# Europeiska unionens C 349/2014

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 349 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjunde årgången3 oktober 2014 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 349

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjunde årgången3 oktober 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande akter |
| | RÅDET |
| 2014/C 349/01 | Rådets ståndpunkt (EU) nr 9/2014 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorierAntagen av rådet den 23 juli 2014 (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande akter

RÅDET

2014/C 349/01

Rådets ståndpunkt (EU) nr 9/2014 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorierAntagen av rådet den 23 juli 2014 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande akter

RÅDET

| 3.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/1

---

RÅDETS STÅNDPUNKT (EU) nr 9/2014 VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier

Antagen av rådet den 23 juli 2014

(Text av betydelse för EES)

2014/C 349/01

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (4) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (5) fastställs en övergripande rättslig ram om godkännande av genetiskt modifierade organismer, vilken ska tillämpas full ut på genetiskt modifierade organismer som ska användas för att odlas i hela EU som utsäde eller annat växtförökningsmaterial (nedan kallade genetiskt modifierade organismer avsedda att odlas). |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (4) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (5) fastställs en övergripande rättslig ram om godkännande av genetiskt modifierade organismer, vilken ska tillämpas full ut på genetiskt modifierade organismer som ska användas för att odlas i hela EU som utsäde eller annat växtförökningsmaterial (nedan kallade genetiskt modifierade organismer avsedda att odlas).

| (2) | Enligt den lagstiftningen ska genetiskt modifierade organismer avsedda att odlas genomgå en individuell riskbedömning innan de godkänns för att släppas ut på unionsmarknaden i enlighet med bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Syftet med detta godkännandeförfarande är att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välfärd, miljön och konsumenternas intressen och samtidigt säkerställa en väl fungerande inre marknad. En enhetlig och hög nivå på hälso- och miljöskyddet bör uppnås och upprätthållas inom hela unionens territorium. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den lagstiftningen ska genetiskt modifierade organismer avsedda att odlas genomgå en individuell riskbedömning innan de godkänns för att släppas ut på unionsmarknaden i enlighet med bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Syftet med detta godkännandeförfarande är att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välfärd, miljön och konsumenternas intressen och samtidigt säkerställa en väl fungerande inre marknad. En enhetlig och hög nivå på hälso- och miljöskyddet bör uppnås och upprätthållas inom hela unionens territorium.

| (3) | Utöver godkännandet för utsläppande på marknaden måste genetiskt modifierade sorter också uppfylla kraven i unionsrätten om saluföring av utsäde och annat växtförökningsmaterial, särskilt enligt rådets direktiv 66/401/EEG (6), 66/402/EEG (7), 68/193/EEG (8), 98/56/EG (9), 1999/105/EG (10), 2002/53/EG (11), 2002/54/EG (12), 2002/55/EG (13), 2002/56/EG (14), 2002/57/EG (15) och 2008/90/EG (16). Av dessa direktiv innehåller direktiven 2002/53/EG och 2002/55/EG bestämmelser som tillåter medlemsstaterna att, under vissa noggrant angivna omständigheter, förbjuda användning av en sort inom hela eller delar av sina territorier eller att fastställa lämpliga villkor för att få odla en sort. |
| --- | --- |

(3)

Utöver godkännandet för utsläppande på marknaden måste genetiskt modifierade sorter också uppfylla kraven i unionsrätten om saluföring av utsäde och annat växtförökningsmaterial, särskilt enligt rådets direktiv 66/401/EEG (6), 66/402/EEG (7), 68/193/EEG (8), 98/56/EG (9), 1999/105/EG (10), 2002/53/EG (11), 2002/54/EG (12), 2002/55/EG (13), 2002/56/EG (14), 2002/57/EG (15) och 2008/90/EG (16). Av dessa direktiv innehåller direktiven 2002/53/EG och 2002/55/EG bestämmelser som tillåter medlemsstaterna att, under vissa noggrant angivna omständigheter, förbjuda användning av en sort inom hela eller delar av sina territorier eller att fastställa lämpliga villkor för att få odla en sort.

| (4) | När en genetiskt modifierad organism har godkänts för att få odlas i enlighet med unionslagstiftningen om genetiskt modifierade organismer och uppfyller kraven i unionsrätten om märkning av utsäde och annat växtförökningsmaterial får medlemsstaterna, i fråga om den sort som ska släppas ut på marknaden, inte förbjuda, begränsa eller hindra dess fria omsättning inom deras territorier, utom under de förutsättningar som anges i unionsrätten. |
| --- | --- |

(4)

När en genetiskt modifierad organism har godkänts för att få odlas i enlighet med unionslagstiftningen om genetiskt modifierade organismer och uppfyller kraven i unionsrätten om märkning av utsäde och annat växtförökningsmaterial får medlemsstaterna, i fråga om den sort som ska släppas ut på marknaden, inte förbjuda, begränsa eller hindra dess fria omsättning inom deras territorier, utom under de förutsättningar som anges i unionsrätten.

| (5) | Erfarenheten har visat att odling av genetiskt modifierade organismer är en fråga som behandlas mer ingående på medlemsstatsnivå. Frågor som rör utsläppande på marknaden och import av genetiskt modifierade organismer bör även fortsättningsvis regleras på unionsnivå för att den inre marknaden ska kunna upprätthållas. Odling kan dock kräva mer flexibilitet i vissa fall, eftersom det är en fråga med en stark nationell, regional och lokal anknytning på grund av det nära sambandet med markanvändning, lokala jordbruksstrukturer och skydd eller bevarande av livsmiljöer, ekosystem och landskap. Denna flexibilitet bör inte inverka negativt på det gemensamma godkännandeförfarandet, särskilt utvärderingsprocessen. |
| --- | --- |

(5)

Erfarenheten har visat att odling av genetiskt modifierade organismer är en fråga som behandlas mer ingående på medlemsstatsnivå. Frågor som rör utsläppande på marknaden och import av genetiskt modifierade organismer bör även fortsättningsvis regleras på unionsnivå för att den inre marknaden ska kunna upprätthållas. Odling kan dock kräva mer flexibilitet i vissa fall, eftersom det är en fråga med en stark nationell, regional och lokal anknytning på grund av det nära sambandet med markanvändning, lokala jordbruksstrukturer och skydd eller bevarande av livsmiljöer, ekosystem och landskap. Denna flexibilitet bör inte inverka negativt på det gemensamma godkännandeförfarandet, särskilt utvärderingsprocessen.

