# Uradni list L 335/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 335 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5020. december 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 335

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5020. december 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1510/2007 z dne 19. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1511/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007 | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1512/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1384/2007 | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1513/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1383/2007 | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1514/2007 z dne 19. decembra 2007 izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za prašičje meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1382/2007 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1515/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za nekatere mesne proizvode s poreklom iz Švice, odprte z Uredbo (ES) št. 1399/2007 | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1516/2007 z dne 19. decembra 2007 o določitvi standardnih zahtev za preverjanje uhajanj pri nepremični opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah, ki vsebujejo določene fluorirane toplogredne pline, v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1517/2007 z dne 19. decembra 2007 o spremembi Priloge III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2092/91 glede odstopanja v zvezi z ločevanjem ekoloških in neekoloških proizvodnih linij za krmo | 13 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1518/2007 z dne 19. decembra 2007 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za vermut | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1519/2007 z dne 19. decembra 2007 o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 418/2001 in (ES) št. 162/2003 glede pogojev dovoljenj nekaterih dodatkov v krmi, ki spadajo v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (
  1
  ) | 15 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1520/2007 z dne 19. decembra 2007 o trajnem dovoljenju nekaterih dodatkov v krmi (
  1
  ) | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1521/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji dovoljenja za novo uporabo Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kot krmnega dodatka (
  1
  ) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1522/2007 z dne 19. decembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 | 27 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil (
  1
  ) | 31 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1510/2007 z dne 19. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 1511/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007

3

Uredba Komisije (ES) št. 1512/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1384/2007

5

Uredba Komisije (ES) št. 1513/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1383/2007

7

Uredba Komisije (ES) št. 1514/2007 z dne 19. decembra 2007 izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za prašičje meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1382/2007

8

Uredba Komisije (ES) št. 1515/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za nekatere mesne proizvode s poreklom iz Švice, odprte z Uredbo (ES) št. 1399/2007

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 1516/2007 z dne 19. decembra 2007 o določitvi standardnih zahtev za preverjanje uhajanj pri nepremični opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah, ki vsebujejo določene fluorirane toplogredne pline, v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 1517/2007 z dne 19. decembra 2007 o spremembi Priloge III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2092/91 glede odstopanja v zvezi z ločevanjem ekoloških in neekoloških proizvodnih linij za krmo

13

*

Uredba Komisije (ES) št. 1518/2007 z dne 19. decembra 2007 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za vermut

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 1519/2007 z dne 19. decembra 2007 o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 418/2001 in (ES) št. 162/2003 glede pogojev dovoljenj nekaterih dodatkov v krmi, ki spadajo v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (
  1
  )

1

15

*

Uredba Komisije (ES) št. 1520/2007 z dne 19. decembra 2007 o trajnem dovoljenju nekaterih dodatkov v krmi (
  1
  )

1

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 1521/2007 z dne 19. decembra 2007 o izdaji dovoljenja za novo uporabo Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kot krmnega dodatka (
  1
  )

Enterococcus faecium

1

24

*

Uredba Komisije (ES) št. 1522/2007 z dne 19. decembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003

27

DIREKTIVE

*

Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil (
  1
  )

1

31

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/851/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. decembra 2007 o spremembi odločb 2006/687/ES, 2006/875/ES in 2006/876/ES glede prerazporeditve finančnega prispevka Skupnosti nekaterim državam članicam za njihove programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali ter preglede, namenjene preprečevanju zoonoz v letu 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5985) | 47 |
| | | 2007/852/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2005/5/ES glede primerjalnih poskusov in testiranja semen in razmnoževalnega materiala vrste Asparagus officinalis v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6168)

   (
  1
  ) | 57 |
| | | 2007/853/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 13. decembra 2007 o nadaljevanju primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti pri semenu in razmnoževalnem materialu vrste Asparagus officinalis v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES, ki so se začeli leta 2005, v letu 2008 (
  1
  ) | 59 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/851/ES

*

Odločba Komisije z dne 10. decembra 2007 o spremembi odločb 2006/687/ES, 2006/875/ES in 2006/876/ES glede prerazporeditve finančnega prispevka Skupnosti nekaterim državam članicam za njihove programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali ter preglede, namenjene preprečevanju zoonoz v letu 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5985)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5985)

47

2007/852/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2005/5/ES glede primerjalnih poskusov in testiranja semen in razmnoževalnega materiala vrste Asparagus officinalis v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6168)

   (
  1
  )

Asparagus officinalis

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6168)

1

57

2007/853/ES

*

Sklep Komisije z dne 13. decembra 2007 o nadaljevanju primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti pri semenu in razmnoževalnem materialu vrste Asparagus officinalis v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES, ki so se začeli leta 2005, v letu 2008 (
  1
  )

