro výpočet úrovně pro odstranění újmy bylo založeno na průměrném ziskovém rozpětí, jehož výrobní odvětví Společenství dosáhlo v období 2003–2005, a prozatímně bylo vypočteno na 15,3 % obratu. To bylo považováno za celkový hrubý zisk, který by podle střízlivých úvah vytvořilo výrobní odvětví tohoto typu za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.

| (64) | Několik zúčastněných stran prozatímně použité ziskové rozpětí zpochybnilo. Jeden uživatel uvedl, že ziskovost ve výši 15,3 % je přemrštěná, a tvrdil, že výše zisku, jichž výrobní odvětví Společenství dosáhlo v letech 2004 a 2005, byly mimořádné a došlo k nim v době, kdy byl nedostatek čínského koksu 80+ tak významný, že tehdy platná antidumpingová opatření byla pozastavena. Tento uživatel tvrdil, že neexistuje přesvědčivý důvod pro použití ziskového rozpětí, které je podstatně vyšší než ziskové rozpětí použité v předchozím šetření. Podotýká se, že ziskové rozpětí použité v konečné fázi předchozího šetření činilo 10,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Několik zúčastněných stran prozatímně použité ziskové rozpětí zpochybnilo. Jeden uživatel uvedl, že ziskovost ve výši 15,3 % je přemrštěná, a tvrdil, že výše zisku, jichž výrobní odvětví Společenství dosáhlo v letech 2004 a 2005, byly mimořádné a došlo k nim v době, kdy byl nedostatek čínského koksu 80+ tak významný, že tehdy platná antidumpingová opatření byla pozastavena. Tento uživatel tvrdil, že neexistuje přesvědčivý důvod pro použití ziskového rozpětí, které je podstatně vyšší než ziskové rozpětí použité v předchozím šetření. Podotýká se, že ziskové rozpětí použité v konečné fázi předchozího šetření činilo 10,5 %.

| (65) | Spolupracující čínský vyvážející výrobce zopakoval tvrzení, že prozatímně použité ziskové rozpětí je zkresleno vysokými zisky v letech 2004 a 2005, jichž bylo dosaženo zásluhou výjimečných tržních podmínek. Tento vyvážející výrobce uvedl, že koks 80+ je výrobkem komoditního typu a že by míře zisku více odpovídala ziskovost ve výši 5 %, jež byla u výrobků komoditního typu použita dříve. |
| --- | --- |

(65)

Spolupracující čínský vyvážející výrobce zopakoval tvrzení, že prozatímně použité ziskové rozpětí je zkresleno vysokými zisky v letech 2004 a 2005, jichž bylo dosaženo zásluhou výjimečných tržních podmínek. Tento vyvážející výrobce uvedl, že koks 80+ je výrobkem komoditního typu a že by míře zisku více odpovídala ziskovost ve výši 5 %, jež byla u výrobků komoditního typu použita dříve.

| (66) | Někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství na druhou stranu tvrdili, že ziskové rozpětí ve výši 15,3 % není přiměřené pro odstranění újmy, jelikož tito výrobci při nestlačení cen v důsledku dumpingového dovozu historicky dosahovali vyšší úrovně zisku. Uváděli, že ziskové rozpětí ve výši 15,3 % nepostačuje k tomu, aby výrobcům ve Společenství umožnilo uskutečnit investice nezbytné k dodržení závazných norem pro životní prostředí a k modernizaci nebo opětovnému uvedení uzavřených výrobních zařízení do provozu. Tvrdili, že by tato modernizace výroby ve Společenství výrobcům ve Společnosti umožnila pokrýt vyšší poptávku po koksu 80+. Dotyční výrobci ve Společenství však nepředložili žádný přesný údaj o úrovni ziskového rozpětí, kterou by považovali za přiměřenou. |
| --- | --- |

(66)

Někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství na druhou stranu tvrdili, že ziskové rozpětí ve výši 15,3 % není přiměřené pro odstranění újmy, jelikož tito výrobci při nestlačení cen v důsledku dumpingového dovozu historicky dosahovali vyšší úrovně zisku. Uváděli, že ziskové rozpětí ve výši 15,3 % nepostačuje k tomu, aby výrobcům ve Společenství umožnilo uskutečnit investice nezbytné k dodržení závazných norem pro životní prostředí a k modernizaci nebo opětovnému uvedení uzavřených výrobních zařízení do provozu. Tvrdili, že by tato modernizace výroby ve Společenství výrobcům ve Společnosti umožnila pokrýt vyšší poptávku po koksu 80+. Dotyční výrobci ve Společenství však nepředložili žádný přesný údaj o úrovni ziskového rozpětí, kterou by považovali za přiměřenou.

| (67) | Za prvé se poznamenává, že na základě revidovaných zjištění o ziskovosti uvedených v 25. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že vážená průměrná ziskovost v období 2003–2005 dosáhla ve skutečnosti 13,1 % místo 15,3 %, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(67)

Za prvé se poznamenává, že na základě revidovaných zjištění o ziskovosti uvedených v 25. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že vážená průměrná ziskovost v období 2003–2005 dosáhla ve skutečnosti 13,1 % místo 15,3 %, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (68) | Za druhé, na základě obdržených připomínek byla znovu posouzena metoda použitá ke stanovení úrovně pro odstranění újmy. Bylo konstatováno, že by roky použité jako referenční roky skutečně mohly být za obvyklých okolností považovány za nereprezentativní, jelikož rok 2004 byl výjimečně dobrým rokem, pokud jde o zisky (15 %), a to kvůli významnému nedostatku čínského koksu 80+ na trhu. Tato výjimečná situace se projevila znovu v roce 2005 (16,2 %). Na druhou stranu v roce 2003 se výrobní odvětví Společenství dosud zotavovalo z minulého dumpingu, což se projevilo v poněkud nižším ziskovém rozpětí (8,1 %). Cílový zisk ve výši 10,5 % použitý v předchozím šetření byl namísto toho založen na třech po sobě následujících letech (1995–1997) v době před větším proniknutím čínského dovozu na trh. Proto se zdá, že lépe odráží ziskovost, jíž by mohlo dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu při neexistenci dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(68)

Za druhé, na základě obdržených připomínek byla znovu posouzena metoda použitá ke stanovení úrovně pro odstranění újmy. Bylo konstatováno, že by roky použité jako referenční roky skutečně mohly být za obvyklých okolností považovány za nereprezentativní, jelikož rok 2004 byl výjimečně dobrým rokem, pokud jde o zisky (15 %), a to kvůli významnému nedostatku čínského koksu 80+ na trhu. Tato výjimečná situace se projevila znovu v roce 2005 (16,2 %). Na druhou stranu v roce 2003 se výrobní odvětví Společenství dosud zotavovalo z minulého dumpingu, což se projevilo v poněkud nižším ziskovém rozpětí (8,1 %). Cílový zisk ve výši 10,5 % použitý v předchozím šetření byl namísto toho založen na třech po sobě následujících letech (1995–1997) v době před větším proniknutím čínského dovozu na trh. Proto se zdá, že lépe odráží ziskovost, jíž by mohlo dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu při neexistenci dumpingového dovozu.

| (69) | Co se týká tvrzení některých výrobců ve Společenství ohledně ziskového rozpětí potřebného k umožnění investic, poznamenává se, že toto kritérium není při stanovení úrovně pro odstranění újmy důležité. Ziskové rozpětí použité při výpočtu cílové ceny, která odstraní dotyčnou újmu, musí být omezeno na ziskové rozpětí, s nímž by výrobní odvětví Společenství mohlo přiměřeně počítat za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(69)

Co se týká tvrzení některých výrobců ve Společenství ohledně ziskového rozpětí potřebného k umožnění investic, poznamenává se, že toto kritérium není při stanovení úrovně pro odstranění újmy důležité. Ziskové rozpětí použité při výpočtu cílové ceny, která odstraní dotyčnou újmu, musí být omezeno na ziskové rozpětí, s nímž by výrobní odvětví Společenství mohlo přiměřeně počítat za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.

| (70) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že by výrobní odvětví Společenství mohlo při neexistenci dumpingového dovozu přiměřeně očekávat dosažení hrubého ziskového rozpětí ve výši 10,5 %, a toto ziskové rozpětí bylo použito v konečných zjištěních. |
| --- | --- |

(70)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že by výrobní odvětví Společenství mohlo při neexistenci dumpingového dovozu přiměřeně očekávat dosažení hrubého ziskového rozpětí ve výši 10,5 %, a toto ziskové rozpětí bylo použito v konečných zjištěních.

| (71) | Čínské dovozní ceny upravené za účelem výpočtu cenového podbízení (viz 20. a 21. bod odůvodnění) byly pro období šetření srovnány s cenou, která nepůsobí újmu, obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela revidované ziskové rozpětí (viz 70. bod odůvodnění). Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání vyjádřený jako procento celkové dovozní hodnoty CIF činil 25,8 %, tj. méně než zjištěné dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(71)

Čínské dovozní ceny upravené za účelem výpočtu cenového podbízení (viz 20. a 21. bod odůvodnění) byly pro období šetření srovnány s cenou, která nepůsobí újmu, obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela revidované ziskové rozpětí (viz 70. bod odůvodnění). Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání vyjádřený jako procento celkové dovozní hodnoty CIF činil 25,8 %, tj. méně než zjištěné dumpingové rozpětí.

| (72) | Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR nepožadoval individuální zacházení, byla vypočtena jedna celostátní úroveň odstranění újmy pro všechny vývozce v ČLR. |
| --- | --- |

(72)

Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR nepožadoval individuální zacházení, byla vypočtena jedna celostátní úroveň odstranění újmy pro všechny vývozce v ČLR.

2.   Konečná opatření

| (73) | Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši nejnižšího zjištěného rozpětí dumpingu a újmy, v souladu s pravidlem nižšího cla. V tomto případě by měla být sazba cla stanovena na úrovni zjištěné újmy. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši nejnižšího zjištěného rozpětí dumpingu a újmy, v souladu s pravidlem nižšího cla. V tomto případě by měla být sazba cla stanovena na úrovni zjištěné újmy.

| (74) | Na základě výše uvedených skutečností by proto mělo konečné clo činit 25,8 %. |
| --- | --- |

(74)

Na základě výše uvedených skutečností by proto mělo konečné clo činit 25,8 %.

3.   Forma opatření

| (75) | Prozatímní nařízení uložilo antidumpingové clo v podobě minimální dovozní ceny. Vzhledem k tomu, že dosud platí aspekty zvažované při výběru minimální dovozní ceny jako formy opatření uvedené ve 112. bodě odůvodnění prozatímního opatření, a jelikož proti výběru tohoto opatření nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se jako forma opatření minimální dovozní cena. |
| --- | --- |

(75)

Prozatímní nařízení uložilo antidumpingové clo v podobě minimální dovozní ceny. Vzhledem k tomu, že dosud platí aspekty zvažované při výběru minimální dovozní ceny jako formy opatření uvedené ve 112. bodě odůvodnění prozatímního opatření, a jelikož proti výběru tohoto opatření nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se jako forma opatření minimální dovozní cena.

| (76) | Jak bylo uvedeno v 117. bodě prozatímního nařízení, provedla Komise další analýzu proveditelnosti indexačního systému, který má být použit na minimální dovozní cenu. Za tímto účelem Komise prověřovala různé možnosti indexace, zejména vývoj ceny koksovatelného uhlí, hlavní suroviny pro výrobu koksu 80+. Rovněž někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství tvrdili, že by minimální dovozní cena měla být svázána s náklady na koksovatelné uhlí. Bylo však zjištěno, že kolísání ceny koksu 80+ není dostatečně vysvětleno vývojem ceny koksovatelného uhlí ani žádného jiného důležitého vstupu. Proto bylo rozhodnuto, že by minimální dovozní cena neměla být indexována. |
| --- | --- |

(76)

Jak bylo uvedeno v 117. bodě prozatímního nařízení, provedla Komise další analýzu proveditelnosti indexačního systému, který má být použit na minimální dovozní cenu. Za tímto účelem Komise prověřovala různé možnosti indexace, zejména vývoj ceny koksovatelného uhlí, hlavní suroviny pro výrobu koksu 80+. Rovněž někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství tvrdili, že by minimální dovozní cena měla být svázána s náklady na koksovatelné uhlí. Bylo však zjištěno, že kolísání ceny koksu 80+ není dostatečně vysvětleno vývojem ceny koksovatelného uhlí ani žádného jiného důležitého vstupu. Proto bylo rozhodnuto, že by minimální dovozní cena neměla být indexována.

| (77) | Výše minimální dovozní ceny vychází z použití rozpětí újmy na vývozní ceny sloužící pro výpočet úrovně pro odstranění újmy během období šetření. Takto vypočítaná konečná minimální dovozní cena činí 197 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(77)

Výše minimální dovozní ceny vychází z použití rozpětí újmy na vývozní ceny sloužící pro výpočet úrovně pro odstranění újmy během období šetření. Takto vypočítaná konečná minimální dovozní cena činí 197 EUR za tunu.

4.   Provádění

| (78) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně provádění opatření, potvrzují se 114. až 116. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně provádění opatření, potvrzují se 114. až 116. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (79) | Objevila se obava ohledně použitelnosti těchto opatření s ohledem na způsob měření koksu ke stanovení podílu koksu 80+ a koksu 80– ve smíšených dodávkách. Šetření prokázalo, že dovozci koksu 80+ stanoví přísná kritéria mimo jiné pro velikost a vlhkost a že po dodání zakoupeného výrobku do Společenství dovozce provádí kontrolní měření s cílem zajistit dodržování těchto kritérií. Hlavní uživatelé koksu v ES mají osvědčení podle ISO 9001:2000 nebo rovnocenných systémů řízení jakosti, která pro každou zásilku požadují osvědčení o původu a osvědčení shody. Tato osvědčení shody potvrzující rovněž rozměrové specifikace mohou být požadována provádějícími celními orgány k ověření přesnosti údajů obsažených v celním prohlášení. |
| --- | --- |

(79)

Objevila se obava ohledně použitelnosti těchto opatření s ohledem na způsob měření koksu ke stanovení podílu koksu 80+ a koksu 80– ve smíšených dodávkách. Šetření prokázalo, že dovozci koksu 80+ stanoví přísná kritéria mimo jiné pro velikost a vlhkost a že po dodání zakoupeného výrobku do Společenství dovozce provádí kontrolní měření s cílem zajistit dodržování těchto kritérií. Hlavní uživatelé koksu v ES mají osvědčení podle ISO 9001:2000 nebo rovnocenných systémů řízení jakosti, která pro každou zásilku požadují osvědčení o původu a osvědčení shody. Tato osvědčení shody potvrzující rovněž rozměrové specifikace mohou být požadována provádějícími celními orgány k ověření přesnosti údajů obsažených v celním prohlášení.

| (80) | Výrobní odvětví používá dvě normy, ISO 728:1995 a ISO 18238:2006, které stanoví způsob měření a způsob odběru vzorku koksu, který má být změřen. Skutečnost, že dovážející výrobní odvětví uvedené normy již uplatňuje, prokazuje, že tyto normy jsou použitelné, a tudíž důležité pro provádění těchto opatření. |
| --- | --- |

(80)

Výrobní odvětví používá dvě normy, ISO 728:1995 a ISO 18238:2006, které stanoví způsob měření a způsob odběru vzorku koksu, který má být změřen. Skutečnost, že dovážející výrobní odvětví uvedené normy již uplatňuje, prokazuje, že tyto normy jsou použitelné, a tudíž důležité pro provádění těchto opatření.

I.   KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA

| (81) | S ohledem na velikost zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši částky uloženého konečného cla. Jelikož je konečné clo nižší než clo prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad konečnou sazbu antidumpingového cla, |
| --- | --- |

(81)

S ohledem na velikost zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši částky uloženého konečného cla. Jelikož je konečné clo nižší než clo prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad konečnou sazbu antidumpingového cla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) kódu KN ex 2704 00 19 (kód TARIC 2704001910) pocházejícího z Čínské lidové republiky. Průměr kusů se stanoví podle normy ISO 728:1995.

2.   Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 se stanoví jako rozdíl mezi minimální dovozní cenou ve výši 197 EUR za tunu a čistou cenou CIF na hranice Společenství před proclením ve všech případech, kdy je tato cena nižší než minimální dovozní cena.

3.   Antidumpingové clo se rovněž uplatní poměrně na koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm ve smíšených dodávkách obsahujících koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a koks z uhlí v kusech o menším průměru, pokud není zjištěno, že množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm netvoří více než 20 % suché čisté hmotnosti smíšené zásilky. Množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm obsažené ve směsích může být zjištěno v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), v němž se mimo jiné uvádí, že celní orgány mohou požadovat, aby jim deklarant předložil další doklady potvrzující správnost údajů uvedených v celním prohlášení, a kontrolovat zboží a případně za účelem hloubkové kontroly nebo analýzy odebírat vzorky. V případech, kdy je množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm zjišťováno na základě vzorků, vybere se vzorek podle normy ISO 18238:2006.

4.   V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 kterým se vydává celní kodex Společenství (6), poměrně snížena, snižuje se minimální dovozní cena stanovená výše o procentní podíl, který odpovídá poměrnému snížení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena. Splatné clo je poté rovno rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou CIF na hranice Společenství před proclením.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (ES) č. 1071/2007 na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky se vybírají s konečnou platností na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky zajištěné nad rámec částky konečného cla se uvolňují.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 313, 20.12.2006, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 244, 19.9.2007, s. 3.

3

(4)  Kvůli důvěrnosti údajů je tento číselný údaj uveden pouze jako rozpětí.

4

(5)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).

6

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/33

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 240/2008

ze dne 17. března 2008,

kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 zrušuje antidumpingové clo z dovozu močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | V lednu 2002 Rada nařízením (ES) č. 92/2002 (2) uložila konečná antidumpingová cla v rozmezí od 7,81 EUR do 16,84 EUR za tunu z dovozů močoviny, též ve formě vodného roztoku, pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny. Stejným nařízením byla uložena konečná antidumpingová cla v rozmezí od 6,18 EUR do 21,43 EUR za tunu z dovozů močoviny pocházející z Estonska, Litvy, Bulharska a Rumunska, která byla automaticky zrušena dne 1. května 2004 a dne 1. ledna 2007, tj. ke dni přistoupení těchto zemí ke Společenství. |
| --- | --- |

(1)

V lednu 2002 Rada nařízením (ES) č. 92/2002 (2) uložila konečná antidumpingová cla v rozmezí od 7,81 EUR do 16,84 EUR za tunu z dovozů močoviny, též ve formě vodného roztoku, pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny. Stejným nařízením byla uložena konečná antidumpingová cla v rozmezí od 6,18 EUR do 21,43 EUR za tunu z dovozů močoviny pocházející z Estonska, Litvy, Bulharska a Rumunska, která byla automaticky zrušena dne 1. května 2004 a dne 1. ledna 2007, tj. ke dni přistoupení těchto zemí ke Společenství.

2.   Žádost o přezkum

| (2) | V dubnu 2006 Komise zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti stávajících opatření (3). Dne 17. října 2006 Komise obdržela žádost o přezkum těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(2)

V dubnu 2006 Komise zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti stávajících opatření (3). Dne 17. října 2006 Komise obdržela žádost o přezkum těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (3) | Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufactures Association (EFMA)) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby močoviny ve Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufactures Association (EFMA)) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby močoviny ve Společenství.

| (4) | Žadatel uvedl a poskytl dostatečné přímé důkazy pro své tvrzení, že ukončení platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství v souvislosti s dovozy močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). |
| --- | --- |

(4)

Žadatel uvedl a poskytl dostatečné přímé důkazy pro své tvrzení, že ukončení platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství v souvislosti s dovozy močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“).

| (5) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a zahájila tento přezkum zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a zahájila tento přezkum zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4).

3.   Šetření týkající se ostatních zemí

| (6) | V květnu 2006 Komise zahájila přezkum (5) konečných antidumpingových cel uložených nařízením Rady (ES) č. 901/2001 (6) z dovozů močoviny pocházející z Ruska podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. V důsledku tohoto přezkumu Rada nařízením (ES) č. 907/2007 (7) zrušila antidumpingová cla z dovozů močoviny pocházející z Ruska. Byl vyvozen závěr, že nepřetrvává podstatná újma výrobního odvětví Společenství a že při neexistenci opatření není obnovení újmy výrobního odvětví Společenství pravděpodobné. |
| --- | --- |

(6)

V květnu 2006 Komise zahájila přezkum (5) konečných antidumpingových cel uložených nařízením Rady (ES) č. 901/2001 (6) z dovozů močoviny pocházející z Ruska podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. V důsledku tohoto přezkumu Rada nařízením (ES) č. 907/2007 (7) zrušila antidumpingová cla z dovozů močoviny pocházející z Ruska. Byl vyvozen závěr, že nepřetrvává podstatná újma výrobního odvětví Společenství a že při neexistenci opatření není obnovení újmy výrobního odvětví Společenství pravděpodobné.

4.   Současné šetření

4.1   Období šetření

| (7) | Šetření pokračujícího nebo opakovaného dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum trendů, které jsou významné pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od roku 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření pokračujícího nebo opakovaného dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum trendů, které jsou významné pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od roku 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

4.2   Strany dotčené šetřením

| (8) | O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v Bělorusku, Chorvatsku, Libyi a na Ukrajině (dále jen „dotčení vývozci“), dovozce, obchodníky, uživatele a jejich sdružení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, jakož i zástupce vlád vyvážejících zemí. |
| --- | --- |

(8)

O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v Bělorusku, Chorvatsku, Libyi a na Ukrajině (dále jen „dotčení vývozci“), dovozce, obchodníky, uživatele a jejich sdružení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, jakož i zástupce vlád vyvážejících zemí.

| (9) | Komise zaslala dotazníky všem těmto stranám a rovněž stranám, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(9)

Komise zaslala dotazníky všem těmto stranám a rovněž stranám, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (10) | Komise rovněž poskytla přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(10)

Komise rovněž poskytla přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (11) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(11)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (12) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců ve Společenství, dovozců ve Společenství a vyvážejících výrobců na Ukrajině bylo považováno za vhodné podle článku 17 základního nařízení posoudit, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců ve Společenství, dovozců ve Společenství a vyvážejících výrobců na Ukrajině bylo považováno za vhodné podle článku 17 základního nařízení posoudit, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.

| (13) | Pokud jde o dovozce ve Společenství, úroveň spolupráce byla velmi nízká, jelikož pouze jeden dovozce projevil ochotu spolupracovat. Proto bylo rozhodnuto, že není nutno vybrat vzorek dovozců. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o dovozce ve Společenství, úroveň spolupráce byla velmi nízká, jelikož pouze jeden dovozce projevil ochotu spolupracovat. Proto bylo rozhodnuto, že není nutno vybrat vzorek dovozců.

| (14) | Dvanáct výrobců ve Společenství řádně vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Z výše uvedených dvanácti společností byly jako vzorek vybrány čtyři společnosti, které byly reprezentativními zástupci výrobního odvětví Společenství, pokud jde o objem výroby a prodeje močoviny ve Společenství. Na čtyři výrobce ve Společenství zařazené do vzorku připadalo v průběhu období přezkumného šetření přibližně 60 % celkové výroby výrobního odvětví Společenství, přičemž dvanáct výše uvedených výrobců ve Společenství představovalo přibližně 80 % výroby ve Společenství. Tento vzorek představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje močoviny ve Společenství, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat. |
| --- | --- |

(14)

Dvanáct výrobců ve Společenství řádně vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Z výše uvedených dvanácti společností byly jako vzorek vybrány čtyři společnosti, které byly reprezentativními zástupci výrobního odvětví Společenství, pokud jde o objem výroby a prodeje močoviny ve Společenství. Na čtyři výrobce ve Společenství zařazené do vzorku připadalo v průběhu období přezkumného šetření přibližně 60 % celkové výroby výrobního odvětví Společenství, přičemž dvanáct výše uvedených výrobců ve Společenství představovalo přibližně 80 % výroby ve Společenství. Tento vzorek představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje močoviny ve Společenství, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat.

| (15) | Čtyři vyvážející výrobci na Ukrajině řádně a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasili s další spoluprací při šetření. Tito čtyři vyvážející výrobci představovali v období přezkumného šetření téměř 100 % celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Společenství. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících společností na Ukrajině bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije, a všechny společnosti byly vyzvány, aby zaslaly vyplněný dotazník. |
| --- | --- |

(15)

Čtyři vyvážející výrobci na Ukrajině řádně a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasili s další spoluprací při šetření. Tito čtyři vyvážející výrobci představovali v období přezkumného šetření téměř 100 % celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Společenství. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících společností na Ukrajině bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije, a všechny společnosti byly vyzvány, aby zaslaly vyplněný dotazník.

| (16) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, jednoho dovozce, dvou uživatelů a čtyř vyvážejících výrobců na Ukrajině a vždy od jednoho vyvážejícího výrobce v Bělorusku, Chorvatsku a Libyi. Několik dovozců a uživatelů a jejich sdružení předložilo připomínky, aniž by odpovědělo na dotazník. |
| --- | --- |

(16)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, jednoho dovozce, dvou uživatelů a čtyř vyvážejících výrobců na Ukrajině a vždy od jednoho vyvážejícího výrobce v Bělorusku, Chorvatsku a Libyi. Několik dovozců a uživatelů a jejich sdružení předložilo připomínky, aniž by odpovědělo na dotazník.

| (17) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění pravděpodobného přetrvávání dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci ve Společenství zařazení do vzorku:







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Španělsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění pravděpodobného přetrvávání dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

výrobci ve Společenství zařazení do vzorku:

—

Fertiberia S.A., Madrid, Španělsko,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Německo, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Německo,

| — | Skupina Yara (Yara Spa Ferrara, Itálie a Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nizozemsko), |
| --- | --- |

—

Skupina Yara (Yara Spa Ferrara, Itálie a Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nizozemsko),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Polsko; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Polsko;

| b) | vyvážející výrobci







  — | Ukrajina:






  — | Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci

—

Ukrajina:

—

Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka,

| — | Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodoněck, |
| --- | --- |

—

Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodoněck,

| — | Joint Stock Company Dnipro Azot, Dněprodžeržinsk, |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Dnipro Azot, Dněprodžeržinsk,

| — | Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Čerkasy, |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Čerkasy,

| — | Chorvatsko:






  — | Petrokemija D.D., Kutina; |
| --- | --- | --- |

—

Chorvatsko:

—

Petrokemija D.D., Kutina;

| c) | dovozci ve Společenství







  — | Dynea Austria GmbH, Krems, Rakousko; |
| --- | --- | --- |

c)

dovozci ve Společenství

—

Dynea Austria GmbH, Krems, Rakousko;

| d) | uživatelé ve Společenství







  — | Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itálie, |
| --- | --- | --- |

d)

uživatelé ve Společenství

—

Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itálie,

| — | Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Španělsko. |
| --- | --- |

—

Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Španělsko.

B.   DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotyčný výrobek

| (18) | Dotyčný výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, totiž močovinou kódů KN 3102 10 10 a 3102 10 90 (dále jen „dotyčný výrobek“) pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(18)

Dotyčný výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, totiž močovinou kódů KN 3102 10 10 a 3102 10 90 (dále jen „dotyčný výrobek“) pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny.

| (19) | Močovina se vyrábí především z amoniaku, který se získává ze zemního plynu. Může se vyskytovat v kapalném nebo tuhém stavu. Močovina v tuhém stavu může být používána v zemědělství nebo v průmyslu. Močovina pro účely zemědělství může být používána buď jako hnojivo, kterým se hnojí půda, nebo jako přísada do krmení. Močovina k průmyslovým účelům je surovinou při výrobě některých klihů a umělých hmot. Močovina jako kapalina může být používána jednak jako hnojivo a jednak k průmyslovým účelům. Přestože se močovina prodává ve výše zmíněných různých formách, zůstávají jejich chemické vlastnosti v podstatě stejné a lze je považovat pro účely nynějšího přezkumu za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(19)

Močovina se vyrábí především z amoniaku, který se získává ze zemního plynu. Může se vyskytovat v kapalném nebo tuhém stavu. Močovina v tuhém stavu může být používána v zemědělství nebo v průmyslu. Močovina pro účely zemědělství může být používána buď jako hnojivo, kterým se hnojí půda, nebo jako přísada do krmení. Močovina k průmyslovým účelům je surovinou při výrobě některých klihů a umělých hmot. Močovina jako kapalina může být používána jednak jako hnojivo a jednak k průmyslovým účelům. Přestože se močovina prodává ve výše zmíněných různých formách, zůstávají jejich chemické vlastnosti v podstatě stejné a lze je považovat pro účely nynějšího přezkumu za jediný výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (20) | Jak již bylo zjištěno v původním šetření, toto přezkumné šetření potvrdilo, že výrobky vyráběné a vyvážené vyvážejícími výrobci v Bělorusku, Chorvatsku, Libyi a na Ukrajině, výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu těchto zemí a výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a v zásadě stejné užití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Jak již bylo zjištěno v původním šetření, toto přezkumné šetření potvrdilo, že výrobky vyráběné a vyvážené vyvážejícími výrobci v Bělorusku, Chorvatsku, Libyi a na Ukrajině, výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu těchto zemí a výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a v zásadě stejné užití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

| (21) | Vzhledem k závěrům, jež byly vyvozeny s ohledem na pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení újmy, jsou níže uvedena pouze hlavní tvrzení týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo opětovného výskytu dumpingu. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k závěrům, jež byly vyvozeny s ohledem na pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení újmy, jsou níže uvedena pouze hlavní tvrzení týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo opětovného výskytu dumpingu.

1.   Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření

1.1   Obecné zásady

| (22) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu.

| (23) | V případě tří vyvážejících zemí se statusem tržního hospodářství, tj. Chorvatska, Libye a Ukrajiny, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 1 až 3 základního nařízení. V případě Běloruska byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

V případě tří vyvážejících zemí se statusem tržního hospodářství, tj. Chorvatska, Libye a Ukrajiny, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 1 až 3 základního nařízení. V případě Běloruska byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

1.2   Chorvatsko

| (24) | V souladu s čl. 2 odst. 5, 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u jediného vyvážejícího výrobce v Chorvatsku stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 2 odst. 5, 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u jediného vyvážejícího výrobce v Chorvatsku stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.

| (25) | Chorvatsko v období přezkumného šetření vyvezlo do Společenství více než 200 000 tun močoviny a dosáhlo podílu na trhu Společenství ve výši 2,3 %. Bylo zjištěno, že jediný známý a spolupracující vyvážející výrobce v období přezkumného šetření nadále vyvážel močovinu do Společenství za značně dumpingové ceny. Zjištěné dumpingové rozpětí bylo vyšší než 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Chorvatsko v období přezkumného šetření vyvezlo do Společenství více než 200 000 tun močoviny a dosáhlo podílu na trhu Společenství ve výši 2,3 %. Bylo zjištěno, že jediný známý a spolupracující vyvážející výrobce v období přezkumného šetření nadále vyvážel močovinu do Společenství za značně dumpingové ceny. Zjištěné dumpingové rozpětí bylo vyšší než 20 %.

| (26) | Existovaly vážné pochybnosti ohledně toho, zda v záznamech vyvážejícího výrobce byly přiměřeně zohledněny náklady na plyn, který je důležitým vstupem pro výrobu močoviny. Bylo zjištěno, že plyn byl pořizován za zvláštních podmínek ovlivněných skutečností, že vyvážející výrobce i dodavatel plynu jsou společnostmi, v nichž má většinový podíl chorvatský stát, a že ceny plynu byly mimořádně nízké. Při neexistenci nezkreslených cen plynu vztahujících se na chorvatský domácí trh a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo nutno ceny plynu stanovit na „jiném přiměřeném základě, včetně informací z jiných reprezentativních trhů“. Jelikož většina plynu použitého při výrobě dotyčného výrobku pochází z Ruska, upravená cena mohla být založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), bez nákladů na přepravu, přičemž Waidhaus je hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU. To by významně zvýšilo dumpingové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že dumping existuje i bez této úpravy, a s ohledem na níže uvedené závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy nebyla záležitost dále sledována. |
| --- | --- |

(26)

Existovaly vážné pochybnosti ohledně toho, zda v záznamech vyvážejícího výrobce byly přiměřeně zohledněny náklady na plyn, který je důležitým vstupem pro výrobu močoviny. Bylo zjištěno, že plyn byl pořizován za zvláštních podmínek ovlivněných skutečností, že vyvážející výrobce i dodavatel plynu jsou společnostmi, v nichž má většinový podíl chorvatský stát, a že ceny plynu byly mimořádně nízké. Při neexistenci nezkreslených cen plynu vztahujících se na chorvatský domácí trh a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení bylo nutno ceny plynu stanovit na „jiném přiměřeném základě, včetně informací z jiných reprezentativních trhů“. Jelikož většina plynu použitého při výrobě dotyčného výrobku pochází z Ruska, upravená cena mohla být založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), bez nákladů na přepravu, přičemž Waidhaus je hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU. To by významně zvýšilo dumpingové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že dumping existuje i bez této úpravy, a s ohledem na níže uvedené závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy nebyla záležitost dále sledována.