| (6) | I syfte att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer har vissa medlemsstater utnyttjat skyddsklausulerna och nödåtgärderna enligt artikel 23 i direktiv 2001/18/EG och artikel 34 i förordning (EG) nr 1829/2003 till följd av nya eller kompletterande uppgifter som, beroende på fallet, blivit tillgängliga efter det att medgivandet beviljades och som påverkar miljöriskbedömningen eller till följd av en ny bedömning av befintliga uppgifter. Andra medlemsstater har utnyttjat anmälningsförfarandet enligt artikel 114.5 och 114.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) där det föreskrivs att nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd ska läggas fram. Beslutsprocessen har dessutom visat sig vara särskilt komplicerad när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer eftersom man har tagit upp nationella problem som inte enbart avser frågor som rör genetiskt modifierade organismers inverkan på hälso- eller miljöskyddet. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer har vissa medlemsstater utnyttjat skyddsklausulerna och nödåtgärderna enligt artikel 23 i direktiv 2001/18/EG och artikel 34 i förordning (EG) nr 1829/2003 till följd av nya eller kompletterande uppgifter som, beroende på fallet, blivit tillgängliga efter det att medgivandet beviljades och som påverkar miljöriskbedömningen eller till följd av en ny bedömning av befintliga uppgifter. Andra medlemsstater har utnyttjat anmälningsförfarandet enligt artikel 114.5 och 114.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) där det föreskrivs att nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd ska läggas fram. Beslutsprocessen har dessutom visat sig vara särskilt komplicerad när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer eftersom man har tagit upp nationella problem som inte enbart avser frågor som rör genetiskt modifierade organismers inverkan på hälso- eller miljöskyddet.

| (7) | I enlighet med artikel 2.2 i EUF-fördraget har medlemsstaterna därför rätt att få möjlighet att under godkännandeförfarandet och därefter besluta att begränsa eller förbjuda odling av en genetiskt modifierad organism inom sina territorier, så att odling av en särskild genetiskt modifierad organism utesluts inom hela eller delar av den medlemsstatens territorium. Mot denna bakgrund förefaller det därför lämpligt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, ge medlemsstaterna större flexibilitet att besluta om de vill eller inte vill odla genetiskt modifierade grödor inom sina territorier utan att man påverkar riskbedömningen i unionens system för godkännande av genetiskt modifierade organismer, vare sig under godkännandeförfarandet eller därefter, och oberoende av de åtgärder som medlemsstaterna får vidta med stöd av direktiv 2001/18/EG för att förhindra oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter. Genom att ge medlemsstaterna denna möjlighet bör man kunna underlätta beslutsprocessen avseende genetiskt modifierade organismer. Konsumenternas, jordbrukarnas och de övriga aktörernas valfrihet bör samtidigt bevaras medan man skapar större tydlighet för berörda parter när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer i unionen. Detta direktiv bör därför bidra till en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 2.2 i EUF-fördraget har medlemsstaterna därför rätt att få möjlighet att under godkännandeförfarandet och därefter besluta att begränsa eller förbjuda odling av en genetiskt modifierad organism inom sina territorier, så att odling av en särskild genetiskt modifierad organism utesluts inom hela eller delar av den medlemsstatens territorium. Mot denna bakgrund förefaller det därför lämpligt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, ge medlemsstaterna större flexibilitet att besluta om de vill eller inte vill odla genetiskt modifierade grödor inom sina territorier utan att man påverkar riskbedömningen i unionens system för godkännande av genetiskt modifierade organismer, vare sig under godkännandeförfarandet eller därefter, och oberoende av de åtgärder som medlemsstaterna får vidta med stöd av direktiv 2001/18/EG för att förhindra oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter. Genom att ge medlemsstaterna denna möjlighet bör man kunna underlätta beslutsprocessen avseende genetiskt modifierade organismer. Konsumenternas, jordbrukarnas och de övriga aktörernas valfrihet bör samtidigt bevaras medan man skapar större tydlighet för berörda parter när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer i unionen. Detta direktiv bör därför bidra till en väl fungerande inre marknad.

| (8) | En medlemsstat bör ges möjlighet att under förfarandet för godkännande av en viss genetiskt modifierad organism begära att kommissionen för anmälaren/sökanden lägger fram dess krav på att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för den anmälan/ansökan som lämnats in i enlighet med del C i direktiv 2001/18/EG eller i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 och som innebär att odling inte får förekomma inom hela eller delar av den medlemsstatens territorium. Kommissionen bör underlätta förfarandet genom att utan dröjsmål lägga fram medlemsstatens begäran för anmälaren/sökanden och denne bör svara på den begäran inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(8)

En medlemsstat bör ges möjlighet att under förfarandet för godkännande av en viss genetiskt modifierad organism begära att kommissionen för anmälaren/sökanden lägger fram dess krav på att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för den anmälan/ansökan som lämnats in i enlighet med del C i direktiv 2001/18/EG eller i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 och som innebär att odling inte får förekomma inom hela eller delar av den medlemsstatens territorium. Kommissionen bör underlätta förfarandet genom att utan dröjsmål lägga fram medlemsstatens begäran för anmälaren/sökanden och denne bör svara på den begäran inom en fastställd tidsfrist.

| (9) | Det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan bör anpassas i enlighet med detta om anmälaren/sökanden uttryckligen eller underförstått ger sitt samtycke till medlemsstatens begäran inom en fastställd tidsfrist från det att kommissionen har överlämnat begäran. Om anmälaren/sökanden motsätter sig begäran bör anmälaren/sökanden anmäla detta till kommissionen och medlemsstaterna. Anmälarens/sökandens vägran att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan bör dock inte påverka kommissionens befogenheter enligt artikel 19 i direktiv 2001/18/EG eller i förekommande fall artiklarna 7 och 19 i förordning (EG) nr 1829/2003 att vid behov göra en sådan anpassning på grundval av den miljöriskbedömning som utförs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(9)

Det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan bör anpassas i enlighet med detta om anmälaren/sökanden uttryckligen eller underförstått ger sitt samtycke till medlemsstatens begäran inom en fastställd tidsfrist från det att kommissionen har överlämnat begäran. Om anmälaren/sökanden motsätter sig begäran bör anmälaren/sökanden anmäla detta till kommissionen och medlemsstaterna. Anmälarens/sökandens vägran att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan bör dock inte påverka kommissionens befogenheter enligt artikel 19 i direktiv 2001/18/EG eller i förekommande fall artiklarna 7 och 19 i förordning (EG) nr 1829/2003 att vid behov göra en sådan anpassning på grundval av den miljöriskbedömning som utförs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten).

| (10) | Därutöver, och endast när anmälaren/sökanden har vägrat att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan avseende en genetiskt modifierad organism på begäran av en medlemsstat, bör den medlemsstaten ges möjlighet att anta motiverade bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av den genetiskt modifierade organismen efter att den har godkänts inom hela eller delar av sitt territorium, av andra skäl än de som bedömts i enlighet med de harmoniserade unionsbestämmelser, dvs. direktiv 2001/18/EG och förordning (EG) nr 1829/2003, som är förenliga med unionsrätten. Dessa skäl kan avse miljöpolitiska eller jordbrukspolitiska mål eller andra tvingande skäl såsom fysisk planering, markanvändning, socioekonomiska effekter, samexistens och allmän ordning. Dessa skäl får åberopas enskilt eller i kombination med varandra, beroende på de särskilda förhållandena i den medlemsstat, den region eller det område där dessa bestämmelser kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

(10)

Därutöver, och endast när anmälaren/sökanden har vägrat att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan avseende en genetiskt modifierad organism på begäran av en medlemsstat, bör den medlemsstaten ges möjlighet att anta motiverade bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av den genetiskt modifierade organismen efter att den har godkänts inom hela eller delar av sitt territorium, av andra skäl än de som bedömts i enlighet med de harmoniserade unionsbestämmelser, dvs. direktiv 2001/18/EG och förordning (EG) nr 1829/2003, som är förenliga med unionsrätten. Dessa skäl kan avse miljöpolitiska eller jordbrukspolitiska mål eller andra tvingande skäl såsom fysisk planering, markanvändning, socioekonomiska effekter, samexistens och allmän ordning. Dessa skäl får åberopas enskilt eller i kombination med varandra, beroende på de särskilda förhållandena i den medlemsstat, den region eller det område där dessa bestämmelser kommer att tillämpas.

| (11) | Den skyddsnivå för människors eller djurs hälsa och miljön som valts i unionen möjliggör en enhetlig vetenskaplig bedömning i hela unionen, och detta direktiv bör inte ändra på denna situation. För att undvika att de befogenheter som beviljas riskbedömare och riskhanterare i direktiv 2001/18/EG och i förordning (EG) nr 1829/2003 påverkas, bör en medlemsstat enbart åberopa skäl som avser miljöpolitiska mål som inte står i strid med bedömningen av riskerna för hälsa och miljön, vilka bedöms i samband med godkännandeförfarandena i direktiv 2001/18/EG och i förordning (EG) nr 1829/2003, såsom bevarande av vissa typer av särdrag i naturen och landskapet, vissa livsmiljöer och ekosystem samt specifika ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

(11)

Den skyddsnivå för människors eller djurs hälsa och miljön som valts i unionen möjliggör en enhetlig vetenskaplig bedömning i hela unionen, och detta direktiv bör inte ändra på denna situation. För att undvika att de befogenheter som beviljas riskbedömare och riskhanterare i direktiv 2001/18/EG och i förordning (EG) nr 1829/2003 påverkas, bör en medlemsstat enbart åberopa skäl som avser miljöpolitiska mål som inte står i strid med bedömningen av riskerna för hälsa och miljön, vilka bedöms i samband med godkännandeförfarandena i direktiv 2001/18/EG och i förordning (EG) nr 1829/2003, såsom bevarande av vissa typer av särdrag i naturen och landskapet, vissa livsmiljöer och ekosystem samt specifika ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster.

| (12) | Medlemsstaterna bör också kunna grunda de beslut som de antar enligt direktiv 2001/18/EG på skäl som rör de socioekonomiska effekter som kan uppstå inom den berörda medlemsstatens territorium till följd av odling av en genetiskt modifierad organism. Även om samexistensåtgärder har tagits upp i kommissionens rekommendation från den 13 juli 2010 (17) bör medlemsstaterna också ha möjlighet att anta bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av godkända genetiskt modifierade organismer inom hela eller delar av deras territorier enligt detta direktiv. Dessa skäl kan avse det faktum att det är praktiskt ogenomförbart eller omöjligt att tillämpa samexistensåtgärder på grund av specifika geografiska förhållanden, behovet av att förhindra förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter, exempelvis specifika eller särskilda produkter, behovet av att skydda jordbruksproduktionens mångfald eller behovet av att trygga utsädets och annat växtförökningsmaterials renhet. Kommissionen har dessutom, enligt uppmaningen i rådets slutsatser av den 5 december 2008 om genetiskt modifierade organismer, rapporterat till Europaparlamentet och rådet om de socioekonomiska följderna av odling av genetiskt modifierade organismer. Resultatet av denna rapport kan ge värdefull information till medlemsstater som överväger att fatta beslut på grundval av detta direktiv. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör också kunna grunda de beslut som de antar enligt direktiv 2001/18/EG på skäl som rör de socioekonomiska effekter som kan uppstå inom den berörda medlemsstatens territorium till följd av odling av en genetiskt modifierad organism. Även om samexistensåtgärder har tagits upp i kommissionens rekommendation från den 13 juli 2010 (17) bör medlemsstaterna också ha möjlighet att anta bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av godkända genetiskt modifierade organismer inom hela eller delar av deras territorier enligt detta direktiv. Dessa skäl kan avse det faktum att det är praktiskt ogenomförbart eller omöjligt att tillämpa samexistensåtgärder på grund av specifika geografiska förhållanden, behovet av att förhindra förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter, exempelvis specifika eller särskilda produkter, behovet av att skydda jordbruksproduktionens mångfald eller behovet av att trygga utsädets och annat växtförökningsmaterials renhet. Kommissionen har dessutom, enligt uppmaningen i rådets slutsatser av den 5 december 2008 om genetiskt modifierade organismer, rapporterat till Europaparlamentet och rådet om de socioekonomiska följderna av odling av genetiskt modifierade organismer. Resultatet av denna rapport kan ge värdefull information till medlemsstater som överväger att fatta beslut på grundval av detta direktiv.

| (13) | De begränsningar eller förbud som antas enligt detta direktiv bör avse odling och inte den fria omsättningen och importen av genetiskt modifierat utsäde och annat växtförökningsmaterial, som produkter eller i produkter, liksom skördeprodukter, och bör dessutom stå i överensstämmelse med fördragen, särskilt principen om icke-diskriminering mellan inhemska och icke inhemska produkter, proportionalitetsprincipen och artiklarna 34, 36 och 216.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(13)