1.3   Bělorusko, Libye a Ukrajina

| (27) | Jak je objasněno níže v 29., 38. a 45. bodě odůvodnění, množství vyvážené z těchto ostatních tří vyvážejících zemí dosáhlo tak nízké úrovně, že se mělo za to, že vývozní ceny s ním spojené nejsou samostatně dostatečně spolehlivé, aby bylo možno učinit zjištění ohledně pokračování dumpingu. |
| --- | --- |

(27)

Jak je objasněno níže v 29., 38. a 45. bodě odůvodnění, množství vyvážené z těchto ostatních tří vyvážejících zemí dosáhlo tak nízké úrovně, že se mělo za to, že vývozní ceny s ním spojené nejsou samostatně dostatečně spolehlivé, aby bylo možno učinit zjištění ohledně pokračování dumpingu.

2.   Pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu

2.1   Bělorusko

| (28) | Jelikož se Bělorusko nepovažuje za zemi s tržním hospodářstvím, běžná hodnota byla stanovena na základě údajů získaných od výrobce v třetí zemi s tržním hospodářstvím. V oznámení o zahájení se za vhodnou srovnatelnou zemi pokládaly USA, jelikož tato země již byla použita v původním šetření. V tomto ohledu nepředložila připomínky žádná zúčastněná strana. Výrobce v USA, který již spolupracoval při původním šetření, odpověděl na dotazník, jenž byl použit pro stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(28)

Jelikož se Bělorusko nepovažuje za zemi s tržním hospodářstvím, běžná hodnota byla stanovena na základě údajů získaných od výrobce v třetí zemi s tržním hospodářstvím. V oznámení o zahájení se za vhodnou srovnatelnou zemi pokládaly USA, jelikož tato země již byla použita v původním šetření. V tomto ohledu nepředložila připomínky žádná zúčastněná strana. Výrobce v USA, který již spolupracoval při původním šetření, odpověděl na dotazník, jenž byl použit pro stanovení běžné hodnoty.

| (29) | Jediný známý běloruský výrobce poskytl odpověď na dotazník. Celkově Bělorusko vyvezlo přibližně 25 000 tun močoviny, což odpovídá podílu na trhu Společenství ve výši 0,3 %. Vzhledem k tomuto nízkému podílu na trhu se analýza týkající se Běloruska soustředí na pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu. |
| --- | --- |

(29)

Jediný známý běloruský výrobce poskytl odpověď na dotazník. Celkově Bělorusko vyvezlo přibližně 25 000 tun močoviny, což odpovídá podílu na trhu Společenství ve výši 0,3 %. Vzhledem k tomuto nízkému podílu na trhu se analýza týkající se Běloruska soustředí na pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu.

| (30) | Bylo analyzováno chování Běloruska při vývozu do všech třetích zemí. Vývozy do všech částí světa se uskutečnily za ceny, které byly trvale nižší než běžná hodnota zjištěná na srovnatelném trhu, což prokazuje, že ceny na ostatních vývozních trzích byly dumpingové. |
| --- | --- |

(30)

Bylo analyzováno chování Běloruska při vývozu do všech třetích zemí. Vývozy do všech částí světa se uskutečnily za ceny, které byly trvale nižší než běžná hodnota zjištěná na srovnatelném trhu, což prokazuje, že ceny na ostatních vývozních trzích byly dumpingové.

| (31) | Mimoto bylo ověřováno, zda by běloruské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající stávajícím cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(31)

Mimoto bylo ověřováno, zda by běloruské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající stávajícím cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí.

| (32) | Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly mírně vyšší než ceny účtované pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích. |
| --- | --- |

(32)

Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly mírně vyšší než ceny účtované pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích.

| (33) | Na základě výše uvedených skutečností a úvah se vyvozuje závěr, že existují signály, že by při neexistenci opatření byl pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu. |
| --- | --- |

(33)

Na základě výše uvedených skutečností a úvah se vyvozuje závěr, že existují signály, že by při neexistenci opatření byl pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu.

2.2   Chorvatsko

| (34) | Jak je uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že vývozy do Společenství jsou dumpingové. Bylo analyzováno rovněž chování Chorvatska při vývozu do všech třetích zemí. Vývozy do všech částí světa se uskutečňovaly za ceny, které byly nižší než běžná hodnota, což prokazuje, že k dumpingu docházelo i při neexistenci výše uvedené úpravy. |
| --- | --- |

(34)

Jak je uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že vývozy do Společenství jsou dumpingové. Bylo analyzováno rovněž chování Chorvatska při vývozu do všech třetích zemí. Vývozy do všech částí světa se uskutečňovaly za ceny, které byly nižší než běžná hodnota, což prokazuje, že k dumpingu docházelo i při neexistenci výše uvedené úpravy.

| (35) | Mimoto bylo ověřováno, zda by chorvatské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající současným cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(35)

Mimoto bylo ověřováno, zda by chorvatské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající současným cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí.

| (36) | Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly mírně vyšší než ceny účtované pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích. |
| --- | --- |

(36)

Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly mírně vyšší než ceny účtované pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích.

| (37) | Existují proto signály, že při neexistenci opatření je pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu. |
| --- | --- |

(37)

Existují proto signály, že při neexistenci opatření je pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu.

2.3   Libye

| (38) | Jediný známý vyvážející výrobce poskytl odpověď na dotazník, která však nebyla úplná. Jelikož nepředložil některé chybějící informace, bylo popřípadě nutno použít článek 18 základního nařízení. Z dostupných informací vyplynulo, že v období přezkumného šetření Libye vyvezla do Společenství celkem přibližně 70 000 tun močoviny, což představuje podíl na trhu Společenství ve výši 0,8 %. Vzhledem k tomuto nízkému podílu na trhu se analýza týkající se Libye soustředí na pravděpodobnost obnovení dumpingu. Analýza dumpingu a pravděpodobnosti jeho obnovení byla provedena na základě dostupných informací. |
| --- | --- |

(38)

Jediný známý vyvážející výrobce poskytl odpověď na dotazník, která však nebyla úplná. Jelikož nepředložil některé chybějící informace, bylo popřípadě nutno použít článek 18 základního nařízení. Z dostupných informací vyplynulo, že v období přezkumného šetření Libye vyvezla do Společenství celkem přibližně 70 000 tun močoviny, což představuje podíl na trhu Společenství ve výši 0,8 %. Vzhledem k tomuto nízkému podílu na trhu se analýza týkající se Libye soustředí na pravděpodobnost obnovení dumpingu. Analýza dumpingu a pravděpodobnosti jeho obnovení byla provedena na základě dostupných informací.

| (39) | Vzhledem k neexistenci reprezentativního domácího prodeje na libyjském trhu byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Bylo zjištěno, že přiměřené ziskové rozpětí v tomto případě činí 8 %. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k neexistenci reprezentativního domácího prodeje na libyjském trhu byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Bylo zjištěno, že přiměřené ziskové rozpětí v tomto případě činí 8 %.

| (40) | Z analýzy dotazníku poskytnutého spolupracující společností v Libyi vyplynulo, že její hlavní činností byl vývoz na ostatní třetí trhy. V období přezkumného šetření bylo na třetí trhy vyvezeno přibližně 570 000 tun, tj. více než osminásobek celkového objemu vývozu na trh Společenství. Srovnání vývozních cen účtovaných u těchto vývozů s běžnou hodnotou, která byla stanovena, jak je popsáno výše, prokázala významnou úroveň dumpingu. |
| --- | --- |

(40)

Z analýzy dotazníku poskytnutého spolupracující společností v Libyi vyplynulo, že její hlavní činností byl vývoz na ostatní třetí trhy. V období přezkumného šetření bylo na třetí trhy vyvezeno přibližně 570 000 tun, tj. více než osminásobek celkového objemu vývozu na trh Společenství. Srovnání vývozních cen účtovaných u těchto vývozů s běžnou hodnotou, která byla stanovena, jak je popsáno výše, prokázala významnou úroveň dumpingu.

| (41) | Existovaly vážné pochybnosti ohledně toho, zda v záznamech vyvážejícího výrobce byly přiměřeně zohledněny náklady na plyn, který je důležitým vstupem pro výrobu močoviny. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že plyn byl pořizován za zvláštních podmínek ovlivněných skutečností, že vyvážející výrobce i dodavatel plynu jsou společnostmi, v nichž má většinový podíl libyjský stát, a že ceny plynu byly mimořádně nízké. Úprava by významně zvýšila dumpingové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že dumping existuje i bez této úpravy, a s ohledem na níže uvedené závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy se nepovažovalo za nutné tuto úpravu použít, ačkoliv byla opodstatněná. |
| --- | --- |

(41)

Existovaly vážné pochybnosti ohledně toho, zda v záznamech vyvážejícího výrobce byly přiměřeně zohledněny náklady na plyn, který je důležitým vstupem pro výrobu močoviny. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že plyn byl pořizován za zvláštních podmínek ovlivněných skutečností, že vyvážející výrobce i dodavatel plynu jsou společnostmi, v nichž má většinový podíl libyjský stát, a že ceny plynu byly mimořádně nízké. Úprava by významně zvýšila dumpingové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že dumping existuje i bez této úpravy, a s ohledem na níže uvedené závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy se nepovažovalo za nutné tuto úpravu použít, ačkoliv byla opodstatněná.

| (42) | Mimoto bylo ověřováno, zda by libyjské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající současným cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(42)

Mimoto bylo ověřováno, zda by libyjské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající současným cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí.

| (43) | Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly mírně vyšší než ceny účtované pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích. |
| --- | --- |

(43)

Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly mírně vyšší než ceny účtované pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích.

| (44) | Na základě výše uvedených skutečností existují signály, že při neexistenci opatření je pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu. |
| --- | --- |

(44)

Na základě výše uvedených skutečností existují signály, že při neexistenci opatření je pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu.

2.4   Ukrajina

| (45) | Při šetření spolupracovali čtyři výrobci. Pouze dva z nich v období přezkumného šetření uskutečnili prodej na vývoz do Společenství. Celkově Ukrajina vyvezla pouze přibližně 20 000 tun močoviny, což představuje podíl na trhu Společenství ve výši 0,2 %. Vzhledem k tomuto nízkému podílu na trhu se analýza týkající se Ukrajiny soustředí na pravděpodobnost obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(45)

Při šetření spolupracovali čtyři výrobci. Pouze dva z nich v období přezkumného šetření uskutečnili prodej na vývoz do Společenství. Celkově Ukrajina vyvezla pouze přibližně 20 000 tun močoviny, což představuje podíl na trhu Společenství ve výši 0,2 %. Vzhledem k tomuto nízkému podílu na trhu se analýza týkající se Ukrajiny soustředí na pravděpodobnost obnovení dumpingu.

| (46) | Co se týká nákladů na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina většinu plynu spotřebovaného při výrobě močoviny dováží z Ruska. V této souvislosti ze všech dostupných údajů vyplývá, že Ukrajina dováží zemní plyn z Ruska za ceny, které jsou podstatně nižší než tržní ceny placené za zemní plyn na neregulovaných trzích. Šetření odhalilo, že cena zemního plynu z Ruska při vývozu do Společenství byla přibližně dvakrát vyšší než domácí cena plynu na Ukrajině. Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 5 základního nařízení, náklady na plyn hrazené žadatelem byly upraveny na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus) bez nákladů na přepravu. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny vhodně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Co se týká nákladů na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina většinu plynu spotřebovaného při výrobě močoviny dováží z Ruska. V této souvislosti ze všech dostupných údajů vyplývá, že Ukrajina dováží zemní plyn z Ruska za ceny, které jsou podstatně nižší než tržní ceny placené za zemní plyn na neregulovaných trzích. Šetření odhalilo, že cena zemního plynu z Ruska při vývozu do Společenství byla přibližně dvakrát vyšší než domácí cena plynu na Ukrajině. Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 5 základního nařízení, náklady na plyn hrazené žadatelem byly upraveny na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus) bez nákladů na přepravu. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny vhodně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.

| (47) | Úprava vedla k tomu, že domácí ceny byly nižší než náklady tří dotčených společností, proto se jako běžná hodnota použily výrobní náklady s přiměřeným ziskovým rozpětím ve výši 8 %. Pro čtvrtou společnost se za tímto účelem použily řádně upravené domácí ceny. |
| --- | --- |

(47)

Úprava vedla k tomu, že domácí ceny byly nižší než náklady tří dotčených společností, proto se jako běžná hodnota použily výrobní náklady s přiměřeným ziskovým rozpětím ve výši 8 %. Pro čtvrtou společnost se za tímto účelem použily řádně upravené domácí ceny.

| (48) | Poté bylo analyzováno chování ukrajinských vyvážejících výrobců při vývozu do všech třetích zemí. Vývozy do všech částí světa se uskutečnily za ceny, které byly trvale a významně nižší než takto stanovená běžná hodnota. |
| --- | --- |

(48)

Poté bylo analyzováno chování ukrajinských vyvážejících výrobců při vývozu do všech třetích zemí. Vývozy do všech částí světa se uskutečnily za ceny, které byly trvale a významně nižší než takto stanovená běžná hodnota.

| (49) | Mimoto bylo ověřováno, zda by ukrajinské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající současným cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí. Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly srovnatelné s cenami účtovanými pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích. Na základě výše uvedených skutečností a úvah existují signály, že při neexistenci opatření je pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu. |
| --- | --- |

(49)

Mimoto bylo ověřováno, zda by ukrajinské vývozní ceny byly dumpingové, pokud by se dostaly na úrovně odpovídající současným cenovým úrovním ve Společenství. V případě komoditního výrobku jako močovina není pravděpodobné, že by se prodával na úrovních vyšších, než jsou současné tržní ceny. Výsledkem analýzy proto byla významná dumpingová rozpětí. Zároveň bylo zjištěno, že vývozní ceny účtované při vývozu na jiné vývozní trhy byly srovnatelné s cenami účtovanými pro vývozy do Společenství. Je proto sporné, že by Společenství bylo přitažlivějším trhem, pokud jde o ceny, než ostatní trhy v třetích zemích. Na základě výše uvedených skutečností a úvah existují signály, že při neexistenci opatření je pravděpodobný opětovný výskyt dumpingu.

3.   Vývoj dovozů v případě zrušení opatření

3.1   Bělorusko

| (50) | Podle dostupných informací mělo Bělorusko v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 150 000 tun. Objem vývozu do ostatních třetích zemí činil přibližně 225 000 tun. |
| --- | --- |

(50)

Podle dostupných informací mělo Bělorusko v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 150 000 tun. Objem vývozu do ostatních třetích zemí činil přibližně 225 000 tun.

| (51) | Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Jediný běloruský vývozce má ve Společenství dobře rozvinuté distribuční kanály a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti. |
| --- | --- |

(51)

Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Jediný běloruský vývozce má ve Společenství dobře rozvinuté distribuční kanály a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti.

| (52) | Není však vyloučeno, že část tohoto množství bude vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné (či dokonce vyšší) než ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství. Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by vývoz dosáhl celé výše volné kapacity, pokud by platnost opatření skončila, nýbrž že by pravděpodobně překročil minimální úrovně. |
| --- | --- |

(52)

Není však vyloučeno, že část tohoto množství bude vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné (či dokonce vyšší) než ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství. Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by vývoz dosáhl celé výše volné kapacity, pokud by platnost opatření skončila, nýbrž že by pravděpodobně překročil minimální úrovně.

| (53) | Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, platí obdobná tvrzení, z nichž vyplývá, že je nepravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti byla na trh Společenství vyvezena významná dodatečná množství, pokud by platnost opatření skončila. |
| --- | --- |

(53)

Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, platí obdobná tvrzení, z nichž vyplývá, že je nepravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti byla na trh Společenství vyvezena významná dodatečná množství, pokud by platnost opatření skončila.

3.2   Chorvatsko

| (54) | Podle dostupných informací mělo Chorvatsko v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 120 000 tun. Na vývoz do ostatních třetích zemí připadalo přibližně 60 000 tun. Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Jediný chorvatský vývozce má dobře rozvinuté distribuční kanály ve Společenství a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti. |
| --- | --- |

(54)

Podle dostupných informací mělo Chorvatsko v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 120 000 tun. Na vývoz do ostatních třetích zemí připadalo přibližně 60 000 tun. Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Jediný chorvatský vývozce má dobře rozvinuté distribuční kanály ve Společenství a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti.

| (55) | Antidumpingová opatření však Chorvatsku nezabránila ve vývozu značného množství do Společenství. Neexistují žádné signály, že by tato opatření byla překážkou pro vývoz dalšího množství do Společenství. Vzhledem k tomu, že tomu tak nebylo, není pravděpodobné, že by se po aktivaci těchto kapacit uskutečnily významné dodatečné vývozy do Společenství. Mimoto není vyloučeno, že by část tohoto množství mohla být vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné jako ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství, nebo mírně vyšší. |
| --- | --- |

(55)

Antidumpingová opatření však Chorvatsku nezabránila ve vývozu značného množství do Společenství. Neexistují žádné signály, že by tato opatření byla překážkou pro vývoz dalšího množství do Společenství. Vzhledem k tomu, že tomu tak nebylo, není pravděpodobné, že by se po aktivaci těchto kapacit uskutečnily významné dodatečné vývozy do Společenství. Mimoto není vyloučeno, že by část tohoto množství mohla být vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné jako ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství, nebo mírně vyšší.

| (56) | Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by byla významná část volné chorvatské kapacity použita k dodatečnému vývozu do Společenství, nýbrž s ohledem na současnou úroveň vývozu se očekává, že objem vývozu do Společenství zůstane nad minimální úrovní. |
| --- | --- |

(56)

Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by byla významná část volné chorvatské kapacity použita k dodatečnému vývozu do Společenství, nýbrž s ohledem na současnou úroveň vývozu se očekává, že objem vývozu do Společenství zůstane nad minimální úrovní.

| (57) | Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, platí obdobná tvrzení, z nichž vyplývá, že je nepravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti byla na trh Společenství vyvezena významná dodatečná množství, pokud by platnost opatření skončila. |
| --- | --- |

(57)

Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, platí obdobná tvrzení, z nichž vyplývá, že je nepravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti byla na trh Společenství vyvezena významná dodatečná množství, pokud by platnost opatření skončila.

3.3   Libye

| (58) | Podle dostupných informací měla Libye v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 140 000 tun. Vývoz do ostatních třetích zemí činil přibližně 570 000 tun. Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Jediný libyjský vývozce má ve Společenství dobře rozvinuté distribuční kanály a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti. |
| --- | --- |

(58)

Podle dostupných informací měla Libye v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 140 000 tun. Vývoz do ostatních třetích zemí činil přibližně 570 000 tun. Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Jediný libyjský vývozce má ve Společenství dobře rozvinuté distribuční kanály a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti.

| (59) | Není však vyloučeno, že část tohoto množství bude vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné jako ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství, nebo dokonce vyšší. Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by vývoz dosáhl celé výše volné kapacity, pokud by platnost opatření skončila, nýbrž že by pravděpodobně překročil minimální úrovně. |
| --- | --- |

(59)

Není však vyloučeno, že část tohoto množství bude vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné jako ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství, nebo dokonce vyšší. Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by vývoz dosáhl celé výše volné kapacity, pokud by platnost opatření skončila, nýbrž že by pravděpodobně překročil minimální úrovně.

| (60) | Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, platí obdobná tvrzení, z nichž vyplývá, že je nepravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti byla na trh Společenství vyvezena významná dodatečná množství, pokud by platnost opatření skončila. |
| --- | --- |

(60)

Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, platí obdobná tvrzení, z nichž vyplývá, že je nepravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti byla na trh Společenství vyvezena významná dodatečná množství, pokud by platnost opatření skončila.

3.4   Ukrajina

| (61) | Podle dostupných informací měla Ukrajina v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 375 000 tun. Vývoz do ostatních třetích zemí činil přibližně 3 500 000 tun. Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Ukrajinští vývozci mají ve Společenství dobře rozvinuté distribuční kanály a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti. Není však vyloučeno, že část tohoto množství bude vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné jako ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství. Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by vývoz dosáhl celé výše volné kapacity, pokud by platnost opatření skončila, nýbrž že by pravděpodobně překročil minimální úrovně. |
| --- | --- |

(61)

Podle dostupných informací měla Ukrajina v období přezkumného šetření volnou kapacitu nanejvýš přibližně 375 000 tun. Vývoz do ostatních třetích zemí činil přibližně 3 500 000 tun. Není vyloučeno, že po zrušení opatření bude část volné kapacity přesměrována do Společenství. Ukrajinští vývozci mají ve Společenství dobře rozvinuté distribuční kanály a obecně je velikost trhu Společenství přitažlivá, zejména pro země v zeměpisné blízkosti. Není však vyloučeno, že část tohoto množství bude vyvezena rovněž do jiných třetích zemí, jelikož pravděpodobné cenové úrovně na těchto územích vedou k cenám ze závodu, které jsou obdobné jako ceny, jichž by bylo možno dosáhnout při vývozu do Společenství. Mimoto není vyloučeno, že se spotřeba močoviny v ostatních částech světa zvýší vzhledem k současným tendencím k zvýšení zemědělské výroby. Po bližší úvaze se neočekává, že by vývoz dosáhl celé výše volné kapacity, pokud by platnost opatření skončila, nýbrž že by pravděpodobně překročil minimální úrovně.

| (62) | Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, žadatelé tvrdili, že předpokládaná vyšší kapacita v ostatních regionech (zejména na Blízkém východě) nahradí ukrajinské vývozy hlavně do Asie, ale rovněž do Afriky a Latinské Ameriky ve výši více než 3 000 000 tun, které by poté byly přesměrovány do Společenství. Na základě dostupných informací však nelze vyvodit závěr, že by došlo k takovémuto přesunu, mimo jiné kvůli tomu, že by toto dodatečné množství, pokud by se dostalo na trh, mohla absorbovat rostoucí světová spotřeba. Mimoto není vyloučeno, že by ke zvýšení kapacity došlo v delším časovém období, než žadatel předpokládá. Nelze proto potvrdit, že je pravděpodobné, že by po skončení platnosti opatření bylo v dohledné budoucnosti na trh Společenství přesměrováno značné dodatečné množství. |
| --- | --- |

(62)

Co se týká možného přesměrování vývozu z třetích zemí do Společenství, žadatelé tvrdili, že předpokládaná vyšší kapacita v ostatních regionech (zejména na Blízkém východě) nahradí ukrajinské vývozy hlavně do Asie, ale rovněž do Afriky a Latinské Ameriky ve výši více než 3 000 000 tun, které by poté byly přesměrovány do Společenství. Na základě dostupných informací však nelze vyvodit závěr, že by došlo k takovémuto přesunu, mimo jiné kvůli tomu, že by toto dodatečné množství, pokud by se dostalo na trh, mohla absorbovat rostoucí světová spotřeba. Mimoto není vyloučeno, že by ke zvýšení kapacity došlo v delším časovém období, než žadatel předpokládá. Nelze proto potvrdit, že je pravděpodobné, že by po skončení platnosti opatření bylo v dohledné budoucnosti na trh Společenství přesměrováno značné dodatečné množství.

4.   Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu

| (63) | Na základě výše uvedené analýzy se vyvozuje závěr, že není pravděpodobné, že by v případě Chorvatska pokračoval dumping značného množství močoviny ani že by v případě ostatních tří dotčených zemí došlo k jeho obnovení, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(63)

Na základě výše uvedené analýzy se vyvozuje závěr, že není pravděpodobné, že by v případě Chorvatska pokračoval dumping značného množství močoviny ani že by v případě ostatních tří dotčených zemí došlo k jeho obnovení, pokud by byla opatření zrušena.

D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   Vymezení výroby ve Společenství

| (64) | Ve Společenství obdobný výrobek vyrábí šestnáct výrobců, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Osm z těchto šestnácti společností se stalo výrobci ve Společenství v důsledku rozšíření Evropské unie (EU) v roce 2004. |
| --- | --- |

(64)

Ve Společenství obdobný výrobek vyrábí šestnáct výrobců, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Osm z těchto šestnácti společností se stalo výrobci ve Společenství v důsledku rozšíření Evropské unie (EU) v roce 2004.

| (65) | Z těchto šestnácti výrobců ve Společenství souhlasilo se spoluprací při šetření dvanáct společností, zatímco tři zaslaly požadované informace za účelem výběru vzorku, další spolupráci však nenabídly. Žádný výrobce ve Společenství nevznesl vůči žádosti o přezkum námitky. |
| --- | --- |

(65)

Z těchto šestnácti výrobců ve Společenství souhlasilo se spoluprací při šetření dvanáct společností, zatímco tři zaslaly požadované informace za účelem výběru vzorku, další spolupráci však nenabídly. Žádný výrobce ve Společenství nevznesl vůči žádosti o přezkum námitky.

| (66) | Ochotu spolupracovat tedy projevilo těchto dvanáct výrobců:






  — | Achema AB (Litva), |
| --- | --- | --- |

(66)

Ochotu spolupracovat tedy projevilo těchto dvanáct výrobců:

—

Achema AB (Litva),

| — | Adubos de Portugal (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Adubos de Portugal (Portugalsko),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Rakousko), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Rakousko),

| — | Duslo a.s. (Slovenská republika), |
| --- | --- |

—

Duslo a.s. (Slovenská republika),

| — | Fertiberia S.A.(Španělsko), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A.(Španělsko),

| — | AS Nitrofert (Estonsko), |
| --- | --- |

—

AS Nitrofert (Estonsko),

| — | Nitrogénmüvek Zrt (Maďarsko), |
| --- | --- |

—

Nitrogénmüvek Zrt (Maďarsko),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Německo), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Německo),

| — | skupina Yara (spojené společnosti Yara France SA (Francie), Yara Italia S.p.a. (Itálie), Yara Brunsbüttel GmbH (Německo) a Yara Sluiskil BV (Nizozemsko)), |
| --- | --- |

—

skupina Yara (spojené společnosti Yara France SA (Francie), Yara Italia S.p.a. (Itálie), Yara Brunsbüttel GmbH (Německo) a Yara Sluiskil BV (Nizozemsko)),

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Polsko), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Polsko),

| — | ZAK S.A. (Polsko), |
| --- | --- |

—

ZAK S.A. (Polsko),

| — | BASF AG (Německo). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Německo).

| (67) | Jelikož těchto dvanáct výrobců ve Společenství představovalo v průběhu období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby ve Společenství, má se za to, že na ně připadá významný podíl celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Usuzovalo se proto, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a jsou v dalším textu označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Na čtyři nespolupracující výrobce ve Společenství je v dalším textu odkazováno jako na „ostatní výrobce ve Společenství“. |
| --- | --- |

(67)

Jelikož těchto dvanáct výrobců ve Společenství představovalo v průběhu období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby ve Společenství, má se za to, že na ně připadá významný podíl celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Usuzovalo se proto, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a jsou v dalším textu označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Na čtyři nespolupracující výrobce ve Společenství je v dalším textu odkazováno jako na „ostatní výrobce ve Společenství“.

| (68) | Jak bylo uvedeno výše, byl vybrán vzorek tvořený čtyřmi společnostmi. Všichni výrobci ve Společenství zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho osm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy. |
| --- | --- |

(68)

Jak bylo uvedeno výše, byl vybrán vzorek tvořený čtyřmi společnostmi. Všichni výrobci ve Společenství zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho osm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.

E.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

1.   Spotřeba na trhu Společenství

| (69) | Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU. Vzhledem k rozšíření EU v roce 2004 byla kvůli přesnosti a konzistentnosti analýzy spotřeba stanovena na základě trhu EU-25 pro celé posuzované období. Jelikož toto šetření bylo zahájeno před dalším rozšířením EU o Bulharsko a Rumunsko, je analýza omezena na situaci EU-25. |
| --- | --- |

(69)

Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU. Vzhledem k rozšíření EU v roce 2004 byla kvůli přesnosti a konzistentnosti analýzy spotřeba stanovena na základě trhu EU-25 pro celé posuzované období. Jelikož toto šetření bylo zahájeno před dalším rozšířením EU o Bulharsko a Rumunsko, je analýza omezena na situaci EU-25.

| (70) | Mezi rokem 2002 a 2003 spotřeba Společenství vzrostla o 3 % a až do období přezkumného šetření byla stálá. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba ES v tunách | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

(70)

Mezi rokem 2002 a 2003 spotřeba Společenství vzrostla o 3 % a až do období přezkumného šetření byla stálá.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Celková spotřeba ES v tunách

8 650 000

8 945 000

8 955 000

8 875 000

8 950 000

Index (2002 = 100)

100

103

104

103

103

2.   Dovozy z dotčených zemí

2.1   Objem, podíl na trhu a ceny dovozů

| (71) | Co se týká Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny, vývoj objemů dovozu, jejich podílů na trhu a průměrných cen je uveden v následující tabulce. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bělorusko – objem dovozu (v tunách) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |
| Podíl na trhu | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Ceny dovozu
  (EUR/t) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |
| Ukrajina – objem dovozu (v tunách) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |
| Podíl na trhu | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Ceny dovozu
  (EUR/t) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |
| Chorvatsko – objem dovozu
  (v tunách) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |
| Podíl na trhu | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |
| Ceny dovozu
  (EUR/t) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |
| Libye – objem dovozu (v tunách) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |
| Podíl na trhu | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |
| Ceny dovozu
  (EUR/t) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(71)

Co se týká Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny, vývoj objemů dovozu, jejich podílů na trhu a průměrných cen je uveden v následující tabulce. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Bělorusko – objem dovozu (v tunách)

134 931

167 981

62 546

62 044

25 193

Podíl na trhu

1,6 %

1,9 %

0,7 %

0,7 %

0,3 %

Ceny dovozu

(EUR/t)

107,5

126,6

148,5

165,7

190,5

Index (2002 = 100)

100

118

138

154

177

Ukrajina – objem dovozu (v tunách)

44 945

36 304

77 270

84 338

52 553

Podíl na trhu

0,5 %

0,4 %

0,8 %

0,9 %

0,5 %

Ceny dovozu

(EUR/t)

117,4

134,5

139,6

192,7

194,0

Index (2002 = 100)

100

115

119

164

165

Chorvatsko – objem dovozu

(v tunách)

126 400

179 325

205 921

187 765

208 050

Podíl na trhu

1,5 %

2,0 %

2,3 %

2,1 %

2,3 %

Ceny dovozu

(EUR/t)

125,1

135,0

145,0

171,7

185,0

Index (2002 = 100)

100

108

116

137

148

Libye – objem dovozu (v tunách)

142 644

227 793

153 390

124 515

73 361

Podíl na trhu

1,6 %

2,5 %

1,7 %

1,4 %

0,8 %

Ceny dovozu

(EUR/t)

114,1

134,9

147,2

193,8

201,6

Index (2002 = 100)

100

118

129

170

177

| (72) | Co se týká Běloruska, objem dovozu mezi rokem 2002 a 2003 mírně vzrostl, poté se v průběhu celého posuzovaného období trvale snižoval (–81 % za celé období). Obdobně se jeho podíl na trhu v období mezi rokem 2002 a 2003 mírně zvýšil, načež trvale klesal až na úroveň 0,3 % v období přezkumného šetření. Od roku 2004 byly objemy minimální. Ceny se v průběhu posuzovaného období vyvíjely pozitivně ze 107 na 190 EUR/t. |
| --- | --- |

(72)

Co se týká Běloruska, objem dovozu mezi rokem 2002 a 2003 mírně vzrostl, poté se v průběhu celého posuzovaného období trvale snižoval (–81 % za celé období). Obdobně se jeho podíl na trhu v období mezi rokem 2002 a 2003 mírně zvýšil, načež trvale klesal až na úroveň 0,3 % v období přezkumného šetření. Od roku 2004 byly objemy minimální. Ceny se v průběhu posuzovaného období vyvíjely pozitivně ze 107 na 190 EUR/t.

| (73) | Pokud jde o Ukrajinu, úroveň dovozu byla trvale pod minimální prahovou hodnotou, zatímco mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření dovozní ceny vzrostly o 65 %. |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o Ukrajinu, úroveň dovozu byla trvale pod minimální prahovou hodnotou, zatímco mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření dovozní ceny vzrostly o 65 %.

| (74) | Chorvatské dovozy byly po celou dobu poměrně stálé ve výši přibližně 2 % podílu na trhu Společenství, zatímco dovozní ceny vzrostly o 48 %. |
| --- | --- |

(74)

Chorvatské dovozy byly po celou dobu poměrně stálé ve výši přibližně 2 % podílu na trhu Společenství, zatímco dovozní ceny vzrostly o 48 %.

| (75) | Dovozy z Libye se v roce 2003 zvýšily, poté však až do konce období přezkumného šetření trvale klesaly. Za celé období poklesly o 49 % a jejich podíl na trhu se snížil z 1,6 % v roce 2002 na 0,8 % v období přezkumného šetření. Stejně jako v případě ostatních dotčených zemí libyjské dovozní ceny mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 77 %. |
| --- | --- |

(75)

Dovozy z Libye se v roce 2003 zvýšily, poté však až do konce období přezkumného šetření trvale klesaly. Za celé období poklesly o 49 % a jejich podíl na trhu se snížil z 1,6 % v roce 2002 na 0,8 % v období přezkumného šetření. Stejně jako v případě ostatních dotčených zemí libyjské dovozní ceny mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 77 %.

| (76) | Růst cen čtyř zemí je úměrně vyšší nebo srovnatelný s růstem prodejních cen výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(76)

Růst cen čtyř zemí je úměrně vyšší nebo srovnatelný s růstem prodejních cen výrobního odvětví Společenství.

| (77) | Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření pro Chorvatsko byly srovnány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované nezávislým odběratelům s dovozními cenami CIF na hranice Společenství jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Chorvatsku, řádně upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že dovozy byly o 4,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Tyto ceny však byly přibližně stejné jako cena, která nepůsobí újmu, stanovená pro výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(77)

Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření pro Chorvatsko byly srovnány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované nezávislým odběratelům s dovozními cenami CIF na hranice Společenství jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Chorvatsku, řádně upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že dovozy byly o 4,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Tyto ceny však byly přibližně stejné jako cena, která nepůsobí újmu, stanovená pro výrobní odvětví Společenství.

| (78) | S ohledem na skutečnost, že podíly tří ze čtyř dotčených zemí na trhu byly pod minimální úrovní, a to jednotlivě i společně, mělo se za to, že jejich vývozy do Společenství nezpůsobily újmu, tudíž že rozpětí cenového podbízení nebylo významné jako součást analýzy přetrvávání újmy. |
| --- | --- |

(78)

S ohledem na skutečnost, že podíly tří ze čtyř dotčených zemí na trhu byly pod minimální úrovní, a to jednotlivě i společně, mělo se za to, že jejich vývozy do Společenství nezpůsobily újmu, tudíž že rozpětí cenového podbízení nebylo významné jako součást analýzy přetrvávání újmy.