De begränsningar eller förbud som antas enligt detta direktiv bör avse odling och inte den fria omsättningen och importen av genetiskt modifierat utsäde och annat växtförökningsmaterial, som produkter eller i produkter, liksom skördeprodukter, och bör dessutom stå i överensstämmelse med fördragen, särskilt principen om icke-diskriminering mellan inhemska och icke inhemska produkter, proportionalitetsprincipen och artiklarna 34, 36 och 216.2 i EUF-fördraget.

| (14) | Bestämmelser som antas av medlemsstater enligt detta direktiv bör omfattas av ett gransknings- och informationsförfarande på unionsnivå. Med tanke på nivån av unionens granskning och information är det inte nödvändigt att därutöver föreskriva tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (18). Medlemsstaterna får begränsa eller förbjuda odling av en genetiskt modifierad organism inom hela eller delar av sina territorier från och med den dag då unionsgodkännandet träder i kraft och senast två år efter den dag då medgivandet/godkännandet beviljas, förutsatt att en fastställd frysningsperiod under vilken kommissionen gavs möjlighet att komma med synpunkter på de föreslagna bestämmelserna har löpt ut. |
| --- | --- |

(14)

Bestämmelser som antas av medlemsstater enligt detta direktiv bör omfattas av ett gransknings- och informationsförfarande på unionsnivå. Med tanke på nivån av unionens granskning och information är det inte nödvändigt att därutöver föreskriva tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (18). Medlemsstaterna får begränsa eller förbjuda odling av en genetiskt modifierad organism inom hela eller delar av sina territorier från och med den dag då unionsgodkännandet träder i kraft och senast två år efter den dag då medgivandet/godkännandet beviljas, förutsatt att en fastställd frysningsperiod under vilken kommissionen gavs möjlighet att komma med synpunkter på de föreslagna bestämmelserna har löpt ut.

| (15) | Medlemsstaternas beslut om att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom hela eller delar av sina territorier bör inte hindra att bioteknisk forskning bedrivs, förutsatt att alla nödvändiga säkerhetsåtgärder vidtas i samband med denna forskning. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaternas beslut om att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom hela eller delar av sina territorier bör inte hindra att bioteknisk forskning bedrivs, förutsatt att alla nödvändiga säkerhetsåtgärder vidtas i samband med denna forskning.

| (16) | När nya och objektiva omständigheter motiverar en anpassning av det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet avseende en genetiskt modifierad organism, och under alla omständigheter inte tidigare än två år efter den dag då medgivandet/godkännandet beviljas, bör en medlemsstat via kommissionen kunna begära att innehavaren av medgivandet/godkännandet ska anpassa det geografiska tillämpningsområdet. Om innehavaren av medgivandet/godkännandet inte uttryckligen eller underförstått ger sitt samtycke bör medlemsstaten ges möjlighet att anta motiverade bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av den genetiskt modifierade organismen. Den berörda medlemsstaten bör till kommissionen överlämna ett utkast till dessa bestämmelser åtminstone 75 dagar innan bestämmelserna antas så att kommissionen ges möjlighet att komma med synpunkter och under denna period bör medlemsstaten avstå från att anta och genomföra dessa bestämmelser. Efter utgången av den fastställda frysningsperioden bör medlemsstaten ha möjlighet att anta bestämmelserna i deras ursprungliga form eller så som de föreligger efter att ha ändrats för att ta hänsyn till kommissionens synpunkter. |
| --- | --- |

(16)

När nya och objektiva omständigheter motiverar en anpassning av det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet avseende en genetiskt modifierad organism, och under alla omständigheter inte tidigare än två år efter den dag då medgivandet/godkännandet beviljas, bör en medlemsstat via kommissionen kunna begära att innehavaren av medgivandet/godkännandet ska anpassa det geografiska tillämpningsområdet. Om innehavaren av medgivandet/godkännandet inte uttryckligen eller underförstått ger sitt samtycke bör medlemsstaten ges möjlighet att anta motiverade bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av den genetiskt modifierade organismen. Den berörda medlemsstaten bör till kommissionen överlämna ett utkast till dessa bestämmelser åtminstone 75 dagar innan bestämmelserna antas så att kommissionen ges möjlighet att komma med synpunkter och under denna period bör medlemsstaten avstå från att anta och genomföra dessa bestämmelser. Efter utgången av den fastställda frysningsperioden bör medlemsstaten ha möjlighet att anta bestämmelserna i deras ursprungliga form eller så som de föreligger efter att ha ändrats för att ta hänsyn till kommissionens synpunkter.

| (17) | En medlemsstat bör kunna begära att den behöriga myndigheten eller kommissionen åter ska införliva hela eller delar av dess territorium i det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet från vilket de tidigare undantogs. I detta fall bör det inte finnas något behov att vidarebefordra begäran till innehavaren av medgivandet/godkännandet och be om dennes samtycke. Den behöriga myndighet som har utfärdat det skriftliga medgivandet eller kommissionen enligt direktiv 2001/18/EG respektive förordning (EG) nr 1829/2003, bör ändra det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet eller godkännandebeslutet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

En medlemsstat bör kunna begära att den behöriga myndigheten eller kommissionen åter ska införliva hela eller delar av dess territorium i det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet från vilket de tidigare undantogs. I detta fall bör det inte finnas något behov att vidarebefordra begäran till innehavaren av medgivandet/godkännandet och be om dennes samtycke. Den behöriga myndighet som har utfärdat det skriftliga medgivandet eller kommissionen enligt direktiv 2001/18/EG respektive förordning (EG) nr 1829/2003, bör ändra det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet eller godkännandebeslutet i enlighet med detta.

| (18) | Skriftliga medgivanden eller godkännandebeslut som utfärdas eller antas med ett geografiskt tillämpningsområde som begränsar sig till vissa områden eller bestämmelser som medlemsstaterna antar i enlighet med detta direktiv, som begränsar eller förbjuder odling av genetiskt modifierade organismer, bör inte hindra eller begränsa de övriga medlemsstaternas användning av godkända genetiskt modifierade organismer. Detta direktiv och de nationella bestämmelser som antas i enlighet med direktivet, bör dessutom inte påverka tillämpningen av krav i unionsrätten som avser oavsiktlig eller tillfällig förekomst av genetiskt modifierade organismer i sorter av utsäde och annat växtförökningsmaterial som inte är genetiskt modifierade och bör inte hindra odling av sorter som uppfyller dessa krav. |
| --- | --- |

(18)