3.   Dovoz z jiných zemí

| (79) | V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Ruska (v tunách) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |
| Podíl na trhu | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |
| Ceny dovozu z Ruska (EUR/t) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |
| Objem dovozu z Egypta (v tunách) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |
| Podíl na trhu | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |
| Ceny dovozu z Egypta (EUR/t) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |
| Objem dovozu z Rumunska (v tunách) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |
| Podíl na trhu | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |
| Ceny dovozu z Rumunska (EUR/t) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |
| Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |
| Podíl na trhu | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |
| Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

(79)

V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Objem dovozu z Ruska (v tunách)

1 360 025

1 429 543

1 783 742

1 404 863

1 488 367

Podíl na trhu

15,7 %

16,0 %

19,9 %

15,8 %

16,6 %

Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)

119

133

154

180

196

Objem dovozu z Egypta (v tunách)

579 830

629 801

422 892

385 855

624 718

Podíl na trhu

6,7 %

7,0 %

4,7 %

4,3 %

7,0 %

Ceny dovozu z Egypta (EUR/t)

149

163

178

220

222

Objem dovozu z Rumunska (v tunách)

260 298

398 606

235 417

309 195

248 377

Podíl na trhu

3,0 %

4,5 %

2,6 %

3,5 %

2,8 %

Ceny dovozu z Rumunska (EUR/t)

123

142

175

197

210

Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)

373 732

291 620

254 311

336 110

326 579

Podíl na trhu

4,3 %

3,3 %

2,8 %

3,8 %

3,6 %

Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)

141

170

194

221

224

Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu

29,7 %

30,8 %

30,0 %

27,4 %

30,0 %

| (80) | Je nutno poznamenat, že v průběhu celého období se celkový objem dovozu z třetích zemí zvýšil o 4,4 %. Tento výsledek je zapříčiněn zejména nárůstem dovozů z Ruska (9,4 %), což je hlavní vývozce. Je nutno taktéž zmínit, že se v průběhu celého období na dovozy z Ruska vztahovala opatření ve formě minimální dovozní ceny, opatření zrušená nařízením (ES) č. 907/2007 (viz 6. bod odůvodnění). Mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření dovozy z Egypta vzrostly o 7,7 %, zatímco dovozy z ostatních třetích zemí ve stejném rozmezí poklesly, přičemž na Rumunsko připadalo více než 40 % těchto dovozů. Co se týká vývozních cen, všechny výše uvedené země vyvážely do Společenství za ceny, které v průběhu období přezkumného šetření nebyly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a/nebo byly vyšší než cena výrobního odvětví Společenství, která nepůsobí újmu. |
| --- | --- |

(80)

Je nutno poznamenat, že v průběhu celého období se celkový objem dovozu z třetích zemí zvýšil o 4,4 %. Tento výsledek je zapříčiněn zejména nárůstem dovozů z Ruska (9,4 %), což je hlavní vývozce. Je nutno taktéž zmínit, že se v průběhu celého období na dovozy z Ruska vztahovala opatření ve formě minimální dovozní ceny, opatření zrušená nařízením (ES) č. 907/2007 (viz 6. bod odůvodnění). Mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření dovozy z Egypta vzrostly o 7,7 %, zatímco dovozy z ostatních třetích zemí ve stejném rozmezí poklesly, přičemž na Rumunsko připadalo více než 40 % těchto dovozů. Co se týká vývozních cen, všechny výše uvedené země vyvážely do Společenství za ceny, které v průběhu období přezkumného šetření nebyly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a/nebo byly vyšší než cena výrobního odvětví Společenství, která nepůsobí újmu.

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

| (81) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(81)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.

4.1   Předběžné poznámky

| (82) | Bylo zjištěno, že většina spolupracujících výrobců z výrobního odvětví Společenství používá obdobný výrobek k dalšímu zpracování na směsná nebo umělá hnojiva, tedy dusíkatá hnojiva, která obsahují kromě dusíku i jiné látky, například fosfor rozpustný ve vodě a/nebo draslík rozpustný ve vodě. |
| --- | --- |

(82)

Bylo zjištěno, že většina spolupracujících výrobců z výrobního odvětví Společenství používá obdobný výrobek k dalšímu zpracování na směsná nebo umělá hnojiva, tedy dusíkatá hnojiva, která obsahují kromě dusíku i jiné látky, například fosfor rozpustný ve vodě a/nebo draslík rozpustný ve vodě.

| (83) | Bylo zjištěno, že močovina využitá pro vlastní potřebu nevstupuje na otevřený trh, a proto není v přímé hospodářské soutěži s dovozem dotyčného výrobku. Šetření prokázalo, že toto použití pro vlastní potřebu představuje stálý podíl ve výši přibližně 20 % celkové výroby výrobního odvětví Společenství. Usuzuje se proto, že významně neovlivňuje výslednou představu o újmě výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(83)

Bylo zjištěno, že močovina využitá pro vlastní potřebu nevstupuje na otevřený trh, a proto není v přímé hospodářské soutěži s dovozem dotyčného výrobku. Šetření prokázalo, že toto použití pro vlastní potřebu představuje stálý podíl ve výši přibližně 20 % celkové výroby výrobního odvětví Společenství. Usuzuje se proto, že významně neovlivňuje výslednou představu o újmě výrobního odvětví Společenství.

| (84) | V případech, kdy se vybírá vzorek, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, výrobní kapacita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Společenství, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od vybraných výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(84)

V případech, kdy se vybírá vzorek, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, výrobní kapacita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Společenství, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od vybraných výrobců ve Společenství.

4.2   Údaje týkající se celého výrobního odvětví Společenství

a)   Výroba

| (85) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření byla výroba výrobního odvětví Společenství, včetně výroby určené pro vlastní potřebu, stálá, v roce 2003 vzrostla o 5 % a v roce 2004 se o stejné procento snížila. V roce 2005 a v průběhu období přezkumného šetření byl zaznamenán malý nárůst o 2 %, resp. 1 procentního bodu, a bylo dosaženo výše 4,45 milionu tun. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba výrobního odvětví Společenství (v tunách) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |
| Výroba výrobního odvětví Společenství využitá pro vlastní spotřebu | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |
| Podíl na celkové výrobě (v %) | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |
| Zdroj: Žadatelé, odpovědi na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřené odpovědi na dotazník. |

(85)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření byla výroba výrobního odvětví Společenství, včetně výroby určené pro vlastní potřebu, stálá, v roce 2003 vzrostla o 5 % a v roce 2004 se o stejné procento snížila. V roce 2005 a v průběhu období přezkumného šetření byl zaznamenán malý nárůst o 2 %, resp. 1 procentního bodu, a bylo dosaženo výše 4,45 milionu tun.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Výroba výrobního odvětví Společenství (v tunách)

4 300 000

4 500 000

4 300 000

4 400 000

4 450 000

Index (2002 = 100)

100

105

100

102

103

Výroba výrobního odvětví Společenství využitá pro vlastní spotřebu

800 000

800 000

800 000

900 000

900 000

Podíl na celkové výrobě (v %)

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,2 %

Zdroj: Žadatelé, odpovědi na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřené odpovědi na dotazník.

b)   Kapacita a míra využití kapacity

| (86) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření výrobní kapacita mírně vzrostla (5 %). Vzhledem k tomu, že objem výroby byl stálý, se využití kapacity mírně snížilo, a to z 84 % v roce 2002 na 81 % v období přezkumného šetření. Využití kapacity u tohoto druhu výroby a výrobního odvětví však může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, jež lze vyrábět pomocí stejného výrobního zařízení, a má proto jako ukazatel újmy menší význam. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství (v tunách) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(86)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření výrobní kapacita mírně vzrostla (5 %). Vzhledem k tomu, že objem výroby byl stálý, se využití kapacity mírně snížilo, a to z 84 % v roce 2002 na 81 % v období přezkumného šetření. Využití kapacity u tohoto druhu výroby a výrobního odvětví však může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, jež lze vyrábět pomocí stejného výrobního zařízení, a má proto jako ukazatel újmy menší význam.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství (v tunách)

5 100 000

5 200 000

5 200 000

5 400 000

5 360 000

Index (2002 = 100)

100

101

101

106

105

Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Index (2002 = 100)

100

104

100

96

96

c)   Zásoby

| (87) | Stav konečných zásob výrobního odvětví Společenství byl mezi rokem 2002 a 2004 poměrně stálý a poté prudce vzrostl (o 24 procentních bodů v roce 2005 a o dalších 13 procentních bodů na konci období přezkumného šetření). Jelikož je však močovina určená pro vlastní potřebu skladována s výrobkem prodávaným na volném trhu, stav zásob jako ukazatel újmy má menší význam. Je nutno rovněž uvést, že konec období přezkumného šetření se časově shoduje se zahájením sezónního prodeje. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob výrobního odvětví Společenství (v tunách) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

(87)

Stav konečných zásob výrobního odvětví Společenství byl mezi rokem 2002 a 2004 poměrně stálý a poté prudce vzrostl (o 24 procentních bodů v roce 2005 a o dalších 13 procentních bodů na konci období přezkumného šetření). Jelikož je však močovina určená pro vlastní potřebu skladována s výrobkem prodávaným na volném trhu, stav zásob jako ukazatel újmy má menší význam. Je nutno rovněž uvést, že konec období přezkumného šetření se časově shoduje se zahájením sezónního prodeje.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Konečný stav zásob výrobního odvětví Společenství (v tunách)

250 000

240 000

260 000

320 000

350 000

Index (2002 = 100)

100

94

103

127

140

d)   Objem prodeje

| (88) | Prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření mírně snížil, tj. o 3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES (v tunách) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(88)

Prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření mírně snížil, tj. o 3 %.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES (v tunách)

3 150 000

3 240 000

3 050 000

3 000 000

3 070 000

Index (2002 = 100)

100

103

97

95

97

e)   Podíl na trhu

| (89) | Mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu rovněž mírně snížil, a to z 36,5 % na 34,3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

(89)

Mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu rovněž mírně snížil, a to z 36,5 % na 34,3 %.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,3 %

Index (2002 = 100)

100

99

93

93

94

f)   Růst

| (90) | V posuzovaném období přišlo výrobní odvětví Společenství o malou část svého podílu na trhu na stálém trhu. Podíl na trhu, který výrobní odvětví Společenství ztratilo, však nepřevzal dovoz ze čtyř dotčených zemí, jehož podíl na trhu mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření zaznamenal pokles z 5,8 % na 4,4 %. |
| --- | --- |

(90)

V posuzovaném období přišlo výrobní odvětví Společenství o malou část svého podílu na trhu na stálém trhu. Podíl na trhu, který výrobní odvětví Společenství ztratilo, však nepřevzal dovoz ze čtyř dotčených zemí, jehož podíl na trhu mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření zaznamenal pokles z 5,8 % na 4,4 %.

g)   Zaměstnanost

| (91) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství poklesla o 6 %, zatímco výroba se mírně zvýšila, což odráží snahu výrobního odvětví Společenství o trvalé zvyšování jeho produktivity a konkurenceschopnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství související s dotyčným výrobkem | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(91)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství poklesla o 6 %, zatímco výroba se mírně zvýšila, což odráží snahu výrobního odvětví Společenství o trvalé zvyšování jeho produktivity a konkurenceschopnosti.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství související s dotyčným výrobkem

1 235

1 230

1 155

1 160

1 165

Index (2002 = 100)

100

100

94

94

94

h)   Produktivita

| (92) | Roční produkce na osobu zaměstnanou ve výrobním odvětví Společenství se mezi rokem 2002 a 2003 zvýšila o 6 % a až do období přezkumného šetření byla stálá, což prokazuje společný kladný účinek snížení počtu zaměstnanců a zvýšení výroby výrobního odvětví Společenství. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita výrobního odvětví Společenství (v tunách na zaměstnance) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

(92)

Roční produkce na osobu zaměstnanou ve výrobním odvětví Společenství se mezi rokem 2002 a 2003 zvýšila o 6 % a až do období přezkumného šetření byla stálá, což prokazuje společný kladný účinek snížení počtu zaměstnanců a zvýšení výroby výrobního odvětví Společenství.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Produktivita výrobního odvětví Společenství (v tunách na zaměstnance)

3 500

3 700

3 745

3 765

3 735

Index (2002 = 100)

100

106

107

108

107

i)   Velikost dumpingového rozpětí

| (93) | Pokud jde o dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství v období přezkumného šetření, vzhledem k tomu, že: i) objem dovozu z Běloruska, Ukrajiny a Libye byl pod minimální úrovní; ii) dovoz z Chorvatska byl stálý s cenami, které rostly v souladu s prodejními cenami EU, a iii) celková finanční situace výrobního odvětví Společenství byla velmi příznivá, se tento dopad nepovažuje za významný a ukazatel není důležitý. |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství v období přezkumného šetření, vzhledem k tomu, že: i) objem dovozu z Běloruska, Ukrajiny a Libye byl pod minimální úrovní; ii) dovoz z Chorvatska byl stálý s cenami, které rostly v souladu s prodejními cenami EU, a iii) celková finanční situace výrobního odvětví Společenství byla velmi příznivá, se tento dopad nepovažuje za významný a ukazatel není důležitý.

j)   Překonání účinků minulého dumpingu

| (94) | Ukazatele, které byly zkoumány výše, a níže uvedené ukazatele jednoznačně prokazují významné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(94)

Ukazatele, které byly zkoumány výše, a níže uvedené ukazatele jednoznačně prokazují významné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Společenství.

4.3   Údaje týkající se výrobců ve Společenství zařazených do vzorku

a)   Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu

| (95) | Od roku 2004 do období přezkumného šetření se výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena výrobců ve výrobním odvětví Společenství zařazených do vzorku, což odráží konzistentní a trvalé zvyšování nákladů na suroviny a příznivé podmínky na mezinárodním trhu s močovinou v témže období. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena vybraných výrobců pro trh ES (EUR/t) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

(95)

Od roku 2004 do období přezkumného šetření se výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena výrobců ve výrobním odvětví Společenství zařazených do vzorku, což odráží konzistentní a trvalé zvyšování nákladů na suroviny a příznivé podmínky na mezinárodním trhu s močovinou v témže období.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Jednotková cena vybraných výrobců pro trh ES (EUR/t)

138

149

164

189

207

Index (2002 = 100)

100

108

120

138

151

b)   Mzdy

| (96) | Mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na zaměstnance zvýšila o 13 %, jak dokládá následující tabulka. Vzhledem k míře inflace a celkovému snížení počtu zaměstnanců je tento nárůst mezd nutno považovat za mírný. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné mzdové náklady vybraných výrobců na jednoho zaměstnance
  (v tis. EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

(96)

Mezi rokem 2002 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na zaměstnance zvýšila o 13 %, jak dokládá následující tabulka. Vzhledem k míře inflace a celkovému snížení počtu zaměstnanců je tento nárůst mezd nutno považovat za mírný.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Průměrné mzdové náklady vybraných výrobců na jednoho zaměstnance

(v tis. EUR)

44,2

47,2

47,1

48,6

49,9

Index (2002 = 100)

100

107

107

110

113

c)   Investice

| (97) | Roční investice, které čtyři vybraní výrobci učinili do obdobného výrobku, se během posuzovaného období vyvíjely příznivě, tj. vzrostly o 74 %, přestože vykazovaly určité výkyvy. Tyto investice se týkaly zejména modernizace strojního zařízení a splnění požadavků na ochranu životního prostředí. To potvrzuje úsilí výrobního odvětví Společenství o trvalé zvyšování jeho produktivity a konkurenceschopnosti. Výsledky jsou patrné ve vývoji produktivity, která v témže období podstatně vzrostla (viz 92. bod odůvodnění). | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice vybraných výrobců (v tis. EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

(97)

Roční investice, které čtyři vybraní výrobci učinili do obdobného výrobku, se během posuzovaného období vyvíjely příznivě, tj. vzrostly o 74 %, přestože vykazovaly určité výkyvy. Tyto investice se týkaly zejména modernizace strojního zařízení a splnění požadavků na ochranu životního prostředí. To potvrzuje úsilí výrobního odvětví Společenství o trvalé zvyšování jeho produktivity a konkurenceschopnosti. Výsledky jsou patrné ve vývoji produktivity, která v témže období podstatně vzrostla (viz 92. bod odůvodnění).

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Čisté investice vybraných výrobců (v tis. EUR)

20 493

11 095

31 559

40 001

35 565

Index (2002 = 100)

100

54

154

195

174

d)   Ziskovost a návratnost investic

| (98) | Ziskovost vybraných výrobců vykazuje mezi rokem 2002 a 2005 přesvědčivé zlepšení a dosáhla úrovně 19 % hodnoty prodeje. Stálé zvyšování cen plynu, které začalo v roce 2006, ziskovost v průběhu období přezkumného šetření snížilo na 10,7 %. V této souvislosti je třeba uvést, že podle původního šetření činilo ziskové rozpětí, jehož by bylo možno dosáhnout bez dumpingu působícího újmu, 8 %. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti v celém posuzovaném období. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje vybraných výrobců odběratelům v ES, kteří s nimi nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |
| Návratnost investic vybraných výrobců (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

(98)

Ziskovost vybraných výrobců vykazuje mezi rokem 2002 a 2005 přesvědčivé zlepšení a dosáhla úrovně 19 % hodnoty prodeje. Stálé zvyšování cen plynu, které začalo v roce 2006, ziskovost v průběhu období přezkumného šetření snížilo na 10,7 %. V této souvislosti je třeba uvést, že podle původního šetření činilo ziskové rozpětí, jehož by bylo možno dosáhnout bez dumpingu působícího újmu, 8 %. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti v celém posuzovaném období.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Ziskovost prodeje vybraných výrobců odběratelům v ES, kteří s nimi nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)

4,6 %

11,1 %

18,4 %

19,3 %

10,7 %

Index (2002 = 100)

100

241

400

419

233

Návratnost investic vybraných výrobců (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)

10,7 %

31,0 %

48,8 %

51,1 %

29,4 %

Index (2002 = 100)

100

290

456

477

275

e)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (99) | Mezi rokem 2002 a 2005 se peněžní tok značně zvýšil a během období přezkumného šetření se trvale snižoval. Tento vývoj je v souladu s vývojem celkové ziskovosti v průběhu posuzovaného období. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok vybraných výrobců (v tis. EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(99)

Mezi rokem 2002 a 2005 se peněžní tok značně zvýšil a během období přezkumného šetření se trvale snižoval. Tento vývoj je v souladu s vývojem celkové ziskovosti v průběhu posuzovaného období.

2002

2003

2004

2005

OPŠ

Peněžní tok vybraných výrobců (v tis. EUR)

38 534

60 289

92 671

111 722

58 912

Index (2002 = 100)

100

156

240

290

153

| (100) | Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci ve Společenství měli potíže se získáváním kapitálu. |
| --- | --- |

(100)

Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci ve Společenství měli potíže se získáváním kapitálu.

5.   Závěr

| (101) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu mírně snížil, stejně jako jeho objem prodeje na trhu Společenství. Celkově se však finanční situace výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zlepšila. |
| --- | --- |

(101)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu mírně snížil, stejně jako jeho objem prodeje na trhu Společenství. Celkově se však finanční situace výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zlepšila.

| (102) | Téměř všechny ostatní ukazatele újmy vyjma zvýšení objemu zásob se vyvíjely pozitivně: objem výroby a jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Společenství vzrostly a ziskovost byla po roce 2002 významně vyšší než úroveň zisku stanovená jako cílový zisk v původním šetření. |
| --- | --- |

(102)

Téměř všechny ostatní ukazatele újmy vyjma zvýšení objemu zásob se vyvíjely pozitivně: objem výroby a jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Společenství vzrostly a ziskovost byla po roce 2002 významně vyšší než úroveň zisku stanovená jako cílový zisk v původním šetření.

| (103) | Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely pozitivně. Mzdy mírně vzrostly a výrobní odvětví Společenství pokračovalo v investicích. Rovněž produktivita podstatně vzrostla, což odráží kladný vývoj výroby a úsilí výrobního odvětví Společenství o zlepšení prostřednictvím investic. |
| --- | --- |

(103)

Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely pozitivně. Mzdy mírně vzrostly a výrobní odvětví Společenství pokračovalo v investicích. Rovněž produktivita podstatně vzrostla, což odráží kladný vývoj výroby a úsilí výrobního odvětví Společenství o zlepšení prostřednictvím investic.

| (104) | Žadatel tvrdil, že požadavky na dlouhodobou ziskovost, vyjádřenou jako výnos z prodeje, by pro průmysl v oblasti močoviny měly představovat přibližně 25 % po zdanění. To by znamenalo přibližný zisk ve výši 36 % z obratu před zdaněním. Žadatel uvedl, že to je opodstatněno náklady na zřízení nového komplexu na výrobu amoniaku/močoviny, který by vyžadoval 11 % návratnost investic (což údajně odpovídá zisku ve výši 36 % z obratu před zdaněním). V této souvislosti je třeba upozornit, že žadatel nikdy neuvedl tak vysoký cílový zisk v rámci tohoto řízení a že v původním šetření činilo ziskové rozpětí, jehož by bylo možné dosáhnout bez dumpingu způsobujícího újmu, 8 %. Dále bylo v rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-210/95 potvrzeno, že „... ziskové rozpětí, které má Rada použít při výpočtu cílové ceny, která odstraní danou újmu, musí být omezeno na ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Společenství mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu“ (8). Ve stejné věci bylo uvedeno, že „... argument, že ziskové rozpětí, které mají orgány Společenství uplatnit, musí být rozpětí potřebné k zajištění přežití výrobního odvětví Společenství nebo přiměřených výnosů z kapitálu, v žádném případě nevychází ze základního nařízení“. |
| --- | --- |

(104)

Žadatel tvrdil, že požadavky na dlouhodobou ziskovost, vyjádřenou jako výnos z prodeje, by pro průmysl v oblasti močoviny měly představovat přibližně 25 % po zdanění. To by znamenalo přibližný zisk ve výši 36 % z obratu před zdaněním. Žadatel uvedl, že to je opodstatněno náklady na zřízení nového komplexu na výrobu amoniaku/močoviny, který by vyžadoval 11 % návratnost investic (což údajně odpovídá zisku ve výši 36 % z obratu před zdaněním). V této souvislosti je třeba upozornit, že žadatel nikdy neuvedl tak vysoký cílový zisk v rámci tohoto řízení a že v původním šetření činilo ziskové rozpětí, jehož by bylo možné dosáhnout bez dumpingu způsobujícího újmu, 8 %. Dále bylo v rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-210/95 potvrzeno, že „... ziskové rozpětí, které má Rada použít při výpočtu cílové ceny, která odstraní danou újmu, musí být omezeno na ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Společenství mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu“ (8). Ve stejné věci bylo uvedeno, že „... argument, že ziskové rozpětí, které mají orgány Společenství uplatnit, musí být rozpětí potřebné k zajištění přežití výrobního odvětví Společenství nebo přiměřených výnosů z kapitálu, v žádném případě nevychází ze základního nařízení“.

| (105) | Žadatel dále tvrdil, že v případě odvětví výroby hnojiv není výnos z prodeje vhodným ukazatelem újmy, co se týká zisku, a že pro toto posouzení jsou kvalitativně vhodnější návratnost vynaloženého kapitálu a/nebo návratnost investic. Dále uvedl, že na základě posledně uvedených ukazatelů výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu. |
| --- | --- |

(105)

Žadatel dále tvrdil, že v případě odvětví výroby hnojiv není výnos z prodeje vhodným ukazatelem újmy, co se týká zisku, a že pro toto posouzení jsou kvalitativně vhodnější návratnost vynaloženého kapitálu a/nebo návratnost investic. Dále uvedl, že na základě posledně uvedených ukazatelů výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu.

| (106) | Vzhledem k zvláštnímu charakteru odvětví výroby hnojiv (mimo jiné jeho kapitálová náročnost) a povaze trhu s hnojivy (kolísání cen surovin a cen hotového výrobku) se má za to, že výnos z prodeje nemusí být sám o sobě nutně nejnázornějším ukazatelem, pokud jde o ziskovost, a že by měl být doplněn ukazateli jako návratnost vynaloženého kapitálu a návratnost investic. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, že by v případě neexistence dumpingového dovozu bylo výrobní odvětví Společenství schopno dosáhnout návratnosti na požadované úrovni. Žadatel ani neuvedl, jakého ziskového rozpětí by výrobní odvětví Společenství dosáhlo, kdyby k dumpingovému dovozu nedošlo. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k zvláštnímu charakteru odvětví výroby hnojiv (mimo jiné jeho kapitálová náročnost) a povaze trhu s hnojivy (kolísání cen surovin a cen hotového výrobku) se má za to, že výnos z prodeje nemusí být sám o sobě nutně nejnázornějším ukazatelem, pokud jde o ziskovost, a že by měl být doplněn ukazateli jako návratnost vynaloženého kapitálu a návratnost investic. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, že by v případě neexistence dumpingového dovozu bylo výrobní odvětví Společenství schopno dosáhnout návratnosti na požadované úrovni. Žadatel ani neuvedl, jakého ziskového rozpětí by výrobní odvětví Společenství dosáhlo, kdyby k dumpingovému dovozu nedošlo. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (107) | Vyvozuje se proto závěr, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství nepřetrvávala. |
| --- | --- |

(107)

Vyvozuje se proto závěr, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství nepřetrvávala.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Obecné poznámky

| (108) | Vzhledem k tomu, že podstatná újma způsobená dovozem z dotčené země nepřetrvává, byla analýza zaměřena na pravděpodobnost obnovení újmy v případě zrušení stávajících opatření. V této souvislosti byly analyzovány dva hlavní parametry: i) možné objemy vývozu a ceny dotčených zemí a ii) účinek těchto předpokládaných objemů a cen dotčených zemí na výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Vzhledem k tomu, že podstatná újma způsobená dovozem z dotčené země nepřetrvává, byla analýza zaměřena na pravděpodobnost obnovení újmy v případě zrušení stávajících opatření. V této souvislosti byly analyzovány dva hlavní parametry: i) možné objemy vývozu a ceny dotčených zemí a ii) účinek těchto předpokládaných objemů a cen dotčených zemí na výrobní odvětví Společenství.

| (109) | Analýza je porovnána s celkovou situací na trhu s přetrvávajícími vysokými cenami a zisky nejen ve Společenství, nýbrž na celém světě. To je velkou měrou zapříčiněno poptávkou převyšující nabídku. Neexistují žádné náznaky, že se tato celková situace v krátkodobém až střednědobém horizontu významně změní. |
| --- | --- |

(109)

Analýza je porovnána s celkovou situací na trhu s přetrvávajícími vysokými cenami a zisky nejen ve Společenství, nýbrž na celém světě. To je velkou měrou zapříčiněno poptávkou převyšující nabídku. Neexistují žádné náznaky, že se tato celková situace v krátkodobém až střednědobém horizontu významně změní.

2.   Možné objemy vývozu a ceny dotčených zemí

| (110) | Jak bylo uvedeno výše, ukrajinští vyvážející výrobci by do Společenství pravděpodobně vyvezli nanejvýš přibližně dalších 375 000 tun močoviny, pokud by platnost opatření skončila. Z údajů pro Libyi a Bělorusko vyplývá nanejvýš 140 000 tun, resp. 150 000 tun. Obdobně údaje pro Chorvatsko by se pravděpodobně významně nezvýšily oproti své současné úrovni. |
| --- | --- |

(110)

Jak bylo uvedeno výše, ukrajinští vyvážející výrobci by do Společenství pravděpodobně vyvezli nanejvýš přibližně dalších 375 000 tun močoviny, pokud by platnost opatření skončila. Z údajů pro Libyi a Bělorusko vyplývá nanejvýš 140 000 tun, resp. 150 000 tun. Obdobně údaje pro Chorvatsko by se pravděpodobně významně nezvýšily oproti své současné úrovni.

| (111) | Ceny vývozu do Společenství a třetích zemí byly analyzovány výše. Spolu s níže popsanými tržními podmínkami a pravděpodobným vývojem hlavních činitelů nákladů, například plynu, tato analýza naznačuje pravděpodobnost toho, že vývozní ceny zůstanou vysoké. Nelze proto vyvodit závěr, že by ceny byly pravděpodobně podstatně nižší než ceny nebo náklady výrobního odvětví Společenství a/nebo že by docházelo k prodeji pod cenou. |
| --- | --- |

(111)

Ceny vývozu do Společenství a třetích zemí byly analyzovány výše. Spolu s níže popsanými tržními podmínkami a pravděpodobným vývojem hlavních činitelů nákladů, například plynu, tato analýza naznačuje pravděpodobnost toho, že vývozní ceny zůstanou vysoké. Nelze proto vyvodit závěr, že by ceny byly pravděpodobně podstatně nižší než ceny nebo náklady výrobního odvětví Společenství a/nebo že by docházelo k prodeji pod cenou.

3.   Dopad předpokládaných objemů vývozu a cen na výrobní odvětví Společenství v případě zrušení opatření

| (112) | Podle předpokladů trh s močovinou v nadcházejících letech významně poroste, a to jak ve Společenství (9), tak celosvětově, zejména kvůli vyšší zemědělské výrobě (používání biopaliv) a rovněž kvůli rostoucímu průmyslovému využití pro AdBlue (10). Například výhledy pro zemědělské trhy v Evropské unii na období 2007–2014 zveřejněné generálním ředitelstvím pro zemědělství v červenci 2007 potvrzují, že se produkce obilovin v tomto období pravděpodobně zvýší až o 20 %. Žadatel růst odhaduje na 10 %. Koncem září 2007 byla nařízením Rady (ES) č. 1107/2007 (11) stanovena odchylka s ohledem na půdu vyňatou z produkce na rok 2008. Je pravděpodobné, že předpokládaný růst trhu Společenství (přibližně další 1 milion tun) překročí maximální pravděpodobné objemy, jež by vyvážející země mohly vyvézt do Společenství. Z těchto dodatečných vývozů by proto pravděpodobně nevyplývaly žádné významné nerovnováhy, pokud jde o objem, přinejmenším proto, že schodek mezi maximální možnou výrobou a spotřebou Společenství je vyčíslen na přibližně 2 miliony tun, a neexistují žádné signály, že by tento schodek vyplnily jiné vývozy (mimo jiné pocházející z Ruska, jak je popsáno v nařízení (ES) č. 907/2007) v takovém rozsahu, že by nadměrná nabídka stlačila tržní ceny. |
| --- | --- |

(112)

Podle předpokladů trh s močovinou v nadcházejících letech významně poroste, a to jak ve Společenství (9), tak celosvětově, zejména kvůli vyšší zemědělské výrobě (používání biopaliv) a rovněž kvůli rostoucímu průmyslovému využití pro AdBlue (10). Například výhledy pro zemědělské trhy v Evropské unii na období 2007–2014 zveřejněné generálním ředitelstvím pro zemědělství v červenci 2007 potvrzují, že se produkce obilovin v tomto období pravděpodobně zvýší až o 20 %. Žadatel růst odhaduje na 10 %. Koncem září 2007 byla nařízením Rady (ES) č. 1107/2007 (11) stanovena odchylka s ohledem na půdu vyňatou z produkce na rok 2008. Je pravděpodobné, že předpokládaný růst trhu Společenství (přibližně další 1 milion tun) překročí maximální pravděpodobné objemy, jež by vyvážející země mohly vyvézt do Společenství. Z těchto dodatečných vývozů by proto pravděpodobně nevyplývaly žádné významné nerovnováhy, pokud jde o objem, přinejmenším proto, že schodek mezi maximální možnou výrobou a spotřebou Společenství je vyčíslen na přibližně 2 miliony tun, a neexistují žádné signály, že by tento schodek vyplnily jiné vývozy (mimo jiné pocházející z Ruska, jak je popsáno v nařízení (ES) č. 907/2007) v takovém rozsahu, že by nadměrná nabídka stlačila tržní ceny.

| (113) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není pravděpodobné, že by výrobní odvětví Společenství muselo snížit svůj prodej, výrobu nebo ceny v takovém rozsahu, že by tím byla podstatně ovlivněna jeho ziskovost a celková situace. Je proto pravděpodobné, že zisky zůstanou zachovány na současné úrovni, což odráží příznivé tržní podmínky převládající zejména v období od roku 2004 do období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem není pravděpodobné, že by výrobní odvětví Společenství muselo snížit svůj prodej, výrobu nebo ceny v takovém rozsahu, že by tím byla podstatně ovlivněna jeho ziskovost a celková situace. Je proto pravděpodobné, že zisky zůstanou zachovány na současné úrovni, což odráží příznivé tržní podmínky převládající zejména v období od roku 2004 do období přezkumného šetření.

4.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

| (114) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze vyvodit závěr, že je pravděpodobné obnovení újmy výrobního odvětví Společenství, pokud by byla platná opatření zrušena. |
| --- | --- |

(114)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze vyvodit závěr, že je pravděpodobné obnovení újmy výrobního odvětví Společenství, pokud by byla platná opatření zrušena.

G.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (115) | Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zrušit stávající opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohou vyjádřit svá stanoviska ke zveřejněným údajům. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly výše uvedené závěry změnit. |
| --- | --- |

(115)

Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zrušit stávající opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohou vyjádřit svá stanoviska ke zveřejněným údajům. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly výše uvedené závěry změnit.

| (116) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovozy močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny měla být zrušena a řízení zastaveno. |
| --- | --- |

(116)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovozy močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny měla být zrušena a řízení zastaveno.

| (117) | Vzhledem k výše popsaným skutečnostem, tj. významným zkreslením struktury nákladů a/nebo vývozních operací ze strany vývozců ve všech čtyřech dotčených zemích, se ukazuje jako nezbytné pečlivě sledovat vývoj dovozů močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny, aby mohla být rychle přijata přiměřená opatření, pokud by je situace vyžadovala, |
| --- | --- |

(117)

Vzhledem k výše popsaným skutečnostem, tj. významným zkreslením struktury nákladů a/nebo vývozních operací ze strany vývozců ve všech čtyřech dotčených zemích, se ukazuje jako nezbytné pečlivě sledovat vývoj dovozů močoviny pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny, aby mohla být rychle přijata přiměřená opatření, pokud by je situace vyžadovala,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Antidumpingové clo z dovozu močoviny, též ve formě vodného roztoku, kódů KN 3102 10 10 a 3102 10 90 pocházející z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 17, 19.1.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 73/2006 (Úř. věst. L 12, 18.1.2006, s. 1)

2

(3)  Úř. věst. C 93, 21.4.2006, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. C 316, 22.12.2006, s. 13.

4

(5)  Úř. věst. C 105, 4.5.2006, s. 12.

5

(6)  Úř. věst. L 127, 9.5.2001, s. 11.

6

(7)  Úř. věst. L 198, 31.7.2007, s. 4.

7

(8)  Věc T-210/95 EFMA v. Rada (1195) Sb. rozh. II-3291, bod 60.

8

EFMA v. Rada

(9)  Zdroj: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009“, A05/71b, červen 2005, Mezinárodní sdružení výrobců hnojiv (International Fertiliser Industry Association (IFA)).

9

(10)  AdBlue je registrovaná obchodní známka pro vodný roztok močoviny (32,5 %) a používá se v procesu nazvaném selektivní katalytická redukce ke snížení emisí oxidů dusíku v emisích z vozidel s naftovým motorem.

10

(11)  Úř. věst. L 253, 28.9.2007, s. 1.

11

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/49

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 241/2008

ze dne 17. března 2008

o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 a odst. 3 prvním pododstavcem uvedené smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společenství sjednalo s Republikou Guinea-Bissau dohodu o partnerství v oblasti rybolovu, která plavidlům Společenství uděluje rybolovná práva ve vodách, jež spadají, pokud jde o odvětví rybolovu, do jurisdikce Guineje-Bissau. |
| --- | --- |

(1)

Společenství sjednalo s Republikou Guinea-Bissau dohodu o partnerství v oblasti rybolovu, která plavidlům Společenství uděluje rybolovná práva ve vodách, jež spadají, pokud jde o odvětví rybolovu, do jurisdikce Guineje-Bissau.

| (2) | Výsledkem těchto jednání bylo parafování dohody o partnerství v odvětví rybolovu dne 23. května 2007. |
| --- | --- |

(2)

Výsledkem těchto jednání bylo parafování dohody o partnerství v odvětví rybolovu dne 23. května 2007.

| (3) | V zájmu Společenství je dohodu ve formě výměny dopisů schválit. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu Společenství je dohodu ve formě výměny dopisů schválit.

| (4) | Měl by být definován způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, |
| --- | --- |

(4)

Měl by být definován způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu (2) se schvaluje jménem Společenství.

Znění dohody se připojuje k tomuto nařízení.

Článek 2

1.   Rybolovná práva stanovená v protokolu k dohodě se mezi členské státy rozdělí takto:

| a) | lov garnátů:






  Španělsko | 1 421 GRT |
| --- | --- | --- |
| Itálie | 1 776 GRT |
| Řecko | 137 GRT |
| Portugalsko | 1 066 GRT |

a)

lov garnátů:

Španělsko

1 421 GRT

Itálie

1 776 GRT

Řecko

137 GRT

Portugalsko

1 066 GRT

| b) | lov ryb/hlavonožců:






  Španělsko | 3 143 GRT |
| --- | --- | --- |
| Itálie | 786 GRT |
| Řecko | 471 GRT |

b)

lov ryb/hlavonožců:

Španělsko

3 143 GRT

Itálie

786 GRT

Řecko

471 GRT

| c) | plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí a plavidla pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru:






  Španělsko | 10 plavidel |
| --- | --- | --- |
| Francie | 9 plavidel |
| Portugalsko | 4 plavidla |

c)

plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí a plavidla pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru:

Španělsko

10 plavidel

Francie

9 plavidel

Portugalsko

4 plavidla

| d) | plavidla lovící na pruty:






  Španělsko | 10 plavidel |
| --- | --- | --- |
| Francie | 4 plavidla |

d)

plavidla lovící na pruty:

Španělsko

10 plavidel

Francie

4 plavidla

2.   Pokud žádosti o licence členských států uvedených v odstavci 1 nevyčerpají všechna rybolovná práva stanovená protokolem k dohodě, může Komise zohlednit žádosti o licence ze všech ostatních členských států.

Článek 3

Členské státy, jejichž plavidla provozují rybolov v rámci dohody podle článku 1, oznamují Komisi množství každé populace ulovená v rybolovné oblasti Guineje-Bissau v souladu s nařízením Komise (ES) č. 500/2001 ze dne 14. března 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o kontrolu úlovků rybářských plavidel Společenství ve vodách třetích zemí a na volném moři (3).

Článek 4

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Stanovisko ze dne 11. března 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 342, 27.12.2007, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 73, 15.3.2001, s. 8.

3

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/51

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 242/2008

ze dne 17. března 2008

o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny o partnerství v odvětví rybolovu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 a odst. 3 prvním pododstavcem uvedené smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společenství sjednalo s Republikou Pobřeží slonoviny dohodu o partnerství v odvětví rybolovu, která plavidlům Společenství uděluje rybolovná práva ve vodách, jež spadají, pokud jde o odvětví rybolovu, pod svrchovanost a jurisdikci Pobřeží slonoviny. |
| --- | --- |

(1)

Společenství sjednalo s Republikou Pobřeží slonoviny dohodu o partnerství v odvětví rybolovu, která plavidlům Společenství uděluje rybolovná práva ve vodách, jež spadají, pokud jde o odvětví rybolovu, pod svrchovanost a jurisdikci Pobřeží slonoviny.

| (2) | Výsledkem těchto jednání bylo parafování nové dohody o partnerství v odvětví rybolovu dne 5. dubna 2007. |
| --- | --- |

(2)

Výsledkem těchto jednání bylo parafování nové dohody o partnerství v odvětví rybolovu dne 5. dubna 2007.

| (3) | V zájmu Společenství je uvedenou dohodu schválit. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu Společenství je uvedenou dohodu schválit.

| (4) | Měl by být vymezen způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, |
| --- | --- |

(4)

Měl by být vymezen způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny (2) se schvaluje jménem Společenství.

Článek 2

Rybolovná práva stanovená v protokolu k dohodě se mezi členské státy rozdělují takto:

| — | 25 plavidel se zátahovými sítěmi:







  Francie | : | 10 plavidel |
| --- | --- | --- | --- |
| Španělsko | : | 15 plavidel |

—

25 plavidel se zátahovými sítěmi:

Francie

:

10 plavidel

Španělsko

:

15 plavidel

| — | 15 plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru:







  Španělsko | : | 10 plavidel |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugalsko | : | 5 plavidel |

—

15 plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru:

Španělsko

:

10 plavidel

Portugalsko

:

5 plavidel

Pokud žádosti o licence těchto členských států nevyčerpají všechna rybolovná práva stanovená protokolem, může Komise zohlednit žádosti o licence všech ostatních členských států.

Článek 3

Členské státy, jejichž plavidla provozují rybolov v rámci dohody uvedené v článku 1, oznamují Komisi množství každé populace ulovená v rybolovné oblasti Pobřeží slonoviny v souladu s nařízením Komise (ES) č. 500/2001 ze dne 14. března 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o kontrolu úlovků rybářských plavidel Společenství ve vodách třetích zemí a na volném moři (3).

Článek 4

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Stanovisko ze dne 11. března 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 41.

2

(3)  Úř. věst. L 73, 15.3.2001, s. 8.

3

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/53

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 243/2008

ze dne 17. března 2008,

kterým se ukládají některá omezující opatření vůči nezákonné vládě Anjouanu v Komorském svazu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,

s ohledem na společný postoj Rady 2008/187/SZBP ze dne 3. března 2008 o omezujících opatřeních vůči nezákonné vládě Anjouanu v Komorském svazu (1),

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 25. října 2007 požádal předseda Komise Africké unie, prostřednictvím dopisu adresovaného generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli, o podporu Evropské unie a jejích členských států při provedení sankcí, které se Rada míru a bezpečnosti Africké unie rozhodla zavést vůči nezákonné vládě Anjouanu a určitým osobám s ní spojenými. |
| --- | --- |

(1)

Dne 25. října 2007 požádal předseda Komise Africké unie, prostřednictvím dopisu adresovaného generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli, o podporu Evropské unie a jejích členských států při provedení sankcí, které se Rada míru a bezpečnosti Africké unie rozhodla zavést vůči nezákonné vládě Anjouanu a určitým osobám s ní spojenými.

| (2) | Společný postoj Rady 2008/187/SZBP stanoví, že mají být zavedena omezující opatření vůči nezákonné vládě Anjouanu a určitým osobám s ní spojenými. Tato zahrnují zejména zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů náležejících dotčeným osobám. |
| --- | --- |

(2)

Společný postoj Rady 2008/187/SZBP stanoví, že mají být zavedena omezující opatření vůči nezákonné vládě Anjouanu a určitým osobám s ní spojenými. Tato zahrnují zejména zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů náležejících dotčeným osobám.

| (3) | Uvedená opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství. Za účelem zajištění jejich jednotného uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech, je proto k jejich provedení, pokud jde o Společenství, nezbytný právní předpis Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství. Za účelem zajištění jejich jednotného uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech, je proto k jejich provedení, pokud jde o Společenství, nezbytný právní předpis Společenství.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „finančními prostředky“ finanční aktiva a hospodářské výhody všeho druhu, mimo jiné:






  i) | peníze v hotovosti, šeky, peněžní pohledávky, směnky, platební příkazy a jiné platební nástroje, |
| --- | --- | --- |

a)

„finančními prostředky“ finanční aktiva a hospodářské výhody všeho druhu, mimo jiné:

i)

peníze v hotovosti, šeky, peněžní pohledávky, směnky, platební příkazy a jiné platební nástroje,

| ii) | vklady u finančních institucí a jiných subjektů, zůstatky na účtech, pohledávky a závazky z pohledávek, |
| --- | --- |

ii)

vklady u finančních institucí a jiných subjektů, zůstatky na účtech, pohledávky a závazky z pohledávek,

| iii) | veřejně i soukromě obchodované cenné papíry a dluhové nástroje včetně akcií a kapitálových podílů, certifikátů zastupujících cenné papíry, dluhopisů, směnek, opčních listů, dlužních úpisů a smluv o derivátových nástrojích, |
| --- | --- |

iii)

veřejně i soukromě obchodované cenné papíry a dluhové nástroje včetně akcií a kapitálových podílů, certifikátů zastupujících cenné papíry, dluhopisů, směnek, opčních listů, dlužních úpisů a smluv o derivátových nástrojích,

| iv) | úroky, dividendy nebo jiné výnosy nebo hodnoty pocházející z aktiv nebo jimi vytvářené, |
| --- | --- |

iv)

úroky, dividendy nebo jiné výnosy nebo hodnoty pocházející z aktiv nebo jimi vytvářené,

| v) | úvěry, práva na započtení, záruky, závazky plnění nebo jiné finanční závazky, |
| --- | --- |

v)

úvěry, práva na započtení, záruky, závazky plnění nebo jiné finanční závazky,

| vi) | akreditivy, náložné listy a dodací listy, |
| --- | --- |

vi)

akreditivy, náložné listy a dodací listy,

| vii) | dokumenty prokazující podíl na finančních prostředcích nebo na finančních zdrojích; |
| --- | --- |

vii)

dokumenty prokazující podíl na finančních prostředcích nebo na finančních zdrojích;

| b) | „zmrazením finančních prostředků“ zabránění veškerému pohybu, převodu, změně, použití finančních prostředků nebo nakládání s nimi jakýmkoli způsobem, v jehož důsledku by mohlo dojít ke změně jejich objemu, množství, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia; |
| --- | --- |

b)

„zmrazením finančních prostředků“ zabránění veškerému pohybu, převodu, změně, použití finančních prostředků nebo nakládání s nimi jakýmkoli způsobem, v jehož důsledku by mohlo dojít ke změně jejich objemu, množství, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia;

| c) | „hospodářskými zdroji“ aktiva všeho druhu, hmotná či nehmotná, movitá či nemovitá, která nejsou finančními prostředky, ale která lze použít k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb; |
| --- | --- |

c)

„hospodářskými zdroji“ aktiva všeho druhu, hmotná či nehmotná, movitá či nemovitá, která nejsou finančními prostředky, ale která lze použít k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb;

| d) | „zmrazením hospodářských zdrojů“ zabránění v jejich použití k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb jakýmkoli způsobem, zejména prodejem, pronájmem nebo zastavením; |
| --- | --- |

d)

„zmrazením hospodářských zdrojů“ zabránění v jejich použití k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb jakýmkoli způsobem, zejména prodejem, pronájmem nebo zastavením;

| e) | „územím Společenství“ území, na která se vztahuje Smlouva za podmínek v ní stanovených. |
| --- | --- |

e)

„územím Společenství“ území, na která se vztahuje Smlouva za podmínek v ní stanovených.

Článek 2

1.   Veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které náleží fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v příloze I, anebo jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány, se zmrazují.

2.   Žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje nesmějí být, přímo ani nepřímo, poskytnuty fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v příloze I, a nesmějí být ani použity v jejich prospěch.

3.   Zakazuje se vědomá a úmyslná účast na činnostech, jejichž cílem nebo přímým či nepřímým výsledkem je obcházení opatření uvedených v odstavcích 1 a 2.

4.   Ze zákazu uvedeného v odstavci 2 nevyplývá pro dotčené fyzické nebo právnické osoby nebo subjekty žádná odpovědnost, pokud nevěděly a neměly žádný dostatečný důvod se domnívat, že by svou činností tento zákaz porušovaly.

Článek 3

1.   Ustanovení čl. 2 odst. 2 se nevztahuje na připsání na zmrazené účty provedené v rámci:

| a) | úroků nebo jiných výnosů z těchto účtů; |
| --- | --- |

a)

úroků nebo jiných výnosů z těchto účtů;

| b) | plateb splatných podle smluv, dohod nebo závazků, které byly uzavřeny nebo vznikly přede dnem, od nějž se na tyto účty vztahuje toto nařízení, |
| --- | --- |

b)

plateb splatných podle smluv, dohod nebo závazků, které byly uzavřeny nebo vznikly přede dnem, od nějž se na tyto účty vztahuje toto nařízení,

přičemž se i na tyto úroky, výnosy a platby nadále vztahují ustanovení čl. 2 odst. 1.

2.   Ustanovení čl. 2 odst. 2 nebrání finančním nebo úvěrovým institucím ve Společenství v případech, kdy přijímají peněžní prostředky převáděné třetími osobami na účet fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených na seznamu v příloze I, v připsání těchto peněžních prostředků ve prospěch zmrazených účtů za předpokladu, že tyto přírůstky na účtech budou rovněž zmrazeny. Dotčená finanční nebo úvěrová instituce musí o těchto převodech neprodleně informovat příslušné orgány.

Článek 4

1.   Příslušné orgány členských států uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze II, mohou za podmínek, které považují za vhodné, povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud rozhodnou, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:

| a) | nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze I a jimi vyživovaných rodinných příslušníků, zejména v případech výdajů za potraviny, nájemné nebo hypotéky, plateb za léky a lékařskou péči, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby; |
| --- | --- |

a)

nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze I a jimi vyživovaných rodinných příslušníků, zejména v případech výdajů za potraviny, nájemné nebo hypotéky, plateb za léky a lékařskou péči, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;

| b) | určeny výlučně k úhradě přiměřených poplatků za odborné výkony a náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb; |
| --- | --- |

b)

určeny výlučně k úhradě přiměřených poplatků za odborné výkony a náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb;

| c) | určeny výlučně k hrazení poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; |
| --- | --- |

c)

určeny výlučně k hrazení poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů;

| d) | nezbytné pro úhradu mimořádných výdajů, pokud dotyčný členský stát oznámí alespoň dva týdny před udělením povolení ostatním členským státům a Komisi důvody, na základě kterých se domnívá, že by mělo být uděleno zvláštní povolení. |
| --- | --- |

d)

nezbytné pro úhradu mimořádných výdajů, pokud dotyčný členský stát oznámí alespoň dva týdny před udělením povolení ostatním členským státům a Komisi důvody, na základě kterých se domnívá, že by mělo být uděleno zvláštní povolení.

2.   Členské státy uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle odstavce 1.

Článek 5

Ani fyzické nebo právnické osoby nebo provádějící subjekty, ani jejich ředitelé nebo zaměstnanci, kteří v dobré víře, že je takové jednání v souladu s tímto nařízením, zmrazí nebo odmítnou poskytnout finanční prostředky a hospodářské zdroje, nenesou odpovědnost za takové jednání, pokud není prokázáno, že k němu došlo z nedbalosti.

Článek 6

1.   Aniž jsou dotčena příslušná pravidla pro ohlašování, důvěrnost a služební tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:

| a) | neprodleně poskytnou každou informaci, která by mohla přispět k dodržování tohoto nařízení a která se týká zejména účtů a částek zmrazených v souladu s článkem 2, příslušným orgánům uvedeným na internetových stránkách v příloze II v členském státě, v němž mají trvalé bydliště nebo sídlo, a předají tuto informaci přímo nebo prostřednictvím členských států Komisi; |
| --- | --- |

a)

neprodleně poskytnou každou informaci, která by mohla přispět k dodržování tohoto nařízení a která se týká zejména účtů a částek zmrazených v souladu s článkem 2, příslušným orgánům uvedeným na internetových stránkách v příloze II v členském státě, v němž mají trvalé bydliště nebo sídlo, a předají tuto informaci přímo nebo prostřednictvím členských států Komisi;

| b) | při ověřování těchto informací spolupracují s příslušnými orgány uvedenými na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze II. |
| --- | --- |

b)

při ověřování těchto informací spolupracují s příslušnými orgány uvedenými na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze II.

2.   Veškeré informace poskytnuté nebo obdržené v souladu s tímto článkem se použijí pouze pro účely, pro něž byly poskytnuty nebo obdrženy.

Článek 7

Komise a členské státy se bezodkladně navzájem informují o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a předávají si důležité informace, které mají k dispozici, zejména informace o porušování tohoto nařízení, obtížích s jeho prováděním a rozhodnutích vnitrostátních soudů.

Článek 8

1.   Komise je oprávněna:

| a) | změnit přílohu I na základě rozhodnutí týkajících se přílohy společného postoje 2008/187/SZBP; |
| --- | --- |

a)

změnit přílohu I na základě rozhodnutí týkajících se přílohy společného postoje 2008/187/SZBP;

| b) | změnit přílohu II na základě informací poskytnutých členskými státy. |
| --- | --- |

b)

změnit přílohu II na základě informací poskytnutých členskými státy.

2.   Bude zveřejněno oznámení o postupech pro předávání informací souvisejících s přílohou I (2).

Článek 9

1.   Členské státy stanoví sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

2.   Členské státy oznámí Komisi ustanovení obsahující tyto sankce neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí všechny následné změny těchto ustanovení.

Článek 10

1.   Členské státy určí příslušné orgány uvedené v tomto nařízení a uvedou je na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze II, nebo prostřednictvím těchto stránek.

2.   Členské státy oznámí Komisi své příslušné orgány neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí všechny následné změny.

Článek 11

Toto nařízení se použije:

| a) | na území Společenství, včetně jeho vzdušného prostoru; |
| --- | --- |

a)

na území Společenství, včetně jeho vzdušného prostoru;

| b) | na palubě všech letadel nebo plavidel v pravomoci členského státu; |
| --- | --- |

b)

na palubě všech letadel nebo plavidel v pravomoci členského státu;

| c) | na všechny osoby, které jsou státními příslušníky členského státu, ať se nacházejí na území Společenství nebo mimo něj; |
| --- | --- |

c)

na všechny osoby, které jsou státními příslušníky členského státu, ať se nacházejí na území Společenství nebo mimo něj;

| d) | na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány zapsané nebo zřízené podle práva některého členského státu; |
| --- | --- |

d)

na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány zapsané nebo zřízené podle práva některého členského státu;

| e) | na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností, která je provozována zcela nebo částečně na území Společenství. |
| --- | --- |

e)

na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností, která je provozována zcela nebo částečně na území Společenství.

Článek 12

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 59, 4.3.2008, s. 32.

1

(2)  Úř. věst. C 71, 18.3.2008, s. 25.

2

---

PŘÍLOHA I

Seznam členů nezákonné vlády Anjouanu a fyzických nebo právnických osob, subjektů nebo orgánů s nimi spojených podle článků 2, 3 a 4

| Jméno | Mohamed Bacar |
| --- | --- |
| Pohlaví | M |
| Funkce | samozvaný prezident, plukovník |
| Místo narození | Barakani |
| Datum narození | 5.5.1962 |
| Číslo pasu | 01AB01951/06/160, datum vydání: 1.12.2006 |
| Jméno | Jaffar Salim |
| Pohlaví | M |
| Funkce | „ministr vnitra“ |
| Místo narození | Mutsamudu |
| Datum narození | 26.6.1962 |
| Číslo pasu | 06BB50485/20 950, datum vydání: 1.2.2007 |
| Jméno | Mohamed Abdou Madi |
| Pohlaví | M |
| Funkce | „ministr pro spolupráci“ |
| Místo narození | Mjamaoué |
| Datum narození | 1956 |
| Číslo pasu | 05BB39478, datum vydání: 1.8.2006 |
| Jméno | Ali Mchindra |
| Pohlaví | M |
| Funkce | „ministr pro vzdělávání“ |
| Místo narození | Cuvette |
| Datum narození | 20.11.1958 |
| Číslo pasu | 03819, datum vydání: 3.7.2004 |
| Jméno | Houmadi Souf |
| Pohlaví | M |
| Funkce | „ministr pro veřejnou službu“ |
| Místo narození | Sima |
| Datum narození | 1963 |
| Číslo pasu | 51427, datum vydání: 4.3.2007 |
| Jméno | Rehema Boinali |
| Pohlaví | M |
| Funkce | „ministr pro energie“ |
| Místo narození | |
| Datum narození | 1967 |
| Číslo pasu | 540355, datum vydání: 7.4.2007 |
| Jméno | Dhoihirou Halidi |
| Pohlaví | M |
| Titul | ředitel kabinetu |
| Funkce | vysoký úředník, úzce spojený s nezákonnou vládou Anjouanu |
| Místo narození | Bambao Msanga |
| Datum narození | 8.3.1965 |
| Číslo pasu | 64528, datum vydání: 19.9.2007 |
| Jméno | Abdou Bacar |
| Pohlaví | M |
| Titul | podplukovník |
| Funkce | vyšší důstojník podporující nezákonnou vládu Anjouanu |
| Místo narození | Barakani |
| Datum narození | 2.5.1954 |
| Číslo pasu | 54621, datum vydání: 23.4.2007 |

Jméno

Mohamed Bacar

Pohlaví

M

Funkce

samozvaný prezident, plukovník

Místo narození

Barakani

Datum narození

5.5.1962

Číslo pasu

01AB01951/06/160, datum vydání: 1.12.2006

Jméno

Jaffar Salim

Pohlaví

M

Funkce

„ministr vnitra“

Místo narození

Mutsamudu

Datum narození

26.6.1962

Číslo pasu

06BB50485/20 950, datum vydání: 1.2.2007

Jméno

Mohamed Abdou Madi

Pohlaví

M

Funkce

„ministr pro spolupráci“

Místo narození

Mjamaoué

Datum narození

1956

Číslo pasu

05BB39478, datum vydání: 1.8.2006

Jméno

Ali Mchindra

Pohlaví

M

Funkce

„ministr pro vzdělávání“

Místo narození

Cuvette

Datum narození

20.11.1958

Číslo pasu

03819, datum vydání: 3.7.2004

Jméno

Houmadi Souf

Pohlaví

M

Funkce

„ministr pro veřejnou službu“

Místo narození

Sima

Datum narození

1963

Číslo pasu

51427, datum vydání: 4.3.2007

Jméno

Rehema Boinali

Pohlaví

M

Funkce

„ministr pro energie“

Místo narození

Datum narození

1967

Číslo pasu

540355, datum vydání: 7.4.2007

Jméno

Dhoihirou Halidi

Pohlaví

M

Titul

ředitel kabinetu

Funkce

vysoký úředník, úzce spojený s nezákonnou vládou Anjouanu

Místo narození

Bambao Msanga

Datum narození

8.3.1965

Číslo pasu

64528, datum vydání: 19.9.2007

Jméno

Abdou Bacar

Pohlaví

M

Titul

podplukovník

Funkce

vyšší důstojník podporující nezákonnou vládu Anjouanu

Místo narození

Barakani

Datum narození

2.5.1954

Číslo pasu

54621, datum vydání: 23.4.2007

---

PŘÍLOHA II

Internetové stránky s informacemi o příslušných orgánech uvedených v článcích 4, 6 a 10 a adresa Evropské komise pro účely oznámení

BELGIE

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULHARSKO

http://www.mfa.government.bg

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DÁNSKO

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

NĚMECKO

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTONSKO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRSKO

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

ŘECKO

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

ŠPANĚLSKO

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

FRANCIE

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

ITÁLIE

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

KYPR

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LOTYŠSKO

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt

LUCEMBURSKO

http://www.mae.lu/sanctions

MAĎARSKO

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitibank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NIZOZEMSKO

http://www.minbuza.nl/sancties

RAKOUSKO

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLSKO

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALSKO

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMUNSKO

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVINSKO

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVENSKO

http://www.foreign.gov.sk

FINSKO

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVÉDSKO

http://www.ud.se/sanktioner

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adresa Evropské komise pro účely oznamování:

| Commission des Communautés européennes |
| --- |
| Direction générale des relations extérieures |
| Direction A. Plateforme des crises et coordination politique de la PESC |
| Unité A.2. Réponse aux crises et consolidation de la paix |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85 |
| Fax: (32-2) 299 08 73 |

Commission des Communautés européennes

Direction générale des relations extérieures

Direction A. Plateforme des crises et coordination politique de la PESC

Unité A.2. Réponse aux crises et consolidation de la paix

CHAR 12/108

B-1049 Bruxelles

Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85

Fax: (32-2) 299 08 73

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/60

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 244/2008

ze dne 17. března 2008

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č 2200/96, (ES) č 2201/96 a (ES) č 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (1), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. března 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 17. března 2008 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | JO | 60,6 |
| MA | 62,6 |
| TN | 120,5 |
| TR | 95,3 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 90,4 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 96,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 59,3 |
| MA | 47,5 |
| TN | 52,8 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 43,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 106,8 |
| SY | 109,7 |
| TR | 127,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 86,8 |
| CA | 98,7 |
| CL | 102,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 43,9 |
| US | 106,7 |
| UY | 87,6 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 86,3 |
| CN | 80,8 |
| ZA | 89,0 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