Skriftliga medgivanden eller godkännandebeslut som utfärdas eller antas med ett geografiskt tillämpningsområde som begränsar sig till vissa områden eller bestämmelser som medlemsstaterna antar i enlighet med detta direktiv, som begränsar eller förbjuder odling av genetiskt modifierade organismer, bör inte hindra eller begränsa de övriga medlemsstaternas användning av godkända genetiskt modifierade organismer. Detta direktiv och de nationella bestämmelser som antas i enlighet med direktivet, bör dessutom inte påverka tillämpningen av krav i unionsrätten som avser oavsiktlig eller tillfällig förekomst av genetiskt modifierade organismer i sorter av utsäde och annat växtförökningsmaterial som inte är genetiskt modifierade och bör inte hindra odling av sorter som uppfyller dessa krav.

| (19) | Enligt förordning (EG) nr 1829/2003 ska hänvisningar i delarna A och D i direktiv 2001/18/EG till genetiskt modifierade organismer som godkänts enligt del C i det direktivet även anses gälla genetiskt modifierade organismer som godkänts enligt den förordningen. De bestämmelser som medlemsstaterna antar enligt direktiv 2001/18/EG bör i enlighet med detta även gälla genetiskt modifierade organismer som godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(19)

Enligt förordning (EG) nr 1829/2003 ska hänvisningar i delarna A och D i direktiv 2001/18/EG till genetiskt modifierade organismer som godkänts enligt del C i det direktivet även anses gälla genetiskt modifierade organismer som godkänts enligt den förordningen. De bestämmelser som medlemsstaterna antar enligt direktiv 2001/18/EG bör i enlighet med detta även gälla genetiskt modifierade organismer som godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003.

| (20) | Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas skyldigheter när det gäller fri rörlighet för konventionellt utsäde, växtförökningsmaterial och skördeprodukter enligt relevant unionsrätt och i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(20)

Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas skyldigheter när det gäller fri rörlighet för konventionellt utsäde, växtförökningsmaterial och skördeprodukter enligt relevant unionsrätt och i enlighet med EUF-fördraget.

| (21) | För att förena målen i detta direktiv med de ekonomiska aktörernas berättigade intressen när det gäller genetiskt modifierade organismer som har godkänts eller som höll på att godkännas före detta direktivs ikraftträdande bör lämpliga övergångsåtgärder föreskrivas. Övergångsåtgärderna kan även motiveras av behovet av att undvika potentiella snedvridningar av konkurrensen genom att man behandlar befintliga innehavare av godkännanden annorlunda än de som ansöker om godkännande i framtiden. Med hänsyn till rättssäkerheten bör den period under vilken dessa övergångsåtgärder kan antas begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att säkerställa en smidig övergång till det nya systemet. Övergångsåtgärderna bör därmed göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på produkter som har godkänts eller som höll på att godkännas före detta direktivs ikraftträdande, förutsatt att godkända genetiskt modifierade sorter av utsäde och annat växtförökningsmaterial som redan har planterats lagligt inte påverkas. |
| --- | --- |

(21)

För att förena målen i detta direktiv med de ekonomiska aktörernas berättigade intressen när det gäller genetiskt modifierade organismer som har godkänts eller som höll på att godkännas före detta direktivs ikraftträdande bör lämpliga övergångsåtgärder föreskrivas. Övergångsåtgärderna kan även motiveras av behovet av att undvika potentiella snedvridningar av konkurrensen genom att man behandlar befintliga innehavare av godkännanden annorlunda än de som ansöker om godkännande i framtiden. Med hänsyn till rättssäkerheten bör den period under vilken dessa övergångsåtgärder kan antas begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att säkerställa en smidig övergång till det nya systemet. Övergångsåtgärderna bör därmed göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på produkter som har godkänts eller som höll på att godkännas före detta direktivs ikraftträdande, förutsatt att godkända genetiskt modifierade sorter av utsäde och annat växtförökningsmaterial som redan har planterats lagligt inte påverkas.

| (22) | Kommissionens rekommendation av den 13 juli 2010 ger medlemsstaterna vägledning i utvecklingen av samexistensåtgärder, inbegripet i gränsområden. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionens rekommendation av den 13 juli 2010 ger medlemsstaterna vägledning i utvecklingen av samexistensåtgärder, inbegripet i gränsområden.

| (23) | Direktiv 2001/18/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(23)

Direktiv 2001/18/EG bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande artiklar ska införas i direktiv 2001/18/EG:

”Artikel 26b

Odling

1.   En medlemsstat får under förfarandet för godkännande av en viss genetiskt modifierad organism eller under förnyelsen av medgivandet/godkännandet via kommissionen begära att anmälaren/sökanden anpassar det geografiska tillämpningsområdet för sin anmälan/ansökan, som lämnats in i enlighet med del C i detta direktiv eller förordning (EG) nr 1829/2003, så att hela eller delar av den medlemsstatens territorium undantas i fråga om odling. Denna begäran ska överlämnas till kommissionen senast 30 dagar efter det att den bedömningsrapport som avses i artikel 14.2 i detta direktiv har sänts ut, eller efter det att myndighetens yttrande enligt artiklarna 6.6 och 18.6 i förordning (EG) nr 1829/2003 har mottagits. Kommissionen ska utan dröjsmål överlämna medlemsstatens begäran till anmälaren/sökanden och till de övriga medlemsstaterna.

2.   Om anmälaren/sökanden motsätter sig en medlemsstats begäran enligt punkt 1 ska anmälaren/sökanden anmäla detta till kommissionen och medlemsstaterna inom 30 dagar efter kommissionens underrättelse om den begäran. Vid uttryckligt eller underförstått samtycke från anmälaren/sökanden ska anpassningen av det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan införlivas i det skriftliga medgivandet eller godkännandet.

Det skriftliga medgivande som utfärdas enligt detta direktiv och, i förekommande fall, det beslut som utfärdas enligt artikel 19 samt det godkännandebeslut som antas enligt artiklarna 7 och 19 i förordning (EG) nr 1829/2003, ska utfärdas på grundval av det anpassade geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan enligt anmälarens/sökandens uttryckliga eller underförstådda samtycke.

3.   Om anmälaren/sökanden motsätter sig anpassningen av det geografiska tillämpningsområdet för dess anmälan/ansökan i överensstämmelse med en medlemsstats begäran enligt punkt 1 i denna artikel får den medlemsstaten anta bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av den genetiskt modifierade organismen inom hela eller delar av sitt territorium när den har godkänts eller i enlighet med del C i detta direktiv eller med förordning (EG) nr 1829/2003, under förutsättning att dessa bestämmelser står i överensstämmelse med unionsrätten, är motiverade, proportionella och icke-diskriminerande samt att de grundas på tvingande skäl som rör

| a) | andra miljöpolitiska mål än de faktorer som bedöms i enlighet med detta direktiv och förordning (EG) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

a)

andra miljöpolitiska mål än de faktorer som bedöms i enlighet med detta direktiv och förordning (EG) nr 1829/2003,

| b) | fysisk planering, |
| --- | --- |

b)

fysisk planering,

| c) | markanvändning, |
| --- | --- |

c)

markanvändning,

| d) | socioekonomiska effekter, |
| --- | --- |

d)

socioekonomiska effekter,

| e) | undvikande av förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 26a, |
| --- | --- |

e)

undvikande av förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 26a,

| f) | jordbrukspolitiska mål, |
| --- | --- |

f)

jordbrukspolitiska mål,

| g) | allmän ordning. |
| --- | --- |

g)

allmän ordning.

Dessa skäl får åberopas enskilt eller i kombination med varandra, med undantag för skälet i led g som inte kan åberopas enskilt, beroende på de särskilda förhållandena i den medlemsstat, den region eller det område där dessa bestämmelser ska tillämpas, men de får inte under några omständigheter stå i strid med den miljöriskbedömning som genomförts i enlighet med detta direktiv eller förordning (EG) nr 1829/2003.

4.   En medlemsstat som planerar att anta bestämmelser enligt punkt 3 i denna artikel ska först överlämna ett utkast till dessa bestämmelser och de motsvarande åberopade skälen till kommissionen. Överlämnandet får ske innan förfarandet för godkännande av den genetiskt modifierade organismen enligt del C i detta direktiv eller enligt förordning (EG) nr 1829/2003 har slutförts. Under en period på 75 dagar från och med dagen för överlämnandet

| a) | ska den berörda medlemsstaten avstå från att anta och genomföra dessa bestämmelser, och |
| --- | --- |

a)

ska den berörda medlemsstaten avstå från att anta och genomföra dessa bestämmelser, och

| b) | kommissionen får lämna de synpunkter som den anser lämpliga. |
| --- | --- |

b)

kommissionen får lämna de synpunkter som den anser lämpliga.

Vid utgången av den 75 dagar långa period som anges i första stycket och senast två år efter den dag då medgivandet/godkännandet beviljas får den berörda medlemsstaten anta bestämmelserna, antingen i deras ursprungligen föreslagna form eller i deras ändrade lydelse för att ta hänsyn till kommissionens synpunkter. Dessa bestämmelser ska utan dröjsmål delges kommissionen, de andra medlemsstaterna och anmälaren/sökanden.

5.   Om en medlemsstat, efter godkännandet av en genetiskt modifierad organism enligt detta direktiv eller förordning (EG) nr 1829/2003 och inte tidigare än två år efter den dag då medgivandet/godkännandet beviljas, anser att nya objektiva omständigheter motiverar en anpassning av det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet får den även tillämpa förfarandet i punkterna 1–4, förutsatt att dessa bestämmelser inte påverkar odling av godkända genetiskt modifierade utsäden och annat växtförökningsmaterial som lagligen har planterats innan bestämmelserna antogs.

6.   Om en medlemsstat vill att hela eller delar av dess territorium åter ska införlivas i det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet från vilket de tidigare undantogs enligt punkt 2 får den lämna in en begäran om detta till den behöriga myndighet som utfärdade det skriftliga medgivandet enligt detta direktiv eller till kommissionen om den genetiskt modifierade organismen har godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003. Den behöriga myndighet som utfärdade det skriftliga medgivandet eller i förekommande fall kommissionen ska ändra det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet eller godkännandebeslutet i enlighet med detta.

7.   I syfte att anpassa det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet/godkännandet av en genetiskt modifierad organism enligt punkterna 5 och 6 och på villkor att innehavaren av medgivandet/godkännandet underförstått eller uttryckligen ger sitt samtycke till medlemsstatens begäran enligt punkt 5

| a) | när det gäller en genetiskt modifierad organism som har godkänts enligt detta direktiv ska den behöriga myndighet som utfärdat det skriftliga medgivandet ändra det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet i enlighet med detta och informera kommissionen, medlemsstaterna och innehavaren av godkännandet när detta är avslutat, |
| --- | --- |

a)

när det gäller en genetiskt modifierad organism som har godkänts enligt detta direktiv ska den behöriga myndighet som utfärdat det skriftliga medgivandet ändra det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet i enlighet med detta och informera kommissionen, medlemsstaterna och innehavaren av godkännandet när detta är avslutat,

| b) | när det gäller en genetiskt modifierad organism som godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003 ska kommissionen ändra godkännandebeslutet i enlighet med detta utan att tillämpa det förfarande som föreskrivs i artikel 35.2 i den förordningen. Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna och innehavaren av godkännandet om detta. |
| --- | --- |

b)

när det gäller en genetiskt modifierad organism som godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003 ska kommissionen ändra godkännandebeslutet i enlighet med detta utan att tillämpa det förfarande som föreskrivs i artikel 35.2 i den förordningen. Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna och innehavaren av godkännandet om detta.

8.   Om en medlemsstat har upphävt bestämmelser som antagits med stöd av punkterna 3 och 4 ska den utan dröjsmål underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna.

9.   Bestämmelser som antas enligt denna artikel ska inte påverka den fria omsättningen för godkända genetiskt modifierade organismer som sådana eller i produkter.

Artikel 26c

Övergångsåtgärder

1.   Från och med den ... (19) till och med den ... (20) kan en medlemsstat via kommissionen begära att en anmälare/sökande ska anpassa det geografiska tillämpningsområdet för en inlämnad anmälan/ansökan eller för ett beviljat godkännande enligt detta direktiv eller förordning (EG) nr 1829/2003 före den ... (19). Kommissionen ska utan dröjsmål överlämna medlemsstatens begäran till anmälaren/sökanden samt till de övriga medlemsstaterna.

2.   Om ansökan inte har avgjorts och anmälaren/sökanden uttryckligen eller underförstått har gett sitt samtycke till en sådan begäran inom 30 dagar från underrättelsen om denna begäran ska det geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan anpassas i enlighet med detta. Det skriftliga medgivande som utfärdas enligt detta direktiv och, i förekommande fall, det beslut som utfärdas enligt artikel 19 samt det godkännandebeslut som antas enligt artiklarna 7 och 19 i förordning (EG) nr 1829/2003 ska utfärdas på grundval av det anpassade geografiska tillämpningsområdet för anmälan/ansökan enligt anmälarens/sökandens uttryckliga eller underförstådda samtycke.