JO

60,6

MA

62,6

TN

120,5

TR

95,3

ZZ

84,8

0707 00 05

JO

178,8

MA

90,4

TR

145,1

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

96,9

TR

106,4

ZZ

101,7

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

44,7

IL

59,3

MA

47,5

TN

52,8

TR

50,7

ZA

43,3

ZZ

49,7

0805 50 10

EG

107,9

IL

106,8

SY

109,7

TR

127,9

ZA

147,5

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

93,7

BR

86,8

CA

98,7

CL

102,2

CN

85,4

MK

43,9

US

106,7

UY

87,6

ZA

69,5

ZZ

86,1

0808 20 50

AR

81,0

CL

86,3

CN

80,8

ZA

89,0

ZZ

84,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/62

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 245/2008

ze dne 17. března 2008,

kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1249/96, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), se v případě dovozu pšenice obecné vysoké jakosti stanoví zásada zvláštní dodatečné jistoty k jistotám stanoveným nařízením Komise (ES) č. 1342/2003 ze dne 28. července 2003, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí v odvětví obilovin a rýže (3). Tato dodatečná jistota ve výši 95 EUR na tunu je odůvodněna rozdílem platných dovozních cel mezi jednotlivými kategoriemi pšenice obecné podle toho, zda se jedná o pšenici vysoké nebo střední a nízké jakosti. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), se v případě dovozu pšenice obecné vysoké jakosti stanoví zásada zvláštní dodatečné jistoty k jistotám stanoveným nařízením Komise (ES) č. 1342/2003 ze dne 28. července 2003, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí v odvětví obilovin a rýže (3). Tato dodatečná jistota ve výši 95 EUR na tunu je odůvodněna rozdílem platných dovozních cel mezi jednotlivými kategoriemi pšenice obecné podle toho, zda se jedná o pšenici vysoké nebo střední a nízké jakosti.

| (2) | Nařízením Rady (ES) č. 1/2008 (4) bylo dočasně pozastaveno uplatňování dovozního cla na některé obiloviny v hospodářském roce 2007/08, který končí 30. června 2008, přičemž se ponechala možnost jeho opětovného zavedení před uvedeným datem, pokud si to vyžádají tržní podmínky. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením Rady (ES) č. 1/2008 (4) bylo dočasně pozastaveno uplatňování dovozního cla na některé obiloviny v hospodářském roce 2007/08, který končí 30. června 2008, přičemž se ponechala možnost jeho opětovného zavedení před uvedeným datem, pokud si to vyžádají tržní podmínky.

| (3) | Z důvodu dočasného pozastavení cla, které se uplatňuje na dovoz uskutečněný na základě dovozních licencí vydaných od 4. ledna 2008 v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 1/2008, dočasně zanikly zvláštní okolnosti, které by byly důvodem k zřízení systému zvláštních dodatečných jistin jako doplňku k jistinám, které vyplývají z dovozní licence. Vzhledem k těmto novým podmínkám, které se na dovoz pšenice obecné uplatňují od vstupu nařízení (ES) č. 1/2008 v platnost, není až do obnovení dovozního cla důvod pro dodatečnou jistinu ve výši 95 EUR stanovenou v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) nařízení (ES) č. 1249/96. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu dočasného pozastavení cla, které se uplatňuje na dovoz uskutečněný na základě dovozních licencí vydaných od 4. ledna 2008 v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 1/2008, dočasně zanikly zvláštní okolnosti, které by byly důvodem k zřízení systému zvláštních dodatečných jistin jako doplňku k jistinám, které vyplývají z dovozní licence. Vzhledem k těmto novým podmínkám, které se na dovoz pšenice obecné uplatňují od vstupu nařízení (ES) č. 1/2008 v platnost, není až do obnovení dovozního cla důvod pro dodatečnou jistinu ve výši 95 EUR stanovenou v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) nařízení (ES) č. 1249/96.

| (4) | Od uveřejnění nařízení (ES) č. 1/2008 však některé hospodářské subjekty tuto dodatečnou jistinu složily. Aby se předešlo finančním omezením, které z toho pro tyto subjekty vyplývají, je třeba stanovit okamžité uvolnění uvedené jistiny. |
| --- | --- |

(4)

Od uveřejnění nařízení (ES) č. 1/2008 však některé hospodářské subjekty tuto dodatečnou jistinu složily. Aby se předešlo finančním omezením, které z toho pro tyto subjekty vyplývají, je třeba stanovit okamžité uvolnění uvedené jistiny.

| (5) | Je třeba proto povolit odchylku od nařízení (ES) č. 1249/96. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba proto povolit odchylku od nařízení (ES) č. 1249/96.

| (6) | Aby se zabránilo tomu, že hospodářské subjekty budou nadále skládat dodatečnou jistinu, a vzhledem k nutnosti uvolnit v co nejkratší době jistiny, které byly složeny od 4. ledna 2008, je vhodné toto nařízení použít okamžitě. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zabránilo tomu, že hospodářské subjekty budou nadále skládat dodatečnou jistinu, a vzhledem k nutnosti uvolnit v co nejkratší době jistiny, které byly složeny od 4. ledna 2008, je vhodné toto nařízení použít okamžitě.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Odchylně od čl. 5 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) nařízení (ES) č. 1249/96 se během období, ve kterém je dovozní clo na některé obiloviny pozastavené podle nařízení (ES) č. 1/2008, nevyžaduje dodatečná jistina uvedená v daném ustanovení.

2.   Dodatečné jistiny podle odstavce 1, které byly složeny od 4. ledna 2008, se okamžitě uvolní.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 735/2007 (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1816/2005 (Úř. věst. L 292, 8.11.2005, s. 5).

2

(3)  Úř. věst. L 189, 29.7.2003, s. 12. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1996/2006 (Úř. věst. L 398, 30.12.2006, s.1).

3

(4)  Úř. věst. L 1, 4.1.2008, s. 1.

4

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/64

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 246/2008

ze dne 17. března 2008

o změně nařízení (ES) č. 1043/2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 14 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 (2) se podrobně uvádí, jak často jsou stanovovány sazby náhrady pro základní produkty uvedené v nařízeních vyjmenovaných v čl. 1 odst. 1, vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 14 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 (2) se podrobně uvádí, jak často jsou stanovovány sazby náhrady pro základní produkty uvedené v nařízeních vyjmenovaných v čl. 1 odst. 1, vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy.

| (2) | V souladu s nařízeními uvedenými v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1043/2005 mohou být náhrady poskytnuty, pokud k tomu opravňují podmínky na vnitřním a vnějším trhu. V případě, kdy situace na trhu poskytování náhrad neopravňuje, může být pravidelné stanovování pozastaveno. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s nařízeními uvedenými v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1043/2005 mohou být náhrady poskytnuty, pokud k tomu opravňují podmínky na vnitřním a vnějším trhu. V případě, kdy situace na trhu poskytování náhrad neopravňuje, může být pravidelné stanovování pozastaveno.

| (3) | Ustanovení čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 3448/93 uvádějí týž postup pro poskytování náhrad pro dané zemědělské produkty, jsou-li vyváženy nezpracované. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 3448/93 uvádějí týž postup pro poskytování náhrad pro dané zemědělské produkty, jsou-li vyváženy nezpracované.

| (4) | V zájmu zjednodušení a harmonizace je vhodné článek 14 nařízení (ES) č. 1043/2005 upravit. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zjednodušení a harmonizace je vhodné článek 14 nařízení (ES) č. 1043/2005 upravit.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1043/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1043/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 14 nařízení (ES) č. 1043/2005 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Stanovení sazby náhrady, jak je stanoveno v čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 a odpovídajících ustanoveních jiných nařízení uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, se provádí každý měsíc na 100 kg základních produktů.

Odchylně od prvního pododstavce:

| a) | v případě základních produktů uvedených v příloze I tohoto nařízení může být náhrada stanovena podle jiného časového rozvrhu, určeného v souladu s postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 3448/93; |
| --- | --- |

a)

v případě základních produktů uvedených v příloze I tohoto nařízení může být náhrada stanovena podle jiného časového rozvrhu, určeného v souladu s postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 3448/93;

| b) | sazba náhrady pro vejce drůbeže domácí ve skořápce, čerstvá nebo konzervovaná, a vejce bez skořápky a vaječné žloutky vhodné pro lidskou spotřebu, čerstvé, sušené nebo jinak konzervované, neslazené, se však stanoví na totéž období jako sazba náhrady pro tyto produkty vyvážené nezpracované.“ |
| --- | --- |

b)

sazba náhrady pro vejce drůbeže domácí ve skořápce, čerstvá nebo konzervovaná, a vejce bez skořápky a vaječné žloutky vhodné pro lidskou spotřebu, čerstvé, sušené nebo jinak konzervované, neslazené, se však stanoví na totéž období jako sazba náhrady pro tyto produkty vyvážené nezpracované.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 318, 20.12.1993, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2580/2000 (Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 24. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1496/2007 (Úř. věst. L 333, 19.12.2007, s. 3).

2

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/66

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. března 2008

o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu a o uvolnění částek zajištěných formou uloženého prozatímního cla

(2008/227/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ

| (1) | Dne 19. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu. Dne 17. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1069/2007 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz PVA pocházejícího z ČLR. Co se týká Tchaj-wanu, nebyla uložena žádná prozatímní opatření. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu. Dne 17. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1069/2007 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz PVA pocházejícího z ČLR. Co se týká Tchaj-wanu, nebyla uložena žádná prozatímní opatření.

| (2) | Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Co se týká trendů podstatných z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje zahrnující období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(2)

Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Co se týká trendů podstatných z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje zahrnující období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DALŠÍ POSTUP

| (3) | Po rozhodnutí o uložení prozatímních antidumpingových cel na dovozy PVA pocházejícího z ČLR a neuložení těchto opatření na dovozy z Tchaj-wanu podalo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. |
| --- | --- |

(3)

Po rozhodnutí o uložení prozatímních antidumpingových cel na dovozy PVA pocházejícího z ČLR a neuložení těchto opatření na dovozy z Tchaj-wanu podalo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.

| (4) | Komise provedla intenzivnější šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a výjimečně povolila uživatelům z papírenského průmyslu, důležitého uživatelského odvětví, jež dosud nespolupracovalo, poskytnout odpovědi na dotazník pro uživatele. |
| --- | --- |

(4)

Komise provedla intenzivnější šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a výjimečně povolila uživatelům z papírenského průmyslu, důležitého uživatelského odvětví, jež dosud nespolupracovalo, poskytnout odpovědi na dotazník pro uživatele.

| (5) | Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise zastavit řízení týkající se dovozů PVA pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu a uvolnit částky zajištěné prozatímním clem. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(5)

Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise zastavit řízení týkající se dovozů PVA pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu a uvolnit částky zajištěné prozatímním clem. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (6) | Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(6)

Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.

C.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (7) | Týž uživatel ve Společenství, který je uveden v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zopakoval a dále rozvinul svá tvrzení ohledně vyloučení určité jakosti z definice výrobků (dále jen „sporná jakost“), jež se nazývá „NMWD PVA s nízkým obsahem popela“ a která je pořizována mimo jiné z ČLR. Tento uživatel tvrdil, že i) Komise neuvedla dostatečné důvody pro předpoklad, že sporná jakost má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako ostatní jakosti spadající do definice výrobku, a dále trval na tom, že ii) tato jakost má velmi specifické konečné použití. Kromě toho uvedl, že iii) sporná jakost je podle něj kopolymerem, a tudíž nespadá do definice výrobku. |
| --- | --- |

(7)

Týž uživatel ve Společenství, který je uveden v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zopakoval a dále rozvinul svá tvrzení ohledně vyloučení určité jakosti z definice výrobků (dále jen „sporná jakost“), jež se nazývá „NMWD PVA s nízkým obsahem popela“ a která je pořizována mimo jiné z ČLR. Tento uživatel tvrdil, že i) Komise neuvedla dostatečné důvody pro předpoklad, že sporná jakost má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako ostatní jakosti spadající do definice výrobku, a dále trval na tom, že ii) tato jakost má velmi specifické konečné použití. Kromě toho uvedl, že iii) sporná jakost je podle něj kopolymerem, a tudíž nespadá do definice výrobku.

| (8) | Před podrobným projednáním tvrzení tohoto uživatele je nutno za prvé poznamenat, že obsah popela v PVA je nečistotou; čím je obsah popela nižší, tím je PVA čistší. Za druhé, pojem „PVA s nízkým obsahem popela“ je subjektivní. S ohledem na obsah popela neexistuje žádná obecně schválená norma, což znamená, že každý výrobce má svůj vlastní strop pro stanovení, zda má PVA nízký obsah popela či nikoliv. Bylo zjištěno, že v praxi to vede k značným rozdílům: mezi výrobci, jichž se týkalo šetření, by mohl strop pro PVA s nízkým obsahem popela kolísat od maximálního obsahu popela ve výši od 0,09 % do 0,5 %. Dotyčný uživatel by nepatřil k uživatelům, kteří obsah popela omezují nejvíce, tj. jeho strop pro obsah popela by ostatní zúčastněné strany pravděpodobně považovaly za poměrně vysoký. |
| --- | --- |

(8)

Před podrobným projednáním tvrzení tohoto uživatele je nutno za prvé poznamenat, že obsah popela v PVA je nečistotou; čím je obsah popela nižší, tím je PVA čistší. Za druhé, pojem „PVA s nízkým obsahem popela“ je subjektivní. S ohledem na obsah popela neexistuje žádná obecně schválená norma, což znamená, že každý výrobce má svůj vlastní strop pro stanovení, zda má PVA nízký obsah popela či nikoliv. Bylo zjištěno, že v praxi to vede k značným rozdílům: mezi výrobci, jichž se týkalo šetření, by mohl strop pro PVA s nízkým obsahem popela kolísat od maximálního obsahu popela ve výši od 0,09 % do 0,5 %. Dotyčný uživatel by nepatřil k uživatelům, kteří obsah popela omezují nejvíce, tj. jeho strop pro obsah popela by ostatní zúčastněné strany pravděpodobně považovaly za poměrně vysoký.

| (9) | Co se týká otázek nadnesených touto stranou a uvedených v 7. bodě odůvodnění, tyto záležitosti byly důkladně posouzeny a lze je shrnout takto. |
| --- | --- |

(9)

Co se týká otázek nadnesených touto stranou a uvedených v 7. bodě odůvodnění, tyto záležitosti byly důkladně posouzeny a lze je shrnout takto.

i)   Sporná jakost má odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti

| (10) | Je nutno připomenout, že základní fyzikální a technické vlastnosti dotčeného výrobku byly prozatímně vymezeny v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto bodě odůvodnění je dotčený výrobek vymezen jako zvláštní druh pryskyřice s určitými technickými parametry. Parametry zmíněné v této definici výrobku a použité k rozlišování mezi dotčeným výrobkem a ostatními jakostmi PVA se týkají viskozity (3 mPas–61 mPas, měřené ve 4 % roztoku) a hydrolýzy (84,0 mol %–99,9 mol %). |
| --- | --- |

(10)

Je nutno připomenout, že základní fyzikální a technické vlastnosti dotčeného výrobku byly prozatímně vymezeny v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto bodě odůvodnění je dotčený výrobek vymezen jako zvláštní druh pryskyřice s určitými technickými parametry. Parametry zmíněné v této definici výrobku a použité k rozlišování mezi dotčeným výrobkem a ostatními jakostmi PVA se týkají viskozity (3 mPas–61 mPas, měřené ve 4 % roztoku) a hydrolýzy (84,0 mol %–99,9 mol %).

| (11) | Na všechny jakosti spadající do definice výrobku se někdy odkazuje jako na standardní jakosti, což znamená, že je všechny lze vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA a že výrobní náklady jsou u těchto jakostí obdobné. Opak platí pro jakosti, které patří do stejného kódu KN, nikoliv však do definice výrobku: nelze je vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA, vyžadují jinou výrobní technologii a dodatečné zařízení, a výrobní náklady mohou být proto velmi odlišné. Jakosti, které nepatří do definice výrobku, mají při srovnání s těmi, které patří do definice výrobku, rovněž velmi odlišné vlastnosti. Pokud jde o stupeň viskozity a hydrolýzy: i) jakostmi s nízkou viskozitou jsou PVA s nízkou molekulární hmotností, s nimiž se obtížně manipuluje, což vede mimo jiné k nízkému výnosu výroby, zatímco ii) jakosti s vysokou viskozitou, s nimiž se rovněž obtížně manipuluje, se používají pro povrchovou úpravu špičkového křídového papíru, což je velmi zvláštní druh uplatnění, při němž je nutno zamezit nežádoucím trhlinám, které se obvykle tvoří, iii) jakosti s vysokým stupněm hydrolýzy se používají rovněž zejména pro uvedené uplatnění a iv) jakosti PVA s nízkým stupněm hydrolýzy nejsou rozpustné ve vodě nebo s vodou vytvářejí nestálé roztoky. Tyto výrobky se v zásadě používají k výrobě suspenzního PVC a při vyšších teplotách přestanou být roztokem. |
| --- | --- |

(11)

Na všechny jakosti spadající do definice výrobku se někdy odkazuje jako na standardní jakosti, což znamená, že je všechny lze vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA a že výrobní náklady jsou u těchto jakostí obdobné. Opak platí pro jakosti, které patří do stejného kódu KN, nikoliv však do definice výrobku: nelze je vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA, vyžadují jinou výrobní technologii a dodatečné zařízení, a výrobní náklady mohou být proto velmi odlišné. Jakosti, které nepatří do definice výrobku, mají při srovnání s těmi, které patří do definice výrobku, rovněž velmi odlišné vlastnosti. Pokud jde o stupeň viskozity a hydrolýzy: i) jakostmi s nízkou viskozitou jsou PVA s nízkou molekulární hmotností, s nimiž se obtížně manipuluje, což vede mimo jiné k nízkému výnosu výroby, zatímco ii) jakosti s vysokou viskozitou, s nimiž se rovněž obtížně manipuluje, se používají pro povrchovou úpravu špičkového křídového papíru, což je velmi zvláštní druh uplatnění, při němž je nutno zamezit nežádoucím trhlinám, které se obvykle tvoří, iii) jakosti s vysokým stupněm hydrolýzy se používají rovněž zejména pro uvedené uplatnění a iv) jakosti PVA s nízkým stupněm hydrolýzy nejsou rozpustné ve vodě nebo s vodou vytvářejí nestálé roztoky. Tyto výrobky se v zásadě používají k výrobě suspenzního PVC a při vyšších teplotách přestanou být roztokem.

| (12) | Uživatel uvedl, že při výrobě PVB pryskyřice, kterou potřebuje k výrobě své PVB fólie, má zásadní význam šest vlastností PVA. Kombinace parametrů pro těchto šest vlastností vede k tomu, že sporná jakost je v porovnání se všemi ostatními jakostmi PVA na trhu jedinečná. Při analýze tohoto tvrzení bylo skutečně zjištěno, že u některých uplatnění mohou být technické specifikace přísnější než u jiných. Zároveň však bylo zjištěno, že ve skutečnosti všechny jakosti, včetně jakostí výrobku pro běžné použití, které spadají do definice výrobku a na něž se někdy odkazuje jako na „standardní jakosti“, mají jedinečnou kombinaci vlastností. Podle požadovaného uplatnění se volí příslušná jakost. To platí nejen pro uplatnění dotyčného uživatele, ale i pro ostatní uplatnění. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(12)

Uživatel uvedl, že při výrobě PVB pryskyřice, kterou potřebuje k výrobě své PVB fólie, má zásadní význam šest vlastností PVA. Kombinace parametrů pro těchto šest vlastností vede k tomu, že sporná jakost je v porovnání se všemi ostatními jakostmi PVA na trhu jedinečná. Při analýze tohoto tvrzení bylo skutečně zjištěno, že u některých uplatnění mohou být technické specifikace přísnější než u jiných. Zároveň však bylo zjištěno, že ve skutečnosti všechny jakosti, včetně jakostí výrobku pro běžné použití, které spadají do definice výrobku a na něž se někdy odkazuje jako na „standardní jakosti“, mají jedinečnou kombinaci vlastností. Podle požadovaného uplatnění se volí příslušná jakost. To platí nejen pro uplatnění dotyčného uživatele, ale i pro ostatní uplatnění. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.

ii)   Sporná jakost má velmi specifická konečná použití

| (13) | Dotyčný uživatel rovněž zpochybnil hodnocení Komise týkající se trhu uživatelů PVA a zejména tvrdil, že trh uživatelů PVB je velmi odlišný. V této souvislosti (jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení) zmíněný uživatel používal tuto jakost PVA k výrobě PVB, což je největší uplatnění ve Společenství, na něž připadá 25–29 % spotřeby PVA, a rovněž nejrychleji rostoucí uplatnění kvůli silnému růstu poptávky po PVB fóliích. Dále v dodavatelském řetězci šetření rovněž prokázalo, že se téměř 90 % PVB vyrobeného ve Společenství posléze používá k výrobě PVB fólií, což je rovněž uplatnění dotyčného uživatele (nejedná se však o jediného výrobce PVB fólií ve Společenství). Potvrzuje se proto, že (jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) zvláštní použití této zúčastněné strany je pouze jedním z hlavních uplatnění, které vzhledem k jeho tržnímu významu nelze charakterizovat jako „nestandardní“. |
| --- | --- |

(13)

Dotyčný uživatel rovněž zpochybnil hodnocení Komise týkající se trhu uživatelů PVA a zejména tvrdil, že trh uživatelů PVB je velmi odlišný. V této souvislosti (jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení) zmíněný uživatel používal tuto jakost PVA k výrobě PVB, což je největší uplatnění ve Společenství, na něž připadá 25–29 % spotřeby PVA, a rovněž nejrychleji rostoucí uplatnění kvůli silnému růstu poptávky po PVB fóliích. Dále v dodavatelském řetězci šetření rovněž prokázalo, že se téměř 90 % PVB vyrobeného ve Společenství posléze používá k výrobě PVB fólií, což je rovněž uplatnění dotyčného uživatele (nejedná se však o jediného výrobce PVB fólií ve Společenství). Potvrzuje se proto, že (jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) zvláštní použití této zúčastněné strany je pouze jedním z hlavních uplatnění, které vzhledem k jeho tržnímu významu nelze charakterizovat jako „nestandardní“.

| (14) | Co se týká údajného specifického použití, dotyčný uživatel rovněž tvrdil, že spornou jakost není možno nahradit jinými modely, což dokládá toto specifické konečné použití. V tomto ohledu bylo za prvé zjištěno, že tento uživatel nenakupoval výhradně u dotyčného čínského výrobce a že měl několik alternativních zdrojů. V průběhu období šetření pořizoval u výrobce v ČLR méně než 5 % svých nákupů PVA, pro něž požadoval vyloučení. Zbývající nakoupené objemy byly pořízeny u tří jiných výrobců v různých zemích. Mimoto bylo zjištěno, že ačkoliv by většinu ostatních jakostí prodávaných na trhu Společenství skutečně nebylo možno použít jako alternativu sporné jakosti, samotnou spornou jakost lze použít také pro jiná uplatnění a tato jakost je na trhu Společenství k dispozici za ceny podobné cenám ostatních jakostí dovážených z ČLR. S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo nutno odmítnout tvrzení, že by spornou jakost nebylo možno nahradit. |
| --- | --- |

(14)

Co se týká údajného specifického použití, dotyčný uživatel rovněž tvrdil, že spornou jakost není možno nahradit jinými modely, což dokládá toto specifické konečné použití. V tomto ohledu bylo za prvé zjištěno, že tento uživatel nenakupoval výhradně u dotyčného čínského výrobce a že měl několik alternativních zdrojů. V průběhu období šetření pořizoval u výrobce v ČLR méně než 5 % svých nákupů PVA, pro něž požadoval vyloučení. Zbývající nakoupené objemy byly pořízeny u tří jiných výrobců v různých zemích. Mimoto bylo zjištěno, že ačkoliv by většinu ostatních jakostí prodávaných na trhu Společenství skutečně nebylo možno použít jako alternativu sporné jakosti, samotnou spornou jakost lze použít také pro jiná uplatnění a tato jakost je na trhu Společenství k dispozici za ceny podobné cenám ostatních jakostí dovážených z ČLR. S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo nutno odmítnout tvrzení, že by spornou jakost nebylo možno nahradit.

iii)   Sporná jakost je kopolymerem, nikoliv homopolymerem

| (15) | Po uložení prozatímních opatření uživatel uvedl, že PVA s nízkým obsahem popela je kopolymer, nikoliv homopolymer. Toto tvrzení se zakládalo na skutečnosti, že obsahuje dvě základní složky. Tato otázka byla prověřena a bylo zjištěno, že PVA je výsledkem prvotní homopolymerní polymerizace. Následný proces hydrolýzy je však vždy neúplný (v rozmezí od 84,0 mol % do 99,9 mol %) a do té míry by bylo možno rovněž tvrdit, že PVA obsahuje dvě základní složky a lze na něj odkazovat jako na kopolymer. |
| --- | --- |

(15)

Po uložení prozatímních opatření uživatel uvedl, že PVA s nízkým obsahem popela je kopolymer, nikoliv homopolymer. Toto tvrzení se zakládalo na skutečnosti, že obsahuje dvě základní složky. Tato otázka byla prověřena a bylo zjištěno, že PVA je výsledkem prvotní homopolymerní polymerizace. Následný proces hydrolýzy je však vždy neúplný (v rozmezí od 84,0 mol % do 99,9 mol %) a do té míry by bylo možno rovněž tvrdit, že PVA obsahuje dvě základní složky a lze na něj odkazovat jako na kopolymer.

| (16) | Aby se zamezilo nedorozumění, považovalo se proto za vhodné objasnit definici výrobků stanovenou v prozatímním nařízení. Dotčený výrobek je proto s konečnou platností vymezen jako určité kopolymerní polyvinylalkoholy (PVA) založené na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % obvykle kódu KN ex 3905 30 00 pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(16)

Aby se zamezilo nedorozumění, považovalo se proto za vhodné objasnit definici výrobků stanovenou v prozatímním nařízení. Dotčený výrobek je proto s konečnou platností vymezen jako určité kopolymerní polyvinylalkoholy (PVA) založené na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % obvykle kódu KN ex 3905 30 00 pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.

D.   DUMPING

1.   Tchaj-wan

| (17) | Pokud jde o Tchaj-wan, nebyla uložena žádná prozatímní opatření, jelikož (jak je uvedeno v 29. a 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) u dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu nebyl prozatímně zjištěn žádný dumping. |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o Tchaj-wan, nebyla uložena žádná prozatímní opatření, jelikož (jak je uvedeno v 29. a 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) u dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu nebyl prozatímně zjištěn žádný dumping.

| (18) | Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jediný spolupracující tchajwanský podnik, společnost Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (dále jen „CCP“) je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a podle údajů Eurostatu jeho vývoz v průběhu období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES. |
| --- | --- |

(18)

Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jediný spolupracující tchajwanský podnik, společnost Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (dále jen „CCP“) je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a podle údajů Eurostatu jeho vývoz v průběhu období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES.

| (19) | Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., uvedli, že společnost CCP v období šetření ve skutečnosti prodávala za dumpingové ceny, a požadovali, aby Komise přehodnotila svá zjištění s ohledem na stanovení dumpingu pro společnost CCP. |
| --- | --- |

(19)

Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., uvedli, že společnost CCP v období šetření ve skutečnosti prodávala za dumpingové ceny, a požadovali, aby Komise přehodnotila svá zjištění s ohledem na stanovení dumpingu pro společnost CCP.

1.1   Náklady na suroviny

| (20) | Oba výrobci ve Společenství uvedli, že výrobní náklady společnosti CCP byly mnohem vyšší, než zjistila Komise, jelikož náklady na vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“), který je hlavní surovinou používanou při výrobě PVA, byly podhodnoceny. V tomto ohledu zdůraznili, že dodavatelem VAM pro společnost CCP je společnost ve spojení. K doložení svých tvrzení předložil jeden výrobce ve Společenství studii o podnikání společnosti CCP týkajícím se PVA, kterou provedla poradenská společnost, jakož i publikace o mezinárodních cenách VAM. |
| --- | --- |

(20)

Oba výrobci ve Společenství uvedli, že výrobní náklady společnosti CCP byly mnohem vyšší, než zjistila Komise, jelikož náklady na vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“), který je hlavní surovinou používanou při výrobě PVA, byly podhodnoceny. V tomto ohledu zdůraznili, že dodavatelem VAM pro společnost CCP je společnost ve spojení. K doložení svých tvrzení předložil jeden výrobce ve Společenství studii o podnikání společnosti CCP týkajícím se PVA, kterou provedla poradenská společnost, jakož i publikace o mezinárodních cenách VAM.

| (21) | Předložené informace byly přezkoumány. Ze srovnání cen VAM uvedených ve výše zmíněných publikacích a cen ověřených v průběhu řízení v Asii i v Evropě jednoznačně vyplývá, že ceny uvedené v těchto publikacích jsou nadhodnoceny. Mimoto se v samotných publikacích uvádí, že zveřejněné ceny jsou odhady, že skutečné ceny na trhu mohou být vyšší či nižší a že zveřejněné ceny by měly být použity jako indexy. Ačkoliv takovéto ceny lze použít ke sledování trendů v čase, nezdá se, že představují skutečné ceny. |
| --- | --- |

(21)

Předložené informace byly přezkoumány. Ze srovnání cen VAM uvedených ve výše zmíněných publikacích a cen ověřených v průběhu řízení v Asii i v Evropě jednoznačně vyplývá, že ceny uvedené v těchto publikacích jsou nadhodnoceny. Mimoto se v samotných publikacích uvádí, že zveřejněné ceny jsou odhady, že skutečné ceny na trhu mohou být vyšší či nižší a že zveřejněné ceny by měly být použity jako indexy. Ačkoliv takovéto ceny lze použít ke sledování trendů v čase, nezdá se, že představují skutečné ceny.

| (22) | Šetření mimoto prokázalo, že se prodeje VAM od spřízněného dodavatele pro společnost CCP uskutečnily za ceny, které odpovídají cenám, jež tento dodavatel účtuje nezávislým odběratelům, a že ceny zaplacené společností CCP za VAM odpovídají cenám hrazeným ostatními výrobci v Asii, zejména v Japonsku. |
| --- | --- |

(22)

Šetření mimoto prokázalo, že se prodeje VAM od spřízněného dodavatele pro společnost CCP uskutečnily za ceny, které odpovídají cenám, jež tento dodavatel účtuje nezávislým odběratelům, a že ceny zaplacené společností CCP za VAM odpovídají cenám hrazeným ostatními výrobci v Asii, zejména v Japonsku.

| (23) | Náklady na VAM obsažené ve výše zmíněné studii byly mimoto založeny na vyšší míře spotřeby VAM, než byla skutečná spotřeba společnosti CCP. Vzhledem k tomu, že míra spotřeby VAM závisí na směsi plně a částečně hydrolyzovaného PVA, bylo zjištěno, že skutečná míra spotřeby VAM ve společnosti CCP odpovídá ověřené míře spotřeby ostatních výrobců v Asii i ve Společenství s přihlédnutím k příslušným směsím výrobků. |
| --- | --- |

(23)

Náklady na VAM obsažené ve výše zmíněné studii byly mimoto založeny na vyšší míře spotřeby VAM, než byla skutečná spotřeba společnosti CCP. Vzhledem k tomu, že míra spotřeby VAM závisí na směsi plně a částečně hydrolyzovaného PVA, bylo zjištěno, že skutečná míra spotřeby VAM ve společnosti CCP odpovídá ověřené míře spotřeby ostatních výrobců v Asii i ve Společenství s přihlédnutím k příslušným směsím výrobků.

| (24) | Z důvodů podrobně uvedených v 20. až 23. bodě odůvodnění byl proto vyvozen závěr, že náklady společnosti CCP na VAM nebyly podhodnoceny, a tvrzení týkající se této záležitosti byla tudíž odmítnuta. |
| --- | --- |

(24)

Z důvodů podrobně uvedených v 20. až 23. bodě odůvodnění byl proto vyvozen závěr, že náklady společnosti CCP na VAM nebyly podhodnoceny, a tvrzení týkající se této záležitosti byla tudíž odmítnuta.