3.   Om godkännandet redan har beviljats och innehavaren av godkännandet uttryckligen eller underförstått har gett sitt samtycke till en begäran inom 30 dagar från underrättelsen om den begäran som avses i punkt 1 i denna artikel ska godkännandet vara i enlighet med överenskommelsen med innehavaren av godkännandet. För ett skriftligt medgivande enligt detta direktiv ska den behöriga myndigheten ändra det geografiska tillämpningsområdet för medgivandet i enlighet med det uttryckliga eller underförstådda samtycket från innehavaren av godkännandet och informera kommissionen, medlemsstaterna och innehavaren av godkännandet när detta är avslutat. För ett godkännande enligt förordning (EG) nr 1829/2003 ska kommissionen ändra godkännandebeslutet i enlighet med detta utan att tillämpa det förfarande som föreskrivs i artikel 35.2 i den förordningen. Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna och innehavaren av godkännandet om detta.

4.   Om en anmälare/sökande eller, i förekommande fall, innehavaren av godkännandet motsätter sig en sådan begäran ska även punkterna 3–9 i artikel 26b tillämpas.

5.   Denna artikel ska inte påverka odling av godkända genetiskt modifierade utsäden och annat växtförökningsmaterial som planterats lagligt innan odling av den genetiskt modifierade organismen begränsas eller förbjuds i medlemsstaten.

6.   Åtgärder som vidtas enligt denna artikel ska inte påverka den fria omsättningen för godkända genetiskt modifierade organismer som sådana eller i produkter.

Artikel 2

Senast fyra år efter den ... (21) ska kommissionen lägga fram en rapport om medlemsstaternas tillämpning av detta direktiv för Europaparlamentet och rådet, inbegripet effektiviteten i de bestämmelser som gör det möjligt för medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom hela eller delar av sina territorier samt en väl fungerande inre marknad. Rapporten får åtföljas av lagstiftningsförslag som kommissionen anser lämpliga. Kommissionen ska även rapportera om framstegen med att ge ett normativt värde till den förbättrade versionen av myndighetens vägledning för miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter från 2010.

21

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 54, 19.2.2011, s. 51.

1

(2)  EUT C 104, 2.4.2011, s. 62.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 juli 2011 (EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 350) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 23 juli 2014. Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66).

6

(7)  Rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (EGT 125, 11.7.1966, s. 2309/66).

7

(8)  Rådets direktiv 68/193/EEG av den 9 april 1968 om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar (EGT L 93, 17.4.1968, s. 15).

8

(9)  Rådets direktiv 98/56/EG av den 20 juli 1998 om saluföring av förökningsmaterial av prydnadsväxter (EGT L 226, 13.8.1998, s. 16).

9

(10)  Rådets direktiv 1999/105/EG av den 22 december 1999 om saluföring av skogsodlingsmaterial (EGT L 11, 15.1.2000, s. 17).

10

(11)  Rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 1).

11

(12)  Rådets direktiv 2002/54/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av betutsäde (EGT L 193, 20.7.2002, s. 12).

12

(13)  Rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 33).

13

(14)  Rådets direktiv 2002/56/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60).

14

(15)  Rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 74).

15

(16)  Rådets direktiv 2008/90/EG av den 29 september 2008 om saluföring av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion (EUT L 267, 8.10.2008, s. 8).

16

(17)  Kommissionens rekommendation av den 13 juli 2010 om riktlinjer för utarbetandet av nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor (EUT C 200, 22.7.2010, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37).

18

(19)  Datumet för ikraftträdande av direktivet i dokument st10972/14.

19

(20)  Datumet för ikraftträdande av direktivet i dokument st10972/14+6 månader.”

20

(21)  Datumet för detta direktivs ikraftträdande.

21

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Kommissionen antog sitt förslag till förordning om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier den 13 juli 2010 (1).

Ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande den 9 december 2010. Regionkommittén antog sitt yttrande den 28 januari 2011.

Europaparlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen den 5 juli 2011 (2).

II.   SYFTE

Syftet med förslaget är att införa en rättslig grund i EU-lagstiftningen om genetiskt modifierade organismer för att tillåta medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer som har godkänts på EU-nivå. Dessa begränsningar eller förbud kan omfatta hela eller delar av en medlemsstats territorium.

III.   ANALYS AV RÅDETS STÅNDPUNKT VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

| 1. | Europaparlamentet antog 28 ändringar till kommissionens förslag. Även om rådet i vissa avgörande aspekter (till exempel införandet av särskilda skäl som nationella begränsningar ska grundas på) följde den allmänna inriktningen i dessa ändringar föredrog det i de flesta andra avseenden en annan strategi.
  Rådets ståndpunkt vid första behandlingen innehåller också ett antal ändringar utöver dem som ingår i Europaparlamentets ståndpunkt.
  Kommissionen har meddelat att den kan godta rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antog 28 ändringar till kommissionens förslag. Även om rådet i vissa avgörande aspekter (till exempel införandet av särskilda skäl som nationella begränsningar ska grundas på) följde den allmänna inriktningen i dessa ändringar föredrog det i de flesta andra avseenden en annan strategi.

Rådets ståndpunkt vid första behandlingen innehåller också ett antal ändringar utöver dem som ingår i Europaparlamentets ståndpunkt.