1.2   Ostatní náklady

| (25) | Na základě nákladů obsažených ve výše zmíněné studii jeden ze dvou výrobců ve Společenství tvrdil, že kromě VAM byly podhodnoceny i ostatní prvky nákladů společnosti CCP na výrobu PVA, např. náklady na veřejné služby, jiná výrobní režie a prodejní, správní a režijní náklady. K doložení odhadů nákladů uvedených ve studii však nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy. |
| --- | --- |

(25)

Na základě nákladů obsažených ve výše zmíněné studii jeden ze dvou výrobců ve Společenství tvrdil, že kromě VAM byly podhodnoceny i ostatní prvky nákladů společnosti CCP na výrobu PVA, např. náklady na veřejné služby, jiná výrobní režie a prodejní, správní a režijní náklady. K doložení odhadů nákladů uvedených ve studii však nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy.

| (26) | Skutečné údaje ověřené u společnosti CCP na místě byly znovu přezkoumány a bylo potvrzeno, že při výpočtu dumpingu byly použity správné náklady. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(26)

Skutečné údaje ověřené u společnosti CCP na místě byly znovu přezkoumány a bylo potvrzeno, že při výpočtu dumpingu byly použity správné náklady. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

1.3   Výpočet běžné hodnoty

| (27) | Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by pro společnost CCP měla být běžná hodnota početně zjištěna pro všechny druhy výrobků, jelikož na tchajwanském trhu s PVA panuje zvláštní tržní situace vzhledem k uměle nízkým cenám, zejména v porovnání s cenovým rozpětím zveřejněným pro Asii, a rovněž proto, že se většina tchajwanského domácího prodeje v průběhu období šetření uskutečnila pro odběratele ve spojení. |
| --- | --- |

(27)

Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by pro společnost CCP měla být běžná hodnota početně zjištěna pro všechny druhy výrobků, jelikož na tchajwanském trhu s PVA panuje zvláštní tržní situace vzhledem k uměle nízkým cenám, zejména v porovnání s cenovým rozpětím zveřejněným pro Asii, a rovněž proto, že se většina tchajwanského domácího prodeje v průběhu období šetření uskutečnila pro odběratele ve spojení.

| (28) | Ve skutečnosti nejsou k dispozici žádné důkazy, na jejichž základě by bylo možno považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Zveřejněné ceny PVA jsou pouze cenovým rozpětím velmi obecné povahy uvedeným pro Asii (kromě Číny) jako celek, aniž by byly upřesněny skutečné jakosti nebo druhy výrobků, proto je nelze použít při srovnání cen pro Tchaj-wan. Na základě této skutečnosti nelze považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Co se týká údajné neexistence dostatečných domácích prodejů nezávislým odběratelům, potvrzuje se, že bylo zjištěno, že se prodej nezávislým odběratelům uskutečnil v dostatečném množství, aby bylo možno stanovit běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(28)

Ve skutečnosti nejsou k dispozici žádné důkazy, na jejichž základě by bylo možno považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Zveřejněné ceny PVA jsou pouze cenovým rozpětím velmi obecné povahy uvedeným pro Asii (kromě Číny) jako celek, aniž by byly upřesněny skutečné jakosti nebo druhy výrobků, proto je nelze použít při srovnání cen pro Tchaj-wan. Na základě této skutečnosti nelze považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Co se týká údajné neexistence dostatečných domácích prodejů nezávislým odběratelům, potvrzuje se, že bylo zjištěno, že se prodej nezávislým odběratelům uskutečnil v dostatečném množství, aby bylo možno stanovit běžnou hodnotu.

| (29) | Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by vzhledem k údajné zvláštní tržní situaci kvůli uměle nízkým cenám PVA na tchajwanském trhu neměl být zisk použitý v početně zjištěných běžných hodnotách pro společnost CCP založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by vzhledem k údajné zvláštní tržní situaci kvůli uměle nízkým cenám PVA na tchajwanském trhu neměl být zisk použitý v početně zjištěných běžných hodnotách pro společnost CCP založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

| (30) | Z důvodů uvedených v 28. bodě odůvodnění neexistuje žádný důvod, proč by zisk založený na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení nebyl vhodný pro početně zjištěné běžné hodnoty. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(30)

Z důvodů uvedených v 28. bodě odůvodnění neexistuje žádný důvod, proč by zisk založený na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení nebyl vhodný pro početně zjištěné běžné hodnoty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (31) | Zúčastněným stranám byla sdělena výše uvedená zjištění a byla jim poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto informacím vyjádřit. Výrobci ve Společenství ani žádná jiná zúčastněná strana nepředložili žádné dodatečné informace, které by změnily Komisí prozatímně stanovený dumping pro Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(31)

Zúčastněným stranám byla sdělena výše uvedená zjištění a byla jim poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto informacím vyjádřit. Výrobci ve Společenství ani žádná jiná zúčastněná strana nepředložili žádné dodatečné informace, které by změnily Komisí prozatímně stanovený dumping pro Tchaj-wan.

| (32) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje, že dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, vyjádřeno jako procento vývozní ceny, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto by v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení mělo být toto řízení s ohledem na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončeno. |
| --- | --- |

(32)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje, že dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, vyjádřeno jako procento vývozní ceny, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto by v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení mělo být toto řízení s ohledem na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončeno.

2.   Čínská lidová republika (ČLR)

2.1   Tržní zacházení a individuální zacházení

| (33) | Jelikož ohledně určení tržního zacházení a individuálního zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 31. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Jelikož ohledně určení tržního zacházení a individuálního zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 31. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.2   Srovnatelná země

| (34) | Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., zopakovali, že pro ČLR mělo být jako srovnatelná země vybráno Japonsko namísto Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(34)

Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., zopakovali, že pro ČLR mělo být jako srovnatelná země vybráno Japonsko namísto Tchaj-wanu.

| (35) | Tito výrobci uvedli, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož hospodářská soutěž na japonském trhu s PVA je silnější než na tchajwanském trhu, poněvadž: i) na tchajwanském trhu má dominantní postavení jediný tchajwanský výrobce, společnost CCP, zatímco v Japonsku existují čtyři výrobci, ii) dovozy PVA, na něž se vztahuje šetření týkající se Tchaj-wanu, jsou omezené, a iii) domácí poptávka po obdobném výrobku je na Tchaj-wanu nízká. |
| --- | --- |

(35)

Tito výrobci uvedli, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož hospodářská soutěž na japonském trhu s PVA je silnější než na tchajwanském trhu, poněvadž: i) na tchajwanském trhu má dominantní postavení jediný tchajwanský výrobce, společnost CCP, zatímco v Japonsku existují čtyři výrobci, ii) dovozy PVA, na něž se vztahuje šetření týkající se Tchaj-wanu, jsou omezené, a iii) domácí poptávka po obdobném výrobku je na Tchaj-wanu nízká.

| (36) | Co se týká údajného dominantního postavení společnosti CCP na trhu na Tchaj-wanu, je nutno připomenout, že úroveň hospodářské soutěže je ovlivněna rovněž dovozy a že v tomto ohledu (jak je již uvedeno v 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) má Tchaj-wan z hlediska domácí spotřeby ve skutečnosti vyšší podíl dovozů (15 %) než Japonsko (3 %). |
| --- | --- |

(36)

Co se týká údajného dominantního postavení společnosti CCP na trhu na Tchaj-wanu, je nutno připomenout, že úroveň hospodářské soutěže je ovlivněna rovněž dovozy a že v tomto ohledu (jak je již uvedeno v 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) má Tchaj-wan z hlediska domácí spotřeby ve skutečnosti vyšší podíl dovozů (15 %) než Japonsko (3 %).

| (37) | Pokud jde o tvrzení, že se dovozy PVA vztahují hlavně na výrobky, které nepatří do škály výrobků v rámci šetření, toto tvrzení nebylo doloženo dostatečnými důkazy, nebylo proto možné je přijmout. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o tvrzení, že se dovozy PVA vztahují hlavně na výrobky, které nepatří do škály výrobků v rámci šetření, toto tvrzení nebylo doloženo dostatečnými důkazy, nebylo proto možné je přijmout.

| (38) | Co se týká údajné omezené poptávky po obdobném výrobku na Tchaj-wanu, je nutno zdůraznit, že tchajwanský domácí trh s PVA překračuje 15 000 tun, přičemž se většinou jedná o obdobný výrobek. Ačkoliv jeden výrobce ve Společenství tvrdil, že ve skutečnosti existuje omezená poptávka, jelikož se většina prodejů společnosti CCP uskutečňuje pro odběratele ve spojení, při šetření byl potvrzen opak. Z těchto důvodů bylo tvrzení týkající se omezené poptávky po obdobném výrobku odmítnuto. |
| --- | --- |

(38)

Co se týká údajné omezené poptávky po obdobném výrobku na Tchaj-wanu, je nutno zdůraznit, že tchajwanský domácí trh s PVA překračuje 15 000 tun, přičemž se většinou jedná o obdobný výrobek. Ačkoliv jeden výrobce ve Společenství tvrdil, že ve skutečnosti existuje omezená poptávka, jelikož se většina prodejů společnosti CCP uskutečňuje pro odběratele ve spojení, při šetření byl potvrzen opak. Z těchto důvodů bylo tvrzení týkající se omezené poptávky po obdobném výrobku odmítnuto.

| (39) | Z důvodů uvedených v 36. až 38. bodě odůvodnění bylo tvrzení o nedostatečné hospodářské soutěži na tchajwanském trhu odmítnuto. |
| --- | --- |

(39)

Z důvodů uvedených v 36. až 38. bodě odůvodnění bylo tvrzení o nedostatečné hospodářské soutěži na tchajwanském trhu odmítnuto.

| (40) | Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že pro trh ČLR je s ohledem na výrobu i prodej japonský trh s PVA mnohem reprezentativnější než Tchaj-wan. I když je tchajwanská výroba a domácí prodej nižší než výroba a domácí prodej v Japonsku, jsou přesto dostatečně významné, aby bylo možné provést srovnání s čínským PVA a jeho vývozem do ES. |
| --- | --- |

(40)

Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že pro trh ČLR je s ohledem na výrobu i prodej japonský trh s PVA mnohem reprezentativnější než Tchaj-wan. I když je tchajwanská výroba a domácí prodej nižší než výroba a domácí prodej v Japonsku, jsou přesto dostatečně významné, aby bylo možné provést srovnání s čínským PVA a jeho vývozem do ES.

| (41) | Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož v Japonsku existují integrovaní i neintegrovaní výrobci PVA, stejně jako v ČLR. Je však důležité zmínit, že ačkoliv je pravda, že v ČLR existují oba typy výrobců, tchajwanský výrobce a jediný spolupracující a prověřený japonský výrobce mají integrované procesy výroby PVA. Tento aspekt nemůže být proto důležitý, pokud jde o upřednostnění Japonska před Tchaj-wanem. |
| --- | --- |

(41)

Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož v Japonsku existují integrovaní i neintegrovaní výrobci PVA, stejně jako v ČLR. Je však důležité zmínit, že ačkoliv je pravda, že v ČLR existují oba typy výrobců, tchajwanský výrobce a jediný spolupracující a prověřený japonský výrobce mají integrované procesy výroby PVA. Tento aspekt nemůže být proto důležitý, pokud jde o upřednostnění Japonska před Tchaj-wanem.

| (42) | Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že sortimentní skladba a uplatnění PVA na japonském trhu jsou srovnatelnější se sortimentní skladbou a uplatněním v ČLR. V tomto ohledu se potvrzuje, že sortimentní skladba a uplatnění na tchajwanském trhu jsou takové, aby byla zaručena odpovídající srovnatelnost mezi tchajwanským a čínským PVA, přičemž neexistují žádné důkazy, že by japonský PVA zajistil lepší srovnatelnost. |
| --- | --- |

(42)

Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že sortimentní skladba a uplatnění PVA na japonském trhu jsou srovnatelnější se sortimentní skladbou a uplatněním v ČLR. V tomto ohledu se potvrzuje, že sortimentní skladba a uplatnění na tchajwanském trhu jsou takové, aby byla zaručena odpovídající srovnatelnost mezi tchajwanským a čínským PVA, přičemž neexistují žádné důkazy, že by japonský PVA zajistil lepší srovnatelnost.

| (43) | Pro stanovení spolehlivé běžné hodnoty je dále důležitým prvkem úroveň spolupráce ve vybrané zemi. V Japonsku při šetření spolupracoval pouze jeden ze čtyř výrobců obdobného výrobku, zatímco na Tchaj-wanu byly potřebné údaje k dispozici pro celou zemi vzhledem k tomu, že se šetření vztahovalo na Tchaj-wan. Tchajwanská společnost představovala mnohem vyšší podíl na domácím trhu než jediný spolupracující japonský výrobce, což umožnilo lépe posoudit běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(43)

Pro stanovení spolehlivé běžné hodnoty je dále důležitým prvkem úroveň spolupráce ve vybrané zemi. V Japonsku při šetření spolupracoval pouze jeden ze čtyř výrobců obdobného výrobku, zatímco na Tchaj-wanu byly potřebné údaje k dispozici pro celou zemi vzhledem k tomu, že se šetření vztahovalo na Tchaj-wan. Tchajwanská společnost představovala mnohem vyšší podíl na domácím trhu než jediný spolupracující japonský výrobce, což umožnilo lépe posoudit běžnou hodnotu.

| (44) | S ohledem na důvody uvedené v 36. až 43. bodě odůvodnění bylo odmítnuto tvrzení obou výrobců ve Společenství, že Japonsko je nejvhodnější srovnatelnou zemí pro ČLR, a potvrzuje se 40. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(44)

S ohledem na důvody uvedené v 36. až 43. bodě odůvodnění bylo odmítnuto tvrzení obou výrobců ve Společenství, že Japonsko je nejvhodnější srovnatelnou zemí pro ČLR, a potvrzuje se 40. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.3   Běžná hodnota

| (45) | Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by běžná hodnota srovnatelné země, Tchaj-wanu, měla být početně zjištěna pro všechny druhy výrobků a zisk použitý v početně zjištěné běžné hodnotě by neměl být založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení, jelikož na Tchaj-wanu panuje zvláštní tržní situace kvůli uměle nízkým cenám. |
| --- | --- |

(45)

Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by běžná hodnota srovnatelné země, Tchaj-wanu, měla být početně zjištěna pro všechny druhy výrobků a zisk použitý v početně zjištěné běžné hodnotě by neměl být založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení, jelikož na Tchaj-wanu panuje zvláštní tržní situace kvůli uměle nízkým cenám.

| (46) | Z důvodů podrobně uvedených v 28. až 30. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. Na základě těchto skutečností se potvrzuje 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Z důvodů podrobně uvedených v 28. až 30. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. Na základě těchto skutečností se potvrzuje 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.4   Vývozní cena

| (47) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.5   Srovnání

| (48) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání, potvrzuje se 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání, potvrzuje se 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.6   Dumpingové rozpětí

| (49) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí, potvrzuje se 52. a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR činí 10 %. |
| --- | --- |

(49)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí, potvrzuje se 52. a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR činí 10 %.

E.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (50) | Vzhledem k tomu, že nebyly v této věci předloženy žádné nové zásadní informace ani námitky, potvrzuje se 54. až 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k tomu, že nebyly v této věci předloženy žádné nové zásadní informace ani námitky, potvrzuje se 54. až 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Spotřeba Společenství

| (51) | Při přezkumu statistických údajů Eurostatu a křížové kontrole s informacemi, které jsou dostupné z jiných zdrojů, se zdálo, že dovozy z USA uvedené v prozatímním nařízení byly podhodnoceny, zejména co se týká roku 2003 (viz 80. bod odůvodnění). Proto bylo rozhodnuto nahradit tyto údaje údaji z databáze vývozů USA. Po poskytnutí konečných informací bylo dále zjištěno, že údaje Eurostatu týkající se čínských dovozů PVA byly chybné a bylo třeba je opravit (viz 56. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(51)

Při přezkumu statistických údajů Eurostatu a křížové kontrole s informacemi, které jsou dostupné z jiných zdrojů, se zdálo, že dovozy z USA uvedené v prozatímním nařízení byly podhodnoceny, zejména co se týká roku 2003 (viz 80. bod odůvodnění). Proto bylo rozhodnuto nahradit tyto údaje údaji z databáze vývozů USA. Po poskytnutí konečných informací bylo dále zjištěno, že údaje Eurostatu týkající se čínských dovozů PVA byly chybné a bylo třeba je opravit (viz 56. bod odůvodnění).

| (52) | V souladu s tím byly údaje o spotřebě revidovány takto: | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v tunách | 143 515 | 154 263 | 166 703 | 166 755 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 107 | 116 | 116 |

(52)

V souladu s tím byly údaje o spotřebě revidovány takto:

2003

2004

2005

OŠ

Spotřeba v tunách

143 515

154 263

166 703

166 755

Index (2003 = 100)

100

107

116

116

| (53) | To ukazuje, že během posuzovaného období poptávka po dotčeném výrobku vzrostla o 16 %. Ostatní závěry shrnuté v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

(53)

To ukazuje, že během posuzovaného období poptávka po dotčeném výrobku vzrostla o 16 %. Ostatní závěry shrnuté v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti.

| (54) | Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 61. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou změn 61. a 64. bodu odůvodnění, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(54)

Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 61. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou změn 61. a 64. bodu odůvodnění, jak je uvedeno výše.

3.   Dovoz z dotčených zemí

| (55) | Jelikož je potvrzeno, že v případě Tchaj-wanu je dumpingové rozpětí minimální, dovozy pocházející z Tchaj-wanu jsou s konečnou platností vyloučeny z posouzení újmy. |
| --- | --- |

(55)

Jelikož je potvrzeno, že v případě Tchaj-wanu je dumpingové rozpětí minimální, dovozy pocházející z Tchaj-wanu jsou s konečnou platností vyloučeny z posouzení újmy.

| (56) | Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany vyjádřily vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti údajů Eurostatu o dovozech PVA z ČLR v roce 2003. Tato otázka byla prošetřena a bylo zjištěno, že při hlášení ohledně dotčených dovozů došlo k významnému pochybení. V důsledku toho byly objemy dovozů PVA z ČLR upraveny takto:









  Dovozy | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR (tuny) | 16 197 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 91 | 133 | 133 |

(56)

Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany vyjádřily vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti údajů Eurostatu o dovozech PVA z ČLR v roce 2003. Tato otázka byla prošetřena a bylo zjištěno, že při hlášení ohledně dotčených dovozů došlo k významnému pochybení. V důsledku toho byly objemy dovozů PVA z ČLR upraveny takto:

Dovozy

2003

2004

2005

OŠ

ČLR (tuny)

16 197

14 710

21 561

21 513

Index (2003 = 100)

100

91

133

133

| (57) | Místo poklesu čínských dovozů během posuzovaného období, jak bylo stanoveno v prozatímním stádiu, kdy se vycházelo z chybných údajů za rok 2003, došlo v posuzovaném období ke zvýšení dovozů z ČLR o 33 %, zatímco v roce 2004 poklesly o 9 % ve srovnání s rokem 2003. |
| --- | --- |

(57)

Místo poklesu čínských dovozů během posuzovaného období, jak bylo stanoveno v prozatímním stádiu, kdy se vycházelo z chybných údajů za rok 2003, došlo v posuzovaném období ke zvýšení dovozů z ČLR o 33 %, zatímco v roce 2004 poklesly o 9 % ve srovnání s rokem 2003.

| (58) | Vzhledem k tomu a vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se v souladu s tím změnil podíl dovozů z ČLR na trhu v posuzovaném období takto:









  Podíl ČLR na trhu | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trh Společenství | 11,3 % | 9,5 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 84 | 115 | 114 |

(58)

Vzhledem k tomu a vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se v souladu s tím změnil podíl dovozů z ČLR na trhu v posuzovaném období takto:

Podíl ČLR na trhu

2003

2004

2005

OŠ

Trh Společenství

11,3 %

9,5 %

12,9 %

12,9 %

Index (2003 = 100)

100

84

115

114

| (59) | Podíl na trhu, jenž připadal na dovozy z ČLR, se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 1,6 procentního bodu. V průběhu období šetření představovaly čínské dovozy 12,9 % celého trhu Společenství. |
| --- | --- |

(59)

Podíl na trhu, jenž připadal na dovozy z ČLR, se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 1,6 procentního bodu. V průběhu období šetření představovaly čínské dovozy 12,9 % celého trhu Společenství.

| (60) | Vzhledem k revidovaným údajům o dovozu v roce 2003 byly ceny dovozů pocházejících z ČLR uvedené v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení odpovídajícím způsobem změněny. Průměrná cena dovozů se tak snížila o 3 %.









  Jednotkové ceny | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR (EUR/t) | 1 162 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 96 | 100 | 97 |

(60)

Vzhledem k revidovaným údajům o dovozu v roce 2003 byly ceny dovozů pocházejících z ČLR uvedené v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení odpovídajícím způsobem změněny. Průměrná cena dovozů se tak snížila o 3 %.

Jednotkové ceny

2003

2004

2005

OŠ

ČLR (EUR/t)

1 162

1 115

1 164

1 132

Index (2003 = 100)

100

96

100

97

| (61) | Následně po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že Komise neměla z výpočtu cenového podbízení vylučovat žádné shodné modely. Tvrdil, že tímto by byly ceny dovozů Společenství z ČLR nadhodnoceny. Pokud jde o tuto otázku, v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je skutečně stanoveno, že ze srovnání pro stanovení cenového podbízení byla vyloučena omezená množství druhů výrobku, jelikož se to považovalo za správné vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku. |
| --- | --- |

(61)

Následně po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že Komise neměla z výpočtu cenového podbízení vylučovat žádné shodné modely. Tvrdil, že tímto by byly ceny dovozů Společenství z ČLR nadhodnoceny. Pokud jde o tuto otázku, v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je skutečně stanoveno, že ze srovnání pro stanovení cenového podbízení byla vyloučena omezená množství druhů výrobku, jelikož se to považovalo za správné vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku.

| (62) | Dotčená omezená množství druhů výrobku představovala v průběhu období šetření 34 % čínských dovozů, výrobní odvětví Společenství (ne žadatel) je však vyrábělo ve velmi malém objemu představujícím 0,1–0,5 % jeho prodejů obdobných výrobků v průběhu období šetření. Zatímco dovozy PVA z Číny v rámci těchto omezených množství druhů výrobku se týkaly PVA standardní jakosti, výrobce ve Společenství vyrábějící tato omezená množství druhů výrobku Komisi uvedl, že v jeho případě, pokud jde omezená množství druhů výrobku, se jednalo o vysoce specializované výrobky s velmi omezeným použitím, které nelze nahradit PVA standardní jakosti. Navíc nebyly vyráběny na jeho standardní výrobní lince, ale ve specializovaném závodě v rámci sériového výrobního procesu. Dotčený výrobce ve Společenství rovněž konkrétně oznámil, že tento PVA nekonkuroval PVA standardní jakosti. V souvislosti s tím dospěla Komise k závěru, že pro tato omezená množství druhu výrobku dovážená z ČLR, kterými byl PVA standardní jakosti, neexistovaly žádné shodné jakosti prodávané výrobním odvětvím Společenství. Vzhledem k tomu, že by tak mohl být výpočet cenového podbízení nadále založen na reprezentativních objemech (tj. 54 % dotčených dovozů), bylo rozhodnuto vyloučit tato omezená množství druhů výrobků ze srovnání. |
| --- | --- |

(62)

Dotčená omezená množství druhů výrobku představovala v průběhu období šetření 34 % čínských dovozů, výrobní odvětví Společenství (ne žadatel) je však vyrábělo ve velmi malém objemu představujícím 0,1–0,5 % jeho prodejů obdobných výrobků v průběhu období šetření. Zatímco dovozy PVA z Číny v rámci těchto omezených množství druhů výrobku se týkaly PVA standardní jakosti, výrobce ve Společenství vyrábějící tato omezená množství druhů výrobku Komisi uvedl, že v jeho případě, pokud jde omezená množství druhů výrobku, se jednalo o vysoce specializované výrobky s velmi omezeným použitím, které nelze nahradit PVA standardní jakosti. Navíc nebyly vyráběny na jeho standardní výrobní lince, ale ve specializovaném závodě v rámci sériového výrobního procesu. Dotčený výrobce ve Společenství rovněž konkrétně oznámil, že tento PVA nekonkuroval PVA standardní jakosti. V souvislosti s tím dospěla Komise k závěru, že pro tato omezená množství druhu výrobku dovážená z ČLR, kterými byl PVA standardní jakosti, neexistovaly žádné shodné jakosti prodávané výrobním odvětvím Společenství. Vzhledem k tomu, že by tak mohl být výpočet cenového podbízení nadále založen na reprezentativních objemech (tj. 54 % dotčených dovozů), bylo rozhodnuto vyloučit tato omezená množství druhů výrobků ze srovnání.

| (63) | Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žadatel v námitce neuvedl žádný důkaz o opaku, potvrzuje se, že vyloučení těchto omezených množství druhů výrobku z výpočtu cenového podbízení je oprávněné a tvrzení se proto odmítá. |
| --- | --- |

(63)

Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žadatel v námitce neuvedl žádný důkaz o opaku, potvrzuje se, že vyloučení těchto omezených množství druhů výrobku z výpočtu cenového podbízení je oprávněné a tvrzení se proto odmítá.

| (64) | Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 65. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou údajů o čínském dovozu a podílu na trhu, o čemž bylo pojednáno výše. |
| --- | --- |

(64)

Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 65. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou údajů o čínském dovozu a podílu na trhu, o čemž bylo pojednáno výše.

4.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (65) | Vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v posuzovaném období změnil takto:









  Podíl výrobního odvětví Společenství | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2003 = 100) | 100 | 101 | 96 | 103 |

(65)

Vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v posuzovaném období změnil takto:

Podíl výrobního odvětví Společenství

2003

2004

2005

OŠ

Index (2003 = 100)

100

101

96

103

| (66) | Jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Společenství využilo (pokud jde o objem prodeje) rostoucí poptávky na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(66)

Jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Společenství využilo (pokud jde o objem prodeje) rostoucí poptávky na trhu Společenství.

5.   Závěr o újmě

| (67) | Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě Komise rozhodla o uložení prozatímních antidumpingových opatření, několik stran uvedlo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela pozitivně, proto nedošlo k žádné podstatné újmě. Jedna zúčastněná strana dokonce uvedla, že Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, pouze na základě snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(67)

Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě Komise rozhodla o uložení prozatímních antidumpingových opatření, několik stran uvedlo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela pozitivně, proto nedošlo k žádné podstatné újmě. Jedna zúčastněná strana dokonce uvedla, že Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, pouze na základě snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství.

| (68) | V této souvislosti je nutno připomenout, že se (jak bylo uvedeno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) v průběhu posuzovaného období řada ukazatelů skutečně vyvíjela pozitivně vzhledem k silné a rostoucí poptávce na trhu Společenství. Stlačení cen na trhu Společenství spojené s celosvětovým silným růstem nákladů na hlavní suroviny však vedlo k negativnímu vývoji všech finančních ukazatelů, například ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků. To je podrobně vysvětleno v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv (jak se uvádí v čl. 3 odst. 5 základního nařízení) rozhodující vodítko neposkytuje nezbytně jeden nebo několik relevantních hospodářských činitelů, které jsou v tomto ohledu posuzovány, je zřejmé, že finanční ukazatele patří k hlavním ukazatelům. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(68)

V této souvislosti je nutno připomenout, že se (jak bylo uvedeno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) v průběhu posuzovaného období řada ukazatelů skutečně vyvíjela pozitivně vzhledem k silné a rostoucí poptávce na trhu Společenství. Stlačení cen na trhu Společenství spojené s celosvětovým silným růstem nákladů na hlavní suroviny však vedlo k negativnímu vývoji všech finančních ukazatelů, například ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků. To je podrobně vysvětleno v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv (jak se uvádí v čl. 3 odst. 5 základního nařízení) rozhodující vodítko neposkytuje nezbytně jeden nebo několik relevantních hospodářských činitelů, které jsou v tomto ohledu posuzovány, je zřejmé, že finanční ukazatele patří k hlavním ukazatelům. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.

| (69) | Jelikož s ohledem na situaci výrobního odvětví Společenství nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 72. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou 75. a 76. bodu odůvodnění, o nichž bylo pojednáno výše. |
| --- | --- |

(69)

Jelikož s ohledem na situaci výrobního odvětví Společenství nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 72. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou 75. a 76. bodu odůvodnění, o nichž bylo pojednáno výše.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Vliv dumpingových dovozů

| (70) | Několik zúčastněných stran poukázalo na předběžné zjištění, že mezi rokem 2003 a 2004 čínské dovozy výrazně poklesly. Tyto strany tvrdily, že vzhledem ke skutečnosti, že se v témže období ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně zhoršila o 62 %, nemohlo být stlačení cen způsobeno čínskými dovozy. |
| --- | --- |

(70)

Několik zúčastněných stran poukázalo na předběžné zjištění, že mezi rokem 2003 a 2004 čínské dovozy výrazně poklesly. Tyto strany tvrdily, že vzhledem ke skutečnosti, že se v témže období ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně zhoršila o 62 %, nemohlo být stlačení cen způsobeno čínskými dovozy.

| (71) | V tomto ohledu je nutno připomenout, že při šetření bylo zjištěno, že ceny dovozů z ČLR byly v období šetření o 3,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a že dovozy z ČLR byly v celém posuzovaném období deklarovány na hranici Společenství s cenami nižšími, než byly ceny dosažené výrobním odvětvím Společenství. Rozdíl mezi dovozními cenami ČLR podle Eurostatu a prodejními cenami výrobního odvětví Společenství se jeví jako významnější v roce 2003 než v období šetření. Na základě takovéto analýzy však není možno vyvodit žádný závěr, pokud jde o cenové podbízení v letech před obdobím šetření; přesné a spolehlivé rozpětí cenového podbízení lze vypočítat pouze pro období šetření, jelikož tento výpočet je nutno provést na základě porovnání jednotlivých modelů a po náležité úpravě s ohledem na náklady (po) dovozu a rozdíly v úrovni obchodu. Takovéto údaje byly k dispozici pouze pro období šetření. Nebylo proto možno vyvodit žádný závěr, zda ceny dovozů z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v celém posuzovaném období. |
| --- | --- |

(71)

V tomto ohledu je nutno připomenout, že při šetření bylo zjištěno, že ceny dovozů z ČLR byly v období šetření o 3,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a že dovozy z ČLR byly v celém posuzovaném období deklarovány na hranici Společenství s cenami nižšími, než byly ceny dosažené výrobním odvětvím Společenství. Rozdíl mezi dovozními cenami ČLR podle Eurostatu a prodejními cenami výrobního odvětví Společenství se jeví jako významnější v roce 2003 než v období šetření. Na základě takovéto analýzy však není možno vyvodit žádný závěr, pokud jde o cenové podbízení v letech před obdobím šetření; přesné a spolehlivé rozpětí cenového podbízení lze vypočítat pouze pro období šetření, jelikož tento výpočet je nutno provést na základě porovnání jednotlivých modelů a po náležité úpravě s ohledem na náklady (po) dovozu a rozdíly v úrovni obchodu. Takovéto údaje byly k dispozici pouze pro období šetření. Nebylo proto možno vyvodit žádný závěr, zda ceny dovozů z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v celém posuzovaném období.

| (72) | Při šetření bylo dále zjištěno, že na trhu došlo k významnému stlačení cen. Toto stlačení cen způsobilo újmu vzhledem k silnému růstu nákladů na hlavní suroviny v témže období, jak je uvedeno v 78. a 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Na základě obdržených připomínek, které byly zmíněny v 70. bodě odůvodnění, byl vývoj cen surovin v posuzovaném období analyzován pro jednotlivé roky. Jak je zmíněno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, hlavní surovinou pro výrobu PVA je vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). Připadá na něj přibližně 65 % nákladů na výrobu PVA. V níže uvedené tabulce jsou uvedeny náklady na VAM na tunu PVA během posuzovaného období:









  Výrobní odvětví Společenství | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady na VAM na tunu PVA | | | | |
| Index | 100 | 107 | 119 | 130 |

(72)

Při šetření bylo dále zjištěno, že na trhu došlo k významnému stlačení cen. Toto stlačení cen způsobilo újmu vzhledem k silnému růstu nákladů na hlavní suroviny v témže období, jak je uvedeno v 78. a 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Na základě obdržených připomínek, které byly zmíněny v 70. bodě odůvodnění, byl vývoj cen surovin v posuzovaném období analyzován pro jednotlivé roky. Jak je zmíněno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, hlavní surovinou pro výrobu PVA je vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). Připadá na něj přibližně 65 % nákladů na výrobu PVA. V níže uvedené tabulce jsou uvedeny náklady na VAM na tunu PVA během posuzovaného období:

Výrobní odvětví Společenství

2003

2004

2005

OŠ

Náklady na VAM na tunu PVA

Index

100

107

119

130

| (73) | Z analýzy vyplynulo, že v roce 2004 byl nárůst nákladů na suroviny v porovnání s růstem těchto nákladů v roce 2005 a v období šetření mírný. S ohledem na tento vývoj cen surovin, který nejlépe dokládá výše uvedený vývoj nákladů na VAM a který příliš neodpovídal vývoji ziskovosti, lze vyvodit závěr, že prudký pokles ziskovosti v roce 2004 byl způsoben spíše 7 % poklesem prodejních cen výrobního odvětví Společenství (jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) než zvýšením nákladů na suroviny. |
| --- | --- |

(73)

Z analýzy vyplynulo, že v roce 2004 byl nárůst nákladů na suroviny v porovnání s růstem těchto nákladů v roce 2005 a v období šetření mírný. S ohledem na tento vývoj cen surovin, který nejlépe dokládá výše uvedený vývoj nákladů na VAM a který příliš neodpovídal vývoji ziskovosti, lze vyvodit závěr, že prudký pokles ziskovosti v roce 2004 byl způsoben spíše 7 % poklesem prodejních cen výrobního odvětví Společenství (jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) než zvýšením nákladů na suroviny.

| (74) | V souvislosti s výše uvedeným byly podíly na trhu v roce 2004 dále analyzovány jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s rokem 2003 za účelem zjištění, zda dumpingové dovozy měly samy o sobě podstatný dopad na újmu. Bylo zjištěno, že v průběhu roku 2004 výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 1 %. Čínské dovozy zároveň přišly o 16 % podílu na trhu. Výsledkem bylo to, že během roku 2004 podíl výrobního odvětví Společenství na trhu představoval více než čtyřnásobek podílu ČLR. Za těchto okolností se skutečně zdálo obtížné přičíst stlačení cen v rozhodujícím roce 2004 dovozům z ČLR, jelikož jejich množství bylo poměrně nízké a silně se snižovalo. |
| --- | --- |

(74)

V souvislosti s výše uvedeným byly podíly na trhu v roce 2004 dále analyzovány jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s rokem 2003 za účelem zjištění, zda dumpingové dovozy měly samy o sobě podstatný dopad na újmu. Bylo zjištěno, že v průběhu roku 2004 výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 1 %. Čínské dovozy zároveň přišly o 16 % podílu na trhu. Výsledkem bylo to, že během roku 2004 podíl výrobního odvětví Společenství na trhu představoval více než čtyřnásobek podílu ČLR. Za těchto okolností se skutečně zdálo obtížné přičíst stlačení cen v rozhodujícím roce 2004 dovozům z ČLR, jelikož jejich množství bylo poměrně nízké a silně se snižovalo.

| (75) | Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že i při nízkém podílu na trhu se dumpingovým dovozům podařilo přivodit vážné narušení na trhu vzhledem k povaze daného obchodu. Tvrdilo, že Komise by namítla, že PVA je komoditou a že nejnižší cena zaznamenaná na trhu velkou měrou určuje tržní cenu, které se ostatní výrobci musí přizpůsobit, pokud si chtějí udržet zakázky. Je třeba jasně stanovit, že Komise při zveřejnění konečných informací pouze citovala tvrzení žadatele a nijak ho nepotvrdila. Žadatel dále namítal, že tento údajný vliv dovozů z ČLR na prodejní ceny výrobního odvětví Společenství by byl prokázán klesající tendencí prodejních cen výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období, zatímco ceny hlavní suroviny, VAM, stoupaly. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že nebylo schopno přenést nárůst cen surovin na své odběratele kvůli silnému cenovému tlaku ze strany dumpingových dovozů, což vedlo k výraznému snížení ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků. |
| --- | --- |

(75)

Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že i při nízkém podílu na trhu se dumpingovým dovozům podařilo přivodit vážné narušení na trhu vzhledem k povaze daného obchodu. Tvrdilo, že Komise by namítla, že PVA je komoditou a že nejnižší cena zaznamenaná na trhu velkou měrou určuje tržní cenu, které se ostatní výrobci musí přizpůsobit, pokud si chtějí udržet zakázky. Je třeba jasně stanovit, že Komise při zveřejnění konečných informací pouze citovala tvrzení žadatele a nijak ho nepotvrdila. Žadatel dále namítal, že tento údajný vliv dovozů z ČLR na prodejní ceny výrobního odvětví Společenství by byl prokázán klesající tendencí prodejních cen výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období, zatímco ceny hlavní suroviny, VAM, stoupaly. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že nebylo schopno přenést nárůst cen surovin na své odběratele kvůli silnému cenovému tlaku ze strany dumpingových dovozů, což vedlo k výraznému snížení ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků.

| (76) | Nicméně při podrobnějším přezkoumání vývoje se zdá, že k značnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství došlo zejména v období od roku 2004 do období šetření. V roce 2003, kdy podíl dovozů z ČLR na trhu činil 11,3 % a prodejní ceny se od následujících let příliš nelišily, si výrobní odvětví Společenství vedlo uspokojivě, zejména co se týká ziskovosti. Toto hodnocení dokládá skutečnost, že dokonce výrobní odvětví Společenství označilo rok (2002 a) 2003 za rok „před značným proniknutím dumpingových dovozů na trh Společenství“. To bylo potvrzeno zjištěními šetření, proto se v 131. bodě odůvodnění prozatímního nařízení mělo za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace. To nezpochybnila žádná ze zúčastněných stran a znamená to, že v roce 2003 bylo narušení obchodu omezené, pokud k němu vůbec došlo. Naopak v roce 2004, kdy se dovozy z ČLR snížily, zatímco prodejní ceny byly poměrně stálé, se finanční situace výrobního odvětví Společenství náhle výrazně zhoršila. |
| --- | --- |

(76)

Nicméně při podrobnějším přezkoumání vývoje se zdá, že k značnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství došlo zejména v období od roku 2004 do období šetření. V roce 2003, kdy podíl dovozů z ČLR na trhu činil 11,3 % a prodejní ceny se od následujících let příliš nelišily, si výrobní odvětví Společenství vedlo uspokojivě, zejména co se týká ziskovosti. Toto hodnocení dokládá skutečnost, že dokonce výrobní odvětví Společenství označilo rok (2002 a) 2003 za rok „před značným proniknutím dumpingových dovozů na trh Společenství“. To bylo potvrzeno zjištěními šetření, proto se v 131. bodě odůvodnění prozatímního nařízení mělo za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace. To nezpochybnila žádná ze zúčastněných stran a znamená to, že v roce 2003 bylo narušení obchodu omezené, pokud k němu vůbec došlo. Naopak v roce 2004, kdy se dovozy z ČLR snížily, zatímco prodejní ceny byly poměrně stálé, se finanční situace výrobního odvětví Společenství náhle výrazně zhoršila.

| (77) | Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že Komise nesprávně vyvodila, že dumpingové dovozy musely být hlavní příčinou újmy. V tomto ohledu se poznamenává, že Komise nespatřovala v dumpingových dovozech hlavní příčinu újmy. V čl. 3 odst. 6 základního nařízení se stanoví, že „objem a/nebo cena (...) mají na výrobní odvětví Společenství nepříznivé účinky (...) a že tyto účinky dosahují takových rozměrů, že mohou být označeny jako závažné“ (zdůr. aut.). |
| --- | --- |

(77)

Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že Komise nesprávně vyvodila, že dumpingové dovozy musely být hlavní příčinou újmy. V tomto ohledu se poznamenává, že Komise nespatřovala v dumpingových dovozech hlavní příčinu újmy. V čl. 3 odst. 6 základního nařízení se stanoví, že „objem a/nebo cena (...) mají na výrobní odvětví Společenství nepříznivé účinky (...) a že tyto účinky dosahují takových rozměrů, že mohou být označeny jako závažné“ (zdůr. aut.).

| (78) | Další analýza skutečností zjištěných v průběhu šetření ukázala, že dumpingové dovozy samy o sobě měly dopad na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství, avšak vzhledem k jejich celkovému omezenému podílu na trhu ve srovnání s rostoucím podílem na trhu výrobního odvětví Společenství a chybějící jasné časové shodě mezi dumpingovými dovozy a nejnepříznivějším stavem výrobního odvětví Společenství není tento dopad považovaný za závažný. |
| --- | --- |

(78)

Další analýza skutečností zjištěných v průběhu šetření ukázala, že dumpingové dovozy samy o sobě měly dopad na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství, avšak vzhledem k jejich celkovému omezenému podílu na trhu ve srovnání s rostoucím podílem na trhu výrobního odvětví Společenství a chybějící jasné časové shodě mezi dumpingovými dovozy a nejnepříznivějším stavem výrobního odvětví Společenství není tento dopad považovaný za závažný.

| (79) | Na základě výše uvedeného nelze učinit závěr, že by dumpingové dovozy měly dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která by mohla být označena jako závažná. |
| --- | --- |

(79)

Na základě výše uvedeného nelze učinit závěr, že by dumpingové dovozy měly dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která by mohla být označena jako závažná.

2.   Vliv dalších faktorů

| (80) | Po uložení prozatímních opatření byly získány informace, které poukazovaly na neúplnost údajů Eurostatu, pokud jde o dovoz z USA. Nahlášený objem se zdál být příliš nízký v porovnání s údaji o vývozu pocházejícími z databáze USA, avšak rovněž s jinými zdroji. Údaje o těchto dovozech bylo proto nutno revidovat a bylo zjištěno, že je nejvhodnější nahradit je údaji získanými z databáze vývozů USA, přičemž hodnoty přepočtené na eura byly náležitě upraveny na úroveň CIF hranice Společenství. Dopad revidovaných objemů dovozu z ČLR v roce 2003 na vypočtenou spotřebu ve Společenství rovněž ovlivnil podíly na trhu jiných zemí v daném roce. Tabulky v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto změnily takto:
  Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (množství)









  Dovoz (tuny) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 19 804 | 26 663 | 25 771 | 26 298 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 135 | 130 | 133 |
| Japonsko | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Tchaj-wan (rozpětí) | 11 000–14 000 | 13 000–16 500 | 10 000–13 000 | 9 000–12 000 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(80)

Po uložení prozatímních opatření byly získány informace, které poukazovaly na neúplnost údajů Eurostatu, pokud jde o dovoz z USA. Nahlášený objem se zdál být příliš nízký v porovnání s údaji o vývozu pocházejícími z databáze USA, avšak rovněž s jinými zdroji. Údaje o těchto dovozech bylo proto nutno revidovat a bylo zjištěno, že je nejvhodnější nahradit je údaji získanými z databáze vývozů USA, přičemž hodnoty přepočtené na eura byly náležitě upraveny na úroveň CIF hranice Společenství. Dopad revidovaných objemů dovozu z ČLR v roce 2003 na vypočtenou spotřebu ve Společenství rovněž ovlivnil podíly na trhu jiných zemí v daném roce. Tabulky v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto změnily takto:

Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (množství)

Dovoz (tuny)

2003

2004

2005

OŠ

USA

19 804

26 663

25 771

26 298

Index (2003 = 100)

100

135

130

133

Japonsko

13 682

11 753

12 694

14 151

Index (2003 = 100)

100

86

93

103

Tchaj-wan (rozpětí)

11 000–14 000

13 000–16 500

10 000–13 000

9 000–12 000

Index (2003 = 100)

100

118

88

83

Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)

| Průměrná cena (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 308 | 1 335 | 1 446 | 1 416 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 102 | 111 | 108 |
| Japonsko | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Tchaj-wan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Průměrná cena (EUR)

2003

2004

2005

OŠ

USA

1 308

1 335

1 446

1 416

Index (2003 = 100)

100

102

111

108

Japonsko

1 916

1 532

1 846

1 934

Index (2003 = 100)

100

80

96

101

Tchaj-wan

1 212

1 207

1 308

1 302

Index (2003 = 100)

100

100

108

108

Podíly na trhu

| Podíl na trhu (%) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 13,8 % | 17,3 % | 15,5 % | 15,8 % |
| Japonsko | 9,5 % | 7,6 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Tchaj-wan (index) | 100 | 109 | 76 | 71 |

Podíl na trhu (%)

2003

2004

2005

OŠ

USA

13,8 %

17,3 %

15,5 %

15,8 %

Japonsko

9,5 %

7,6 %

7,6 %

8,5 %

Tchaj-wan (index)

100

109

76

71

| (81) | Ve srovnání s prozatímním nařízením spočívá hlavní rozdíl v množství dovozů z USA a v tendenci, kterou lze s ohledem na tento dovoz zaznamenat. V průběhu posuzovaného období došlo pouze k mírnému nárůstu dovozů PVA z USA, tj. zvýšení o 2 procentní body s ohledem na podíl na trhu, zatímco v prozatímním nařízení byl vyvozen nesprávný závěr, že se v daném období tento dovoz zdvojnásobil. Ceny CIF hranice Společenství se u těchto dovozů zdají být obecně vyšší, než k jakým dospěl prozatímní závěr, a sice v období šetření byly vyšší o 4,3 %. Ostatní závěry ohledně těchto dovozů shrnuté v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

(81)

Ve srovnání s prozatímním nařízením spočívá hlavní rozdíl v množství dovozů z USA a v tendenci, kterou lze s ohledem na tento dovoz zaznamenat. V průběhu posuzovaného období došlo pouze k mírnému nárůstu dovozů PVA z USA, tj. zvýšení o 2 procentní body s ohledem na podíl na trhu, zatímco v prozatímním nařízení byl vyvozen nesprávný závěr, že se v daném období tento dovoz zdvojnásobil. Ceny CIF hranice Společenství se u těchto dovozů zdají být obecně vyšší, než k jakým dospěl prozatímní závěr, a sice v období šetření byly vyšší o 4,3 %. Ostatní závěry ohledně těchto dovozů shrnuté v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti.

| (82) | Podle 97. a 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyjádřilo několik zúčastněných stran vyjádřilo vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti cen Eurostatu u japonských dovozů, jelikož průměrné jednotkové ceny těchto dovozů byly značně vyšší než jednotkové ceny PVA z jiných zdrojů. Jedna zúčastněná strana uvedla, že by vysoká průměrná prodejní cena mohla vyplývat z nesprávného zahrnutí jiných, dražších výrobků, např. PVB. V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že tyto údaje byly podrobně ověřeny a že na základě této analýzy byl vyvozen závěr, že (jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) japonské dovozy nemohly přispět k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Pro úplnost a přehlednost je níže uvedeno shrnutí této analýzy. |
| --- | --- |

(82)

Podle 97. a 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyjádřilo několik zúčastněných stran vyjádřilo vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti cen Eurostatu u japonských dovozů, jelikož průměrné jednotkové ceny těchto dovozů byly značně vyšší než jednotkové ceny PVA z jiných zdrojů. Jedna zúčastněná strana uvedla, že by vysoká průměrná prodejní cena mohla vyplývat z nesprávného zahrnutí jiných, dražších výrobků, např. PVB. V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že tyto údaje byly podrobně ověřeny a že na základě této analýzy byl vyvozen závěr, že (jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) japonské dovozy nemohly přispět k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Pro úplnost a přehlednost je níže uvedeno shrnutí této analýzy.

| (83) | Další zkoumání údajů Eurostatu týkajících se dovozů z Japonska potvrdilo, že tyto údaje nezahrnovaly žádné jiné výrobky kromě PVA, a že tudíž údaje nebyly navýšeny dražšími výrobky. Jak již bylo uvedeno v podnětu, japonské dovozy PVA zahrnovaly určité omezené množství jiného PVA, než je obdobný výrobek, pravděpodobně s podstatně vyššími jednotkovými cenami. V průměrné hodnotě vypočtené pro japonské dovozy na základě statistických údajů nebylo možno cenový vliv těchto jiných jakostí PVA neutralizovat, jelikož tyto údaje neodlišují obdobný výrobek od ostatních jakostí PVA. Avšak s přihlédnutím k přibližnému objemu těchto dovozů na základě údajů uvedených v podnětu a s ohledem na průměrnou cenu vypočítanou pro všechny japonské dovozy PVA v průběhu období šetření bylo zjištěno, že je velmi nepravděpodobné, že by vyloučení jakostí PVA, které nepatří do definice výrobku, vedlo k průměrné ceně CIF hranice Společenství u obdobného výrobku, jež by v průběhu období šetření byla nižší než prodejní ceny Společenství. Mimoto bylo možno během období šetření ověřit kolem 25 % japonských dovozů a tyto dovozy se týkaly jakostí PVA, které patří do definice výrobků. Tyto prodeje se uskutečnily pro strany ve spojení, tj. za vnitropodnikové ceny, a bylo zjištěno, že ceny při dalším prodeji těchto nákupů prvním nezávislým odběratelům ve Společenství byly v průměru o 8–10 % vyšší než ceny, jež mohlo získat výrobní odvětví Společenství. Proto byl vyvozen závěr a nadále platí, že neexistují žádné signály, že by japonské dovozy PVA v období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a proto se nemá za to, že tyto dovozy přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(83)

Další zkoumání údajů Eurostatu týkajících se dovozů z Japonska potvrdilo, že tyto údaje nezahrnovaly žádné jiné výrobky kromě PVA, a že tudíž údaje nebyly navýšeny dražšími výrobky. Jak již bylo uvedeno v podnětu, japonské dovozy PVA zahrnovaly určité omezené množství jiného PVA, než je obdobný výrobek, pravděpodobně s podstatně vyššími jednotkovými cenami. V průměrné hodnotě vypočtené pro japonské dovozy na základě statistických údajů nebylo možno cenový vliv těchto jiných jakostí PVA neutralizovat, jelikož tyto údaje neodlišují obdobný výrobek od ostatních jakostí PVA. Avšak s přihlédnutím k přibližnému objemu těchto dovozů na základě údajů uvedených v podnětu a s ohledem na průměrnou cenu vypočítanou pro všechny japonské dovozy PVA v průběhu období šetření bylo zjištěno, že je velmi nepravděpodobné, že by vyloučení jakostí PVA, které nepatří do definice výrobku, vedlo k průměrné ceně CIF hranice Společenství u obdobného výrobku, jež by v průběhu období šetření byla nižší než prodejní ceny Společenství. Mimoto bylo možno během období šetření ověřit kolem 25 % japonských dovozů a tyto dovozy se týkaly jakostí PVA, které patří do definice výrobků. Tyto prodeje se uskutečnily pro strany ve spojení, tj. za vnitropodnikové ceny, a bylo zjištěno, že ceny při dalším prodeji těchto nákupů prvním nezávislým odběratelům ve Společenství byly v průměru o 8–10 % vyšší než ceny, jež mohlo získat výrobní odvětví Společenství. Proto byl vyvozen závěr a nadále platí, že neexistují žádné signály, že by japonské dovozy PVA v období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a proto se nemá za to, že tyto dovozy přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (84) | Několik zúčastněných stran zpochybnilo rovněž to, jak se japonským dovozům podařilo zachovat velký podíl na trhu s tak vysokými cenami, jestliže na trhu Společenství panovala silná cenová soutěž. V tomto ohledu je nutno za prvé uvést, že (jak je zmíněno v 83. bodě odůvodnění) zahrnutí jiných, dražších jakostí PVA jistě navýšilo průměrné hodnoty Eurostatu, pokud jde o japonské dovozní ceny. Na základě ověřených údajů týkajících se přibližně 25 % japonských dovozů se zdá, že průměrné ceny těchto dovozů prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství jsou o 8–10 % vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. To není výsledkem přesného srovnání jednotlivých jakostí. Jedná se spíše o pravděpodobný a přibližný cenový rozdíl mezi průměrnými prodejními cenami části japonských dovozů a průměrnými prodejními cenami dosaženými výrobním odvětvím Společenství. Na základě těchto skutečností není výsledek analýzy japonských dovozních cen v rozporu se závěrem, že tržní ceny ve Společenství byly skutečně sníženy, a toto tvrzení je odmítnuto. |
| --- | --- |

(84)

Několik zúčastněných stran zpochybnilo rovněž to, jak se japonským dovozům podařilo zachovat velký podíl na trhu s tak vysokými cenami, jestliže na trhu Společenství panovala silná cenová soutěž. V tomto ohledu je nutno za prvé uvést, že (jak je zmíněno v 83. bodě odůvodnění) zahrnutí jiných, dražších jakostí PVA jistě navýšilo průměrné hodnoty Eurostatu, pokud jde o japonské dovozní ceny. Na základě ověřených údajů týkajících se přibližně 25 % japonských dovozů se zdá, že průměrné ceny těchto dovozů prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství jsou o 8–10 % vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. To není výsledkem přesného srovnání jednotlivých jakostí. Jedná se spíše o pravděpodobný a přibližný cenový rozdíl mezi průměrnými prodejními cenami části japonských dovozů a průměrnými prodejními cenami dosaženými výrobním odvětvím Společenství. Na základě těchto skutečností není výsledek analýzy japonských dovozních cen v rozporu se závěrem, že tržní ceny ve Společenství byly skutečně sníženy, a toto tvrzení je odmítnuto.

| (85) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že se objem tchajwanských dovozů v období od roku 2003 do roku 2006 zvýšil, na rozdíl od zjištění Komise, které konstatuje snížení podílu na trhu, a že průměrné ceny těchto dovozů vzrostly méně, než zjistila Komise. Toto tvrzení bylo založeno na analýze údajů Eurostatu. V této souvislosti je nutno podotknout, že (jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byly použity skutečné údaje jediného tchajwanského výrobce, jelikož ten při šetření plně spolupracoval. Tyto ověřené údaje byly považovány za spolehlivější než údaje Eurostatu, zejména vzhledem k tomu, že tento výrobce v průběhu celého posuzovaného období prodával rovněž významná množství PVA, na něž se vztahoval kód KN ex 3905 30 00, nepatřily však do definice výrobku. Tvrzení této zúčastněné strany bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(85)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že se objem tchajwanských dovozů v období od roku 2003 do roku 2006 zvýšil, na rozdíl od zjištění Komise, které konstatuje snížení podílu na trhu, a že průměrné ceny těchto dovozů vzrostly méně, než zjistila Komise. Toto tvrzení bylo založeno na analýze údajů Eurostatu. V této souvislosti je nutno podotknout, že (jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byly použity skutečné údaje jediného tchajwanského výrobce, jelikož ten při šetření plně spolupracoval. Tyto ověřené údaje byly považovány za spolehlivější než údaje Eurostatu, zejména vzhledem k tomu, že tento výrobce v průběhu celého posuzovaného období prodával rovněž významná množství PVA, na něž se vztahoval kód KN ex 3905 30 00, nepatřily však do definice výrobku. Tvrzení této zúčastněné strany bylo proto nutno odmítnout.

| (86) | Jiná zúčastněná strana s ohledem na analýzu Komise týkající se cen dovozů z USA tvrdila, že ke snížení cen na trhu Společenství přispěly tchajwanské dovozy. Tato strana uvedla, že pro účely výpočtu průměrných cen prodeje prvnímu nezávislému odběrateli Komise upravila ceny dovozů z USA podle údajů Eurostatu, které již byly vyšší než tchajwanské ceny, směrem nahoru a tyto ceny (takto upravené) byly následně na přibližně stejné úrovni jako ceny výrobního odvětví Společenství. Proto byly tchajwanské ceny, jež nebylo nutno upravovat, nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a přispěly k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(86)

Jiná zúčastněná strana s ohledem na analýzu Komise týkající se cen dovozů z USA tvrdila, že ke snížení cen na trhu Společenství přispěly tchajwanské dovozy. Tato strana uvedla, že pro účely výpočtu průměrných cen prodeje prvnímu nezávislému odběrateli Komise upravila ceny dovozů z USA podle údajů Eurostatu, které již byly vyšší než tchajwanské ceny, směrem nahoru a tyto ceny (takto upravené) byly následně na přibližně stejné úrovni jako ceny výrobního odvětví Společenství. Proto byly tchajwanské ceny, jež nebylo nutno upravovat, nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a přispěly k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (87) | Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Ve skutečnosti jsou ceny tchajwanských dovozů uvedené v 97. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení cenami na úrovni CIF hranice Společenství. Pro účely výpočtu cenového podbízení byla provedena řada úprav těchto cen (dovozní clo, náklady po dovozu, úroveň obchodu). V tomto případě byla úprava s ohledem na úroveň obchodu značná, jelikož prakticky veškerý prodej se uskutečnil prostřednictvím obchodníků/distributorů ve Společenství. Následné výpočty cenového podbízení pak bylo možno provést na úrovni PCN (kódové číslo výrobku), což vedlo k velmi přesným údajům, jež skutečně neprokazovaly cenové podbízení. |
| --- | --- |

(87)

Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Ve skutečnosti jsou ceny tchajwanských dovozů uvedené v 97. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení cenami na úrovni CIF hranice Společenství. Pro účely výpočtu cenového podbízení byla provedena řada úprav těchto cen (dovozní clo, náklady po dovozu, úroveň obchodu). V tomto případě byla úprava s ohledem na úroveň obchodu značná, jelikož prakticky veškerý prodej se uskutečnil prostřednictvím obchodníků/distributorů ve Společenství. Následné výpočty cenového podbízení pak bylo možno provést na úrovni PCN (kódové číslo výrobku), což vedlo k velmi přesným údajům, jež skutečně neprokazovaly cenové podbízení.

| (88) | Několik zúčastněných stran uvedlo, že si pokles ziskovosti přivodilo výrobní odvětví Společenství samo. Tyto strany tvrdily, že kvůli vytvoření dodatečné výrobní kapacity v roce 2004 se výrobní odvětví Společenství potýkalo s velkými dodatečnými objemy vyrobeného PVA, jež muselo prodat. Zúčastněné strany tvrdily, že se samotný žadatel podílel na agresivní politice cenového podbízení ve vztahu ke všem ostatním dodavatelům PVA s cílem maximalizovat své objemy prodeje a vyloučit ostatní soutěžitele z trhu. Podle těchto stran to vysvětluje snížení cen PVA v průběhu posuzovaného období. Tyto strany se domnívaly, že čínští výrobci se spíše řídili vývojem cen, než že by jej určovali. |
| --- | --- |

(88)

Několik zúčastněných stran uvedlo, že si pokles ziskovosti přivodilo výrobní odvětví Společenství samo. Tyto strany tvrdily, že kvůli vytvoření dodatečné výrobní kapacity v roce 2004 se výrobní odvětví Společenství potýkalo s velkými dodatečnými objemy vyrobeného PVA, jež muselo prodat. Zúčastněné strany tvrdily, že se samotný žadatel podílel na agresivní politice cenového podbízení ve vztahu ke všem ostatním dodavatelům PVA s cílem maximalizovat své objemy prodeje a vyloučit ostatní soutěžitele z trhu. Podle těchto stran to vysvětluje snížení cen PVA v průběhu posuzovaného období. Tyto strany se domnívaly, že čínští výrobci se spíše řídili vývojem cen, než že by jej určovali.

| (89) | Pokud jde o toto tvrzení, šetření skutečně prokázalo, že investice vynaložené výrobním odvětvím Společenství do zvýšení výrobní kapacity umožnily výrobnímu odvětví Společenství prodat na trhu Společenství značné dodatečné objemy. Tato skutečnost na straně jedné prokazuje, že toto investiční rozhodnutí bylo vzhledem k očekávanému růstu trhu správným rozhodnutím. Spotřeba PVA na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období silně vzrostla, jak je vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, a to vedlo k celkovému zvýšení prodeje. Analýza údajů z období po období šetření (červenec 2006 až září 2007) týkající se spotřeby Společenství a prodeje na základě údajů Eurostatu a údajů, které poskytly strany, jichž se šetření týkalo, potvrdily, že spotřeba významně vzrostla a že výrobní odvětví Společenství dále zvýšilo své objemy prodeje o 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Pokud jde o toto tvrzení, šetření skutečně prokázalo, že investice vynaložené výrobním odvětvím Společenství do zvýšení výrobní kapacity umožnily výrobnímu odvětví Společenství prodat na trhu Společenství značné dodatečné objemy. Tato skutečnost na straně jedné prokazuje, že toto investiční rozhodnutí bylo vzhledem k očekávanému růstu trhu správným rozhodnutím. Spotřeba PVA na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období silně vzrostla, jak je vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, a to vedlo k celkovému zvýšení prodeje. Analýza údajů z období po období šetření (červenec 2006 až září 2007) týkající se spotřeby Společenství a prodeje na základě údajů Eurostatu a údajů, které poskytly strany, jichž se šetření týkalo, potvrdily, že spotřeba významně vzrostla a že výrobní odvětví Společenství dále zvýšilo své objemy prodeje o 10 %.

| (90) | Zároveň však bylo při šetření zjištěno, že by závod na výrobu PVA měl vyrábět nepřetržitě, aby bylo dosaženo co nejvyšší efektivnosti. Tak tomu bylo i v případě výrobního odvětví Společenství. Šetřením bylo zjištěno, že se v důsledku rozšíření kapacity, k němuž došlo v období od roku 2004 do roku 2006, objem výroby od roku 2004 značně zvýšil. Výrobní odvětví Společenství po poskytnutí konečných informací namítlo, že další linka pro výrobu PVA byla k dispozici až od roku 2005 a že tudíž v roce 2004 nebyla žádná dodatečná kapacita. Šetření však ukázalo, že výrobní kapacita byla během roku 2004 o 7 % vyšší než v roce 2003. Výrobní odvětví Společenství současně snížilo své prodejní ceny o 7 % a v roce 2005, kdy výrobní kapacita dosáhla 129 % kapacity z roku 2003, byly ceny oproti úrovni z roku 2003 stále o 5 % nižší, a to navzdory velkému nárůstu nákladů na suroviny, jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění (+ 19 % v případě VAM). Výrobní odvětví Společenství mezitím zvýšilo své objemy prodeje nezávislým odběratelům o 12 % a v roce 2005 tento prodej zvýšilo o dalších 10 procentních bodů. Na základě toho se zdá, že může existovat souvislost mezi prodejními cenami výrobního odvětví Společenství a množstvím vyrobeného PVA. |
| --- | --- |

(90)

Zároveň však bylo při šetření zjištěno, že by závod na výrobu PVA měl vyrábět nepřetržitě, aby bylo dosaženo co nejvyšší efektivnosti. Tak tomu bylo i v případě výrobního odvětví Společenství. Šetřením bylo zjištěno, že se v důsledku rozšíření kapacity, k němuž došlo v období od roku 2004 do roku 2006, objem výroby od roku 2004 značně zvýšil. Výrobní odvětví Společenství po poskytnutí konečných informací namítlo, že další linka pro výrobu PVA byla k dispozici až od roku 2005 a že tudíž v roce 2004 nebyla žádná dodatečná kapacita. Šetření však ukázalo, že výrobní kapacita byla během roku 2004 o 7 % vyšší než v roce 2003. Výrobní odvětví Společenství současně snížilo své prodejní ceny o 7 % a v roce 2005, kdy výrobní kapacita dosáhla 129 % kapacity z roku 2003, byly ceny oproti úrovni z roku 2003 stále o 5 % nižší, a to navzdory velkému nárůstu nákladů na suroviny, jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění (+ 19 % v případě VAM). Výrobní odvětví Společenství mezitím zvýšilo své objemy prodeje nezávislým odběratelům o 12 % a v roce 2005 tento prodej zvýšilo o dalších 10 procentních bodů. Na základě toho se zdá, že může existovat souvislost mezi prodejními cenami výrobního odvětví Společenství a množstvím vyrobeného PVA.

| (91) | Dvě zúčastněné strany tvrdily, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů způsobily investice do výrobní kapacity, jelikož jejich náklady měly značný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že (jak se uvádí v 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) bylo možno stanovit náklady spojené s rozšířením výrobní kapacity a že tyto náklady neměly významný vliv na výrazně nepříznivý trend zaznamenaný ve vývoji finanční situace výrobního odvětví Společenství. Tvrzení, že tyto náklady způsobily značné zhoršení nejdůležitějších finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(91)

Dvě zúčastněné strany tvrdily, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů způsobily investice do výrobní kapacity, jelikož jejich náklady měly značný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že (jak se uvádí v 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) bylo možno stanovit náklady spojené s rozšířením výrobní kapacity a že tyto náklady neměly významný vliv na výrazně nepříznivý trend zaznamenaný ve vývoji finanční situace výrobního odvětví Společenství. Tvrzení, že tyto náklady způsobily značné zhoršení nejdůležitějších finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, bylo proto nutno odmítnout.

| (92) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje žadatele o ziskovosti nepříznivě ovlivnilo stanovení cen prodejů pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že prodej PVA stranám ve spojení byl podrobně prověřen. Za prvé, tento prodej byl oddělen od prodeje nezávislým stranám. Nebyl proto zahrnut ve finančních ukazatelích uvedených v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak se výslovně uvádí v 84. bodě odůvodnění. Za druhé, ověření prodeje pro vlastní spotřebu prokázalo, že stanovení cen tohoto prodeje, který v průběhu období šetření představoval méně než 20 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství, nemělo nepříznivý účinek na oznámený výsledek o prodeji PVA nezávislým stranám, který uskutečnilo výrobní odvětví Společenství. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(92)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje žadatele o ziskovosti nepříznivě ovlivnilo stanovení cen prodejů pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že prodej PVA stranám ve spojení byl podrobně prověřen. Za prvé, tento prodej byl oddělen od prodeje nezávislým stranám. Nebyl proto zahrnut ve finančních ukazatelích uvedených v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak se výslovně uvádí v 84. bodě odůvodnění. Za druhé, ověření prodeje pro vlastní spotřebu prokázalo, že stanovení cen tohoto prodeje, který v průběhu období šetření představoval méně než 20 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství, nemělo nepříznivý účinek na oznámený výsledek o prodeji PVA nezávislým stranám, který uskutečnilo výrobní odvětví Společenství. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (93) | Jiná zúčastněná strana tvrdila, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství způsobil údajně stlačený stavební trh v Německu v prvních letech posuzovaného období. K doložení tohoto tvrzení však nebyly předloženy žádné důkazy a statistické údaje jednoznačně ukazují trend zvyšování spotřeby PVA, a v případě PVB dokonce ještě výraznější trend zvyšování spotřeby. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(93)

Jiná zúčastněná strana tvrdila, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství způsobil údajně stlačený stavební trh v Německu v prvních letech posuzovaného období. K doložení tohoto tvrzení však nebyly předloženy žádné důkazy a statistické údaje jednoznačně ukazují trend zvyšování spotřeby PVA, a v případě PVB dokonce ještě výraznější trend zvyšování spotřeby. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (94) | Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že zaměřením na roky 2003 a 2004 nebyla provedena dostatečná analýza příčinných souvislostí v období 2004 až 2006. V tomto ohledu je třeba za prvé poznamenat, že roky 2003 a 2004 jsou první dva roky posuzovaného období a jako takové rozhodně nemohou být považované za „zastaralé“. Navíc, jak je shrnuto v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ze skupiny ukazatelů újmu vykázaly finančních ukazatele, zatímco většina ostatních ukazatelů vykázala pozitivní vývoj. Za takové situace je jen logické, že orgán provádějící šetření věnuje více pozornosti období, kdy došlo k největšímu zhoršení finančních ukazatelů, kterým byl rok 2004, kdy se ziskovost výrobního odvětví Společenství snížila o 62 %, jeho návratnost investic se snížila o 83 % a peněžní tok se snížil o 45 %. A jak dokazují 70. až 93. body odůvodnění, má se za to, že se analýza příčinných souvislostí neomezuje na roky 2003 a 2004 a že pokrývá celé posuzované období, tj. od roku 2003 do konce období šetření (září 2006). Tvrzení se proto odmítá. |
| --- | --- |

(94)

Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že zaměřením na roky 2003 a 2004 nebyla provedena dostatečná analýza příčinných souvislostí v období 2004 až 2006. V tomto ohledu je třeba za prvé poznamenat, že roky 2003 a 2004 jsou první dva roky posuzovaného období a jako takové rozhodně nemohou být považované za „zastaralé“. Navíc, jak je shrnuto v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ze skupiny ukazatelů újmu vykázaly finančních ukazatele, zatímco většina ostatních ukazatelů vykázala pozitivní vývoj. Za takové situace je jen logické, že orgán provádějící šetření věnuje více pozornosti období, kdy došlo k největšímu zhoršení finančních ukazatelů, kterým byl rok 2004, kdy se ziskovost výrobního odvětví Společenství snížila o 62 %, jeho návratnost investic se snížila o 83 % a peněžní tok se snížil o 45 %. A jak dokazují 70. až 93. body odůvodnění, má se za to, že se analýza příčinných souvislostí neomezuje na roky 2003 a 2004 a že pokrývá celé posuzované období, tj. od roku 2003 do konce období šetření (září 2006). Tvrzení se proto odmítá.

3.   Závěr ohledně příčinných souvislostí

| (95) | Nakonec, po další analýze vyvolané připomínkami, které byly obdrženy po uložení prozatímních opatření, nelze potvrdit, že by dumpingové dovozy měly podstatný dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k i) poměrně omezenému a jen mírně se zvyšujícímu podílu dumpingových dovozů z ČLR na trhu (z 11,3 % na 12,9 %) a mnohem významnějšímu a mírně se zvyšujícímu podílu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu (v průběhu období šetření více než trojnásobek podílu ČLR na trhu) a ii) omezenému, i když ne nevýznamnému, cenovému podbízení ze strany dovozů z ČLR lze vyvodit závěr, že nízké ceny na trhu Společenství v kontextu zvyšujících se cen surovin, které se výrazně podílely na újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičíst dumpingovým dovozům z ČLR. Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze proto dostatečně zjistit. |
| --- | --- |

(95)

Nakonec, po další analýze vyvolané připomínkami, které byly obdrženy po uložení prozatímních opatření, nelze potvrdit, že by dumpingové dovozy měly podstatný dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k i) poměrně omezenému a jen mírně se zvyšujícímu podílu dumpingových dovozů z ČLR na trhu (z 11,3 % na 12,9 %) a mnohem významnějšímu a mírně se zvyšujícímu podílu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu (v průběhu období šetření více než trojnásobek podílu ČLR na trhu) a ii) omezenému, i když ne nevýznamnému, cenovému podbízení ze strany dovozů z ČLR lze vyvodit závěr, že nízké ceny na trhu Společenství v kontextu zvyšujících se cen surovin, které se výrazně podílely na újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičíst dumpingovým dovozům z ČLR. Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze proto dostatečně zjistit.

G.   ZÁVĚR

| (96) | Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, a co se týká dovozů pocházejících z ČLR, chybí důkaz příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou, |
| --- | --- |

(96)

Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, a co se týká dovozů pocházejících z ČLR, chybí důkaz příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Antidumpingové řízení týkající se dovozů kopolymerních polyvinylalkoholů (PVA) založených na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu se tímto zastavuje.

Článek 2

Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1069/2007 na dovozy některých polyvinylalkoholů ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolní.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 311, 19.12.2006, s. 47.

2

(3)  Úř. věst. L 243, 18.9.2007, s. 23.

3

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/78

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2008/228/SZBP

ze dne 17. března 2008,

kterou se mění a prodlužuje společná akce 2006/304/SZBP o zřízení plánovacího týmu EU (EUPT Kosovo) v souvislosti s možnou operací EU pro řešení krize v oblasti právního státu a v dalších možných oblastech v Kosovu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 10. dubna 2006 přijala Rada společnou akci 2006/304/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. dubna 2006 přijala Rada společnou akci 2006/304/SZBP (1).

| (2) | Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP (2) o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO). Uvedená společná akce mimo jiné stanoví, že EUPT Kosovo bude působit jako hlavní plánovací a přípravný subjekt pro EULEX KOSOVO a že EUPT KOSOVO bude odpovídat za najímání a rozmístění personálu a pořizování vybavení, služeb a prostor určených pro EULEX KOSOVO. Stanoví také, že třetí státy mohou vyslat personál do EULEX KOSOVO a že ve výjimečných případech mohou být podle potřeby přijímáni státní příslušníci zúčastněných třetích států na smluvním základě. |
| --- | --- |

(2)

Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP (2) o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO). Uvedená společná akce mimo jiné stanoví, že EUPT Kosovo bude působit jako hlavní plánovací a přípravný subjekt pro EULEX KOSOVO a že EUPT KOSOVO bude odpovídat za najímání a rozmístění personálu a pořizování vybavení, služeb a prostor určených pro EULEX KOSOVO. Stanoví také, že třetí státy mohou vyslat personál do EULEX KOSOVO a že ve výjimečných případech mohou být podle potřeby přijímáni státní příslušníci zúčastněných třetích států na smluvním základě.

| (3) | Finanční referenční částka stanovená ve společné akci 2006/304/SZBP na pokrytí výdajů souvisejících s mandátem EUPT Kosovo po celou dobu mandátu od 10. dubna 2006 by měla zahrnovat výdaje, které vzniknou během zbývajícího období mandátu. |
| --- | --- |

(3)

Finanční referenční částka stanovená ve společné akci 2006/304/SZBP na pokrytí výdajů souvisejících s mandátem EUPT Kosovo po celou dobu mandátu od 10. dubna 2006 by měla zahrnovat výdaje, které vzniknou během zbývajícího období mandátu.

| (4) | Společná akce 2006/304/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem prodloužena a změněna, |
| --- | --- |

(4)

Společná akce 2006/304/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem prodloužena a změněna,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Společná akce 2006/304/SZBP se mění takto:

| 1. | Článek 7 se nahrazuje tímto:
  „Článek 7
  Třetí státy, jež byly v souladu s článkem 13 společné akce Rady 2008/124/SZBP ze dne 4. února 2008 o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (3) vyzvány, aby přispěly k EULEX KOSOVO, mohou být vyzvány, aby podle potřeby rozmístily personál vyslaný do EUPT Kosovo za předpokladu, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně cestovních výdajů na cestu do místa určení a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nejsou k dispozici vhodné žádosti členských států, mohou být státní příslušníci třetích států vyzvani aby přispěly k EULEX KOSOVO, případně přijímáni na smluvním základě. |
| --- | --- |

1.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Třetí státy, jež byly v souladu s článkem 13 společné akce Rady 2008/124/SZBP ze dne 4. února 2008 o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (3) vyzvány, aby přispěly k EULEX KOSOVO, mohou být vyzvány, aby podle potřeby rozmístily personál vyslaný do EUPT Kosovo za předpokladu, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně cestovních výdajů na cestu do místa určení a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nejsou k dispozici vhodné žádosti členských států, mohou být státní příslušníci třetích států vyzvani aby přispěly k EULEX KOSOVO, případně přijímáni na smluvním základě.

| 2. | V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů EUPT Kosovo se stanoví na 79 505 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů EUPT Kosovo se stanoví na 79 505 000 EUR.“

| 3. | V článku 15 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Použije se do 14. června 2008.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 15 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Použije se do 14. června 2008.“

Článek 2

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 3

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 112, 26.4.2006, s. 19. Společná akce naposledy pozměněná společnou akcí 2007/778/SZBP (Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 68).

1

(2)  Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 92.

2

(3)  Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 92.“

3

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/80

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2008/229/SZBP

ze dne 17. března 2008,

kterou se mění společná akce 2007/369/SZBP o zřízení policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 30. května 2007 přijala Rada na období tří let společnou akci 2007/369/SZBP (1). Operační fáze mise EUPOL AFGHANISTAN byla zahájena dne 15. června 2007. |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. května 2007 přijala Rada na období tří let společnou akci 2007/369/SZBP (1). Operační fáze mise EUPOL AFGHANISTAN byla zahájena dne 15. června 2007.

| (2) | Platnost finanční referenční částky stanovené v čl. 13 odst. 1 společné akce 2007/369/SZBP by měla být prodloužena do 30. září 2008, |
| --- | --- |

(2)

Platnost finanční referenční částky stanovené v čl. 13 odst. 1 společné akce 2007/369/SZBP by měla být prodloužena do 30. září 2008,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Společná akce 2007/369/SZBP se mění takto:

| 1) | V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů spojených s misí EUPOL AFGHANISTAN do 30. září 2008 se stanoví na 43 600 000 EUR.“; |
| --- | --- |

1)

V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů spojených s misí EUPOL AFGHANISTAN do 30. září 2008 se stanoví na 43 600 000 EUR.“;

| 2) | V článku 13 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Finanční referenční částku pro misi EUPOL AFGHANISTAN na zbývající část roku 2008 a na roky 2009 a 2010 stanoví Rada.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 13 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Finanční referenční částku pro misi EUPOL AFGHANISTAN na zbývající část roku 2008 a na roky 2009 a 2010 stanoví Rada.“

Článek 2

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 3

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 139, 31.5.2007, s. 33. Společná akce ve znění společné akce 2007/733/SZBP (Úř. věst. L 295, 14.11.2007, s. 31).

1

---

| 18.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/81

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2008/230/SZBP

ze dne 17. března 2008

na podporu činností EU za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. června 1997 přijala Rada program EU pro prevenci a boj proti nedovolenému obchodování s konvenčními zbraněmi, jenž zavazuje EU a její členské státy přijmout koordinovaná opatření za účelem pomoci jiným zemím v prevenci a boji proti nedovolenému obchodování se zbraněmi. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. června 1997 přijala Rada program EU pro prevenci a boj proti nedovolenému obchodování s konvenčními zbraněmi, jenž zavazuje EU a její členské státy přijmout koordinovaná opatření za účelem pomoci jiným zemím v prevenci a boji proti nedovolenému obchodování se zbraněmi.

| (2) | Dne 8. června 1998 Rada přijala Kodex chování Evropské unie pro vývoz zbraní, který stanoví osm kritérií pro vývoz konvenčních zbraní, pro případy zamítnutí zavádí mechanismus oznamování a konzultační mechanismus a zahrnuje postup týkající se transparentnosti, ukládající zveřejňování výročních zpráv EU o vývozu zbraní. Kodex od svého přijetí významně přispěl k harmonizaci vnitrostátních politik v oblasti kontroly vývozu zbraní a jeho zásady a kritéria oficiálně převzaly různé třetí země. |
| --- | --- |

(2)

Dne 8. června 1998 Rada přijala Kodex chování Evropské unie pro vývoz zbraní, který stanoví osm kritérií pro vývoz konvenčních zbraní, pro případy zamítnutí zavádí mechanismus oznamování a konzultační mechanismus a zahrnuje postup týkající se transparentnosti, ukládající zveřejňování výročních zpráv EU o vývozu zbraní. Kodex od svého přijetí významně přispěl k harmonizaci vnitrostátních politik v oblasti kontroly vývozu zbraní a jeho zásady a kritéria oficiálně převzaly různé třetí země.

| (3) | Operativní ustanovení 11 Kodexu chování Evropské unie pro vývoz zbraní stanoví, že členské státy vynaloží co největší úsilí na podporu toho, aby se ostatní státy vyvážející zbraně připojily k zásadám kodexu. |
| --- | --- |

(3)

Operativní ustanovení 11 Kodexu chování Evropské unie pro vývoz zbraní stanoví, že členské státy vynaloží co největší úsilí na podporu toho, aby se ostatní státy vyvážející zbraně připojily k zásadám kodexu.

| (4) | Evropská bezpečnostní strategie přijatá dne 12. prosince 2003 hlavami států a předsedy vlád uvádí pět hlavních výzev, jimž bude muset EU čelit v období po studené válce: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státu a organizovaná trestná činnost. Důsledky nekontrolovaného pohybu konvenčních zbraní jsou hlavním prvkem čtyř z uvedených pěti výzev. Nekontrolované převody zbraní ve skutečnosti přispívají k vyostření terorismu a organizované trestné činnosti a jsou hlavním faktorem vzniku a šíření konfliktů, jakož i rozpadu státních struktur. Strategie dále vyzdvihuje význam kontrol vývozu pro zastavení šíření zbraní. |
| --- | --- |

(4)

Evropská bezpečnostní strategie přijatá dne 12. prosince 2003 hlavami států a předsedy vlád uvádí pět hlavních výzev, jimž bude muset EU čelit v období po studené válce: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státu a organizovaná trestná činnost. Důsledky nekontrolovaného pohybu konvenčních zbraní jsou hlavním prvkem čtyř z uvedených pěti výzev. Nekontrolované převody zbraní ve skutečnosti přispívají k vyostření terorismu a organizované trestné činnosti a jsou hlavním faktorem vzniku a šíření konfliktů, jakož i rozpadu státních struktur. Strategie dále vyzdvihuje význam kontrol vývozu pro zastavení šíření zbraní.

| (5) | Cílem mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně, přijatého Valným shromážděním OSN dne 8. prosince 2005 je zvýšit účinnost stávajících dvoustranných, regionálních a mezinárodních dohod za účelem prevence, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech a tyto dohody doplnit. |
| --- | --- |

(5)

Cílem mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně, přijatého Valným shromážděním OSN dne 8. prosince 2005 je zvýšit účinnost stávajících dvoustranných, regionálních a mezinárodních dohod za účelem prevence, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech a tyto dohody doplnit.

| (6) | Strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi přijatá na zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. prosince 2005 stanoví, že by EU měla podporovat posilování kontrol vývozu a prosazování kritérií Kodexu chování pro vývoz zbraní na regionální a mezinárodní úrovni, mimo jiné prostřednictvím pomoci třetím zemím při vypracovávání vnitrostátních právních předpisů v této oblasti a prosazováním opatření ke zvyšování transparentnosti. |
| --- | --- |

(6)

Strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi přijatá na zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. prosince 2005 stanoví, že by EU měla podporovat posilování kontrol vývozu a prosazování kritérií Kodexu chování pro vývoz zbraní na regionální a mezinárodní úrovni, mimo jiné prostřednictvím pomoci třetím zemím při vypracovávání vnitrostátních právních předpisů v této oblasti a prosazováním opatření ke zvyšování transparentnosti.

| (7) | Dne 6. prosince 2006 přijalo Valné shromáždění OSN za podpory všech členských států Evropské unie rezoluci 61/89, nazvanou „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a transfer konvenčních zbraní“. V prosinci roku 2006 a v červnu a prosinci roku 2007 Rada přijala závěry, v nichž se zdůrazňuje důležitost aktivního zapojení EU a členských států do procesu v rámci Organizace spojených národů a jejich spolupráce na tomto procesu s ostatními státy a regionálními organizacemi za účelem stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a transfer konvenčních zbraní, což by znamenalo hlavní příspěvek k potírání nežádoucího a nezodpovědného šíření konvenčních zbraní, které ohrožuje mír, bezpečnost, rozvoj a plné dodržování lidských práv. |
| --- | --- |

(7)

Dne 6. prosince 2006 přijalo Valné shromáždění OSN za podpory všech členských států Evropské unie rezoluci 61/89, nazvanou „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a transfer konvenčních zbraní“. V prosinci roku 2006 a v červnu a prosinci roku 2007 Rada přijala závěry, v nichž se zdůrazňuje důležitost aktivního zapojení EU a členských států do procesu v rámci Organizace spojených národů a jejich spolupráce na tomto procesu s ostatními státy a regionálními organizacemi za účelem stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a transfer konvenčních zbraní, což by znamenalo hlavní příspěvek k potírání nežádoucího a nezodpovědného šíření konvenčních zbraní, které ohrožuje mír, bezpečnost, rozvoj a plné dodržování lidských práv.

| (8) | Akční plány dohodnuté mezi EU a partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství obsahují buď přímý odkaz na Kodex EU pro vývoz zbraní, nebo na vytvoření účinných systémů vnitrostátních kontrol vývozu, |
| --- | --- |

(8)

Akční plány dohodnuté mezi EU a partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství obsahují buď přímý odkaz na Kodex EU pro vývoz zbraní, nebo na vytvoření účinných systémů vnitrostátních kontrol vývozu,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

1.   Za účelem praktického provádění:

| — | Evropské bezpečnostní strategie, |
| --- | --- |

—

Evropské bezpečnostní strategie,

| — | strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi, |
| --- | --- |

—

strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi,

| — | operativního ustanovení 11 evropského Kodexu chování pro vývoz zbraní, |
| --- | --- |

—

operativního ustanovení 11 evropského Kodexu chování pro vývoz zbraní,

| — | programu EU pro prevenci a boj proti nedovolenému obchodování s konvenčními zbraněmi, |
| --- | --- |

—

programu EU pro prevenci a boj proti nedovolenému obchodování s konvenčními zbraněmi,

| — | mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně, |
| --- | --- |

—

mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně,

| — | akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství a |
| --- | --- |

—

akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství a

| — | závěrů Rady o mezinárodní smlouvě o obchodu se zbraněmi. |
| --- | --- |

—

závěrů Rady o mezinárodní smlouvě o obchodu se zbraněmi.

Evropská unie podporuje činnosti k prosazení těchto cílů:

| a) | prosazování kritérií a zásad Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích; |
| --- | --- |

a)

prosazování kritérií a zásad Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích;

| b) | poskytování pomoci třetím zemím při vypracovávání a provádění právních předpisů pro zajištění účinné kontroly vývozu zbraní; |
| --- | --- |

b)

poskytování pomoci třetím zemím při vypracovávání a provádění právních předpisů pro zajištění účinné kontroly vývozu zbraní;

| c) | poskytování pomoci zemím při odborné přípravě úředníků vydávajících licence, aby bylo zajištěno odpovídající provádění a prosazování kontrol vývozu zbraní; |
| --- | --- |

c)

poskytování pomoci zemím při odborné přípravě úředníků vydávajících licence, aby bylo zajištěno odpovídající provádění a prosazování kontrol vývozu zbraní;

| d) | poskytování pomoci zemím při vypracovávání národních zpráv o vývozu zbraní a při prosazování dalších způsobů kontroly s cílem podpořit transparentnost a odpovědnost při vývozu zbraní; |
| --- | --- |

d)

poskytování pomoci zemím při vypracovávání národních zpráv o vývozu zbraní a při prosazování dalších způsobů kontroly s cílem podpořit transparentnost a odpovědnost při vývozu zbraní;

| e) | vybízení třetích zemí k tomu, aby podporovaly proces OSN, jehož cílem je přijetí právně závazné mezinárodní smlouvy stanovující společné normy pro celosvětový obchod s konvenčními zbraněmi, a poskytování podpory s cílem zajistit, že jsou schopny plnit tyto možné společné normy. |
| --- | --- |

e)

vybízení třetích zemí k tomu, aby podporovaly proces OSN, jehož cílem je přijetí právně závazné mezinárodní smlouvy stanovující společné normy pro celosvětový obchod s konvenčními zbraněmi, a poskytování podpory s cílem zajistit, že jsou schopny plnit tyto možné společné normy.

2.   Popis projektů k prosazování cílů uvedených v odstavci 1 je obsažen v příloze.

Článek 2

1.   Za provádění této společné akce odpovídá předsednictví, jemuž je nápomocen generální tajemník Rady, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku. Komise je plně zapojena.

2.   Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje:

| — | slovinské Středisko pro evropskou perspektivu jednající jménem ministerstva zahraničních věcí Republiky Slovinsko, s ohledem na projekty týkající se zemí západního Balkánu a Turecka, |
| --- | --- |

—

slovinské Středisko pro evropskou perspektivu jednající jménem ministerstva zahraničních věcí Republiky Slovinsko, s ohledem na projekty týkající se zemí západního Balkánu a Turecka,

| — | Ministerstvo zahraničních věcí a evropských záležitostí Francouzské republiky, s ohledem na projekt týkající se severoafrických a středomořských zemí, |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zahraničních věcí a evropských záležitostí Francouzské republiky, s ohledem na projekt týkající se severoafrických a středomořských zemí,

| — | Ministerstvo zahraničních věcí České republiky, s ohledem na projekty týkající se zemí západního Balkánu a Ukrajiny, |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zahraničních věcí České republiky, s ohledem na projekty týkající se zemí západního Balkánu a Ukrajiny,

| — | švédský Inspektorát strategických produktů jednající jménem ministerstva zahraničních věcí Švédského království, s ohledem na projekt týkající se Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie a Moldavska. |
| --- | --- |

—

švédský Inspektorát strategických produktů jednající jménem ministerstva zahraničních věcí Švédského království, s ohledem na projekt týkající se Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie a Moldavska.

3.   Předsednictví, generální tajemník, vysoký představitel a Komise se v rámci svých pravomocí vzájemně pravidelně informují o provádění této společné akce.

Článek 3

1.   Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 500 500 EUR a bude hrazena ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.

2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly Evropského společenství, kterými se řídí souhrnný rozpočet Evropské unie. Výdaje jsou způsobilé včetně nepřímých nákladů ke dni vstupu v platnost této společné akce.

3.   Komise dohlíží nad řádným použitím příspěvku EU uvedeném v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře finanční dohody se subjekty provádějícími projekty uvedenými v článku 2 o podmínkách použití příspěvku EU. Finanční dohody stanoví, že subjekty provádějící projekty zajistí viditelnost příspěvku EU úměrnou jeho výši.

Článek 4

Předsednictví, jemuž je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, podává Radě zprávy o provádění této společné akce. Tyto zprávy tvoří základ hodnocení prováděného Radou. Komise je plně zapojena a poskytuje informace o finančním provádění projektů podle čl. 3 odst. 3.

Článek 5

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí.

Její použitelnost končí dnem 17. března 2010.

Článek 6

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

PŘÍLOHA

Podpora činností EU za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích

I.   Cíle

Obecnými cíli této společné akce jsou:

| a) | prosazování kritérií a zásad Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích; |
| --- | --- |

a)

prosazování kritérií a zásad Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích;

| b) | poskytování pomoci třetím zemím při vypracovávání a provádění právních předpisů pro zajištění účinné kontroly vývozu zbraní; |
| --- | --- |

b)

poskytování pomoci třetím zemím při vypracovávání a provádění právních předpisů pro zajištění účinné kontroly vývozu zbraní;

| c) | poskytování pomoci zemím při odborné přípravě úředníků vydávajících licence, aby bylo zajištěno odpovídající provádění a prosazování kontrol vývozu zbraní; |
| --- | --- |

c)

poskytování pomoci zemím při odborné přípravě úředníků vydávajících licence, aby bylo zajištěno odpovídající provádění a prosazování kontrol vývozu zbraní;

| d) | poskytování pomoci zemím při vypracovávání národních zpráv o vývozu zbraní a při prosazování dalších způsobů kontroly s cílem podpořit transparentnost a odpovědnost při vývozu zbraní; |
| --- | --- |

d)

poskytování pomoci zemím při vypracovávání národních zpráv o vývozu zbraní a při prosazování dalších způsobů kontroly s cílem podpořit transparentnost a odpovědnost při vývozu zbraní;

| e) | vybízení třetích zemí k tomu, aby podporovaly proces OSN, jehož cílem je přijetí právně závazné mezinárodní smlouvy stanovující společné normy pro celosvětový obchod s konvenčními zbraněmi, a poskytování podpory s cílem zajistit, že jsou schopny plnit tyto možné společné normy. |
| --- | --- |

e)

vybízení třetích zemí k tomu, aby podporovaly proces OSN, jehož cílem je přijetí právně závazné mezinárodní smlouvy stanovující společné normy pro celosvětový obchod s konvenčními zbraněmi, a poskytování podpory s cílem zajistit, že jsou schopny plnit tyto možné společné normy.

II.   Projekty

| | Účel:
  Poskytnout technickou pomoc třetím zemím, jež projevily zájem a prokázaly ochotu zlepšit své normy a postupy v oblasti kontroly vývozu vojenského vybavení, a uvést v soulad jejich normy a postupy s normami a postupy dohodnutými a používanými členskými státy Evropské unie a stanovenými v Kodexu chování EU pro vývoz zbraní a v doprovodné uživatelské příručce. |
| --- | --- |

Účel:

Poskytnout technickou pomoc třetím zemím, jež projevily zájem a prokázaly ochotu zlepšit své normy a postupy v oblasti kontroly vývozu vojenského vybavení, a uvést v soulad jejich normy a postupy s normami a postupy dohodnutými a používanými členskými státy Evropské unie a stanovenými v Kodexu chování EU pro vývoz zbraní a v doprovodné uživatelské příručce.

| | Popisy a odhadované náklady:






  i) | Pracovní semináře pro skupiny zemí
  Projekt bude spočívat ve čtyřech dvoudenních pracovních seminářích, na něž budou pozváni státní úředníci a úředníci vydávající licence z vybrané skupiny zemí. Upřednostní se konání seminářů v jedné z cílových zemí, a odbornou přípravu v příslušných oblastech poskytnou odborníci ze státních správ členských států EU a sekretariátu Rady EU nebo ze soukromého sektoru (včetně nevládních organizací). |
| --- | --- | --- |

Popisy a odhadované náklady:

i)

Pracovní semináře pro skupiny zemí

Projekt bude spočívat ve čtyřech dvoudenních pracovních seminářích, na něž budou pozváni státní úředníci a úředníci vydávající licence z vybrané skupiny zemí. Upřednostní se konání seminářů v jedné z cílových zemí, a odbornou přípravu v příslušných oblastech poskytnou odborníci ze státních správ členských států EU a sekretariátu Rady EU nebo ze soukromého sektoru (včetně nevládních organizací).

| ii) | Pracovní semináře pro jednotlivé země
  Projekt bude spočívat ve dvou dvoudenních pracovních seminářích pro jednotlivé cílové země, na něž budou pozváni státní úředníci a úředníci vydávající licence z dané cílové země. Upřednostní se konání pracovních seminářů v cílových zemích, a odbornou přípravu v příslušných oblastech poskytnou odborníci ze státních správ členských států EU a sekretariátu Rady EU nebo soukromého sektoru (včetně nevládních organizací). |
| --- | --- |

ii)

Pracovní semináře pro jednotlivé země

Projekt bude spočívat ve dvou dvoudenních pracovních seminářích pro jednotlivé cílové země, na něž budou pozváni státní úředníci a úředníci vydávající licence z dané cílové země. Upřednostní se konání pracovních seminářů v cílových zemích, a odbornou přípravu v příslušných oblastech poskytnou odborníci ze státních správ členských států EU a sekretariátu Rady EU nebo soukromého sektoru (včetně nevládních organizací).

III.   Doba trvání

Celková doba provádění projektu se odhaduje na 24 měsíců.

IV.   Přijímající země

| | Skupiny přijímajících zemí:






  i) | země západního Balkánu (dva dvoudenní pracovní semináře, jeden v první polovině roku 2008 a jeden první polovině roku 2009):






  — | Albánie; Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Bývala jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko |
| --- | --- | --- | --- |

Skupiny přijímajících zemí:

i)

země západního Balkánu (dva dvoudenní pracovní semináře, jeden v první polovině roku 2008 a jeden první polovině roku 2009):

—

Albánie; Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Bývala jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko

| ii) | partnerské země evropské politiky sousedství ze severní Afriky/středomořské oblasti (jeden dvoudenní pracovní seminář v druhé polovině roku 2008):






  — | Alžírsko, Egypt, Libye, Maroko a Tunisko |
| --- | --- | --- |

ii)

partnerské země evropské politiky sousedství ze severní Afriky/středomořské oblasti (jeden dvoudenní pracovní seminář v druhé polovině roku 2008):

—

Alžírsko, Egypt, Libye, Maroko a Tunisko

| iii) | partnerské země evropské politiky sousedství z východní Evropy a oblasti Kavkazu (jeden dvoudenní pracovní seminář v druhé polovině roku 2009):






  — | Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie a Moldavsko |
| --- | --- | --- |

iii)

partnerské země evropské politiky sousedství z východní Evropy a oblasti Kavkazu (jeden dvoudenní pracovní seminář v druhé polovině roku 2009):

—

Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie a Moldavsko

| | Jednotlivé přijímající země (jeden dvoudenní pracovní seminář v první polovině roku 2008 a jeden v první polovině roku 2009):






  — | Turecko, Ukrajina |
| --- | --- | --- |

Jednotlivé přijímající země (jeden dvoudenní pracovní seminář v první polovině roku 2008 a jeden v první polovině roku 2009):

—

Turecko, Ukrajina

(Pokud by si některá z výše uvedených zemí nepřála účastnit se pracovního semináře, bude další země vybrána (1) z těchto dodatečných partnerských zemí v rámci evropské politiky sousedství: Izrael, Jordánsko, Libanon, palestinská samospráva, Sýrie.)

V.   Finanční ujednání

Projekty budou financovány výhradně z této společné akce.

Celkový odhad potřebných finančních prostředků: celkové náklady na projekt popsaný v této společné akci činí 500 500 EUR.

---

(1)  Dohodne se na příslušných rozhodovacích úrovních Rady na návrh předsednictví, jemuž je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel. Komise je plně zapojena.

---