Kommissionen har meddelat att den kan godta rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Liksom kommissionen anser rådet att huvudsyftet med förslaget är att säkerställa att den inre marknaden fungerar smidigt samtidigt som man tillåter att medlemsstaterna fattar egna beslut angående odling av godkända genetiskt modifierade organismer. I den mån andra hänsyn, såsom miljöhänsyn, föreligger är de sekundära i förhållande till huvudsyftet. Därför grundas rådets ståndpunkt inte på artikel 192 utan på artikel 114 i EUF-fördraget.
  Även om förslaget ursprungligen lades fram som en förordning visade en mer ingående behandling att det var lämpligare att ändra den rättsliga formen till ett direktiv, dock utan någon införlivandeperiod med tanke på att bestämmelserna i fråga är fakultativa. Det hade varit lämpligt att välja förordning som rättslig form om avsikten hade varit att direkt skapa rättigheter och införa skyldigheter för ekonomiska aktörer, men tanken bakom förslaget (både i dess ursprungliga form och i dess av Europaparlamentets ändrade lydelse) är att ge medlemsstaterna rätt att bestämma om odling utan att faktiskt kräva att de överhuvudtaget ska fatta några beslut om begränsning av odling.
  I syfte att garantera minsta möjliga störning på den inre marknaden samtidigt som man underlättar godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer ansåg rådet att det var lämpligt att föreskriva en mekanism varigenom medlemsstaterna (via kommissionen) skulle kunna enas med de ekonomiska aktörerna om begränsningar. En sådan mekanism ger sannolikt största möjliga rättssäkerhet, både för aktörerna och för medlemsstaterna. Mycket av den nya texten som rådet har infört är av teknisk art och rör förfarandet för att garantera att denna mekanism kan fungera i praktiken.
  Om en överenskommelse inte kan nås med den ekonomiska aktören kommer medlemsstaterna att ha rätt att anta åtgärder som begränsar eller förbjuder odling förutsatt att vissa viktiga villkor är uppfyllda. Liksom Europaparlamentet ansåg även rådet att det var lämpligt att införa en icke-uttömmande förteckning över skäl i texten. I detta sammanhang ligger skillnaderna mellan rådets och Europaparlamentets text i tonvikt och detaljnivå. Rådet anser att det är nödvändigt att garantera att de skäl som åberopas för att begränsa odlingen inte står i strid med den vetenskapliga riskbedömning som genomförts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.
  Rådet följde parlamentets förslag om införande av lämpliga bestämmelser för att respektera berättigade förväntningar hos jordbrukare som redan planterat genetiskt modifierade grödor före antagandet av de nationella åtgärderna. Rådet ansåg dock att eftersom förslaget endast rör odlingen och inte utsläppandet på marknaden som sådant var det inte nödvändigt att ändra artikel 22 i direktiv 2001/18/EG, vilket parlamentet föreslog. Tvärtom anser rådet att det är viktigt att säkerställa att begränsande åtgärder rörande odling inte av misstag leder till att handel med godkända genetiskt modifierade organismer, inbegripet växtförökningsmaterial, blir olaglig.
  När det gäller samexistens har man dessutom infört ett nytt skäl som hänvisar till kommissionens senaste rekommendation på området. Denna rekommendation ger vägledning till medlemsstaterna i syfte att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter inom deras territorier och i gränsområden.
  Med tanke på att godkännandeförfaranden rimligtvis kan förväntas vara på gång när förslaget slutligen antas verkade det vara nödvändigt att införa lämpliga övergångsbestämmelser.
  Slutligen ansåg inte rådet att det bör vara obligatoriskt att införa ett system för ekonomiskt ansvar, framför allt på grund av bristen på information om kostnaderna, den administrativa bördan och andra konsekvenser som ett sådant system skulle få, inbegripet när det gäller medlemsstaternas system för privaträtt. |
| --- | --- |

2.

Liksom kommissionen anser rådet att huvudsyftet med förslaget är att säkerställa att den inre marknaden fungerar smidigt samtidigt som man tillåter att medlemsstaterna fattar egna beslut angående odling av godkända genetiskt modifierade organismer. I den mån andra hänsyn, såsom miljöhänsyn, föreligger är de sekundära i förhållande till huvudsyftet. Därför grundas rådets ståndpunkt inte på artikel 192 utan på artikel 114 i EUF-fördraget.

Även om förslaget ursprungligen lades fram som en förordning visade en mer ingående behandling att det var lämpligare att ändra den rättsliga formen till ett direktiv, dock utan någon införlivandeperiod med tanke på att bestämmelserna i fråga är fakultativa. Det hade varit lämpligt att välja förordning som rättslig form om avsikten hade varit att direkt skapa rättigheter och införa skyldigheter för ekonomiska aktörer, men tanken bakom förslaget (både i dess ursprungliga form och i dess av Europaparlamentets ändrade lydelse) är att ge medlemsstaterna rätt att bestämma om odling utan att faktiskt kräva att de överhuvudtaget ska fatta några beslut om begränsning av odling.

I syfte att garantera minsta möjliga störning på den inre marknaden samtidigt som man underlättar godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer ansåg rådet att det var lämpligt att föreskriva en mekanism varigenom medlemsstaterna (via kommissionen) skulle kunna enas med de ekonomiska aktörerna om begränsningar. En sådan mekanism ger sannolikt största möjliga rättssäkerhet, både för aktörerna och för medlemsstaterna. Mycket av den nya texten som rådet har infört är av teknisk art och rör förfarandet för att garantera att denna mekanism kan fungera i praktiken.

Om en överenskommelse inte kan nås med den ekonomiska aktören kommer medlemsstaterna att ha rätt att anta åtgärder som begränsar eller förbjuder odling förutsatt att vissa viktiga villkor är uppfyllda. Liksom Europaparlamentet ansåg även rådet att det var lämpligt att införa en icke-uttömmande förteckning över skäl i texten. I detta sammanhang ligger skillnaderna mellan rådets och Europaparlamentets text i tonvikt och detaljnivå. Rådet anser att det är nödvändigt att garantera att de skäl som åberopas för att begränsa odlingen inte står i strid med den vetenskapliga riskbedömning som genomförts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

Rådet följde parlamentets förslag om införande av lämpliga bestämmelser för att respektera berättigade förväntningar hos jordbrukare som redan planterat genetiskt modifierade grödor före antagandet av de nationella åtgärderna. Rådet ansåg dock att eftersom förslaget endast rör odlingen och inte utsläppandet på marknaden som sådant var det inte nödvändigt att ändra artikel 22 i direktiv 2001/18/EG, vilket parlamentet föreslog. Tvärtom anser rådet att det är viktigt att säkerställa att begränsande åtgärder rörande odling inte av misstag leder till att handel med godkända genetiskt modifierade organismer, inbegripet växtförökningsmaterial, blir olaglig.

När det gäller samexistens har man dessutom infört ett nytt skäl som hänvisar till kommissionens senaste rekommendation på området. Denna rekommendation ger vägledning till medlemsstaterna i syfte att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter inom deras territorier och i gränsområden.

Med tanke på att godkännandeförfaranden rimligtvis kan förväntas vara på gång när förslaget slutligen antas verkade det vara nödvändigt att införa lämpliga övergångsbestämmelser.

Slutligen ansåg inte rådet att det bör vara obligatoriskt att införa ett system för ekonomiskt ansvar, framför allt på grund av bristen på information om kostnaderna, den administrativa bördan och andra konsekvenser som ett sådant system skulle få, inbegripet när det gäller medlemsstaternas system för privaträtt.

IV.   SLUTSATS

Samtidigt som rådet är medvetet om att det har valt en annan strategi än Europaparlamentet är de båda institutionernas övergripande inriktning i stort sett densamma. Rådet ser därför fram emot konstruktiva diskussioner med Europaparlamentet vid andra behandlingen, så att direktivet kan antas så snart som möjligt.

---

(1)  Dokument 12371/10 ADD 1 – KOM(2010) 375 slutlig.

(2)  Dokument 11037/11.

---