Asparagus officinalis

1

59

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006) | 60 |

Popravki

*

Popravek Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006)

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1510/2007

z dne 19. decembra 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 19. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 191,0 |
| MA | 97,9 |
| TN | 157,6 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 140,7 |
| 0707 00 05 | JO | 237,0 |
| MA | 57,0 |
| TR | 86,3 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 90 70 | MA | 74,3 |
| TR | 106,5 |
| ZZ | 90,4 |
| 0709 90 80 | EG | 290,4 |
| ZZ | 290,4 |
| 0805 10 20 | AR | 36,7 |
| MA | 76,3 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 38,1 |
| ZW | 28,6 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | MA | 72,4 |
| ZZ | 72,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 15,2 |
| IL | 66,8 |
| TR | 75,2 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 50 10 | EG | 49,3 |
| MA | 119,9 |
| TR | 102,7 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 10 80 | CA | 86,7 |
| CN | 87,6 |
| MK | 29,7 |
| US | 77,3 |
| ZZ | 70,3 |
| 0808 20 50 | AR | 71,1 |
| CN | 44,6 |
| US | 122,8 |
| ZZ | 79,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

191,0

MA

97,9

TN

157,6

TR

116,2

ZZ

140,7

0707 00 05

JO

237,0

MA

57,0

TR

86,3

ZZ

126,8

0709 90 70

MA

74,3

TR

106,5

ZZ

90,4

0709 90 80

EG

290,4

ZZ

290,4

0805 10 20

AR

36,7

MA

76,3

TR

81,0

ZA

38,1

ZW

28,6

ZZ

52,1

0805 20 10

MA

72,4

ZZ

72,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

15,2

IL

66,8

TR

75,2

ZZ

52,4

0805 50 10

EG

49,3

MA

119,9

TR

102,7

ZZ

90,6

0808 10 80

CA

86,7

CN

87,6

MK

29,7

US

77,3

ZZ

70,3

0808 20 50

AR

71,1

CN

44,6

US

122,8

ZZ

79,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1511/2007

z dne 19. decembra 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za perutninsko meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1385/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 glede odprtja in upravljanja nekaterih tarifnih kvot Skupnosti za perutninsko meso (3) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008 na podlagi Uredbe (ES) št. 1385/2007, se določijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili predloženi in ki se dodajo količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2008, so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 679/2006 (UL L 119, 4.5.2006, str. 1). Uredba (EGS) št. 2777/75 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 309, 27.11.2007, str. 47.

3

---

PRILOGA

| Št. skupine | Zapored. št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.1.2008-31.3.2008
  (%) | Nezahtevane količine, ki se jih doda količini za podobdobje od 1.4.2008-30.6.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 1,077885 | — |
| 2 | 09.4411 | (1) | 1 275 000 |
| 3 | 09.4412 | 1,095290 | — |
| 4 | 09.4420 | 1,474926 | — |
| 5 | 09.4421 | 2,293577 | — |
| 6 | 09.4422 | 1,644736 | — |

Št. skupine

Zapored. št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.1.2008-31.3.2008

(%)

Nezahtevane količine, ki se jih doda količini za podobdobje od 1.4.2008-30.6.2008

(kg)

1

09.4410

1,077885

—

2

09.4411

(1)

1 275 000

3

09.4412

1,095290

—

4

09.4420

1,474926

—

5

09.4421

2,293577

—

6

09.4422

1,644736

—

---

(1)  Se ne uporablja: Komisiji ni bil predložen noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1512/2007

z dne 19. decembra 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1384/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za perutninsko meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1384/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2398/96 glede odprtja in upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Izraela v Skupnost (3) in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so (za dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4092) višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so (za dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4092) višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so (za dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4091) nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so (za dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4091) nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008 na podlagi Uredbe (ES) št. 1384/2007, se določijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili predloženi in ki se dodajo količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2008, so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 679/2006 (UL L 119, 4.5.2006, str. 1). Uredba (EGS) št. 2777/75 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 309, 27.11.2007, str. 40.

3

---

PRILOGA

| Št. skupine | Zapored. št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.1.2008-31.3.2008
  (%) | Nezahtevane količine, ki se jih doda količini za podobdobje od 1.4.2008-30.6.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| IL1 | 09.4092 | 3,012048 | — |
| IL2 | 09.4091 | (1) | 140 000 |

Št. skupine

Zapored. št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.1.2008-31.3.2008

(%)

Nezahtevane količine, ki se jih doda količini za podobdobje od 1.4.2008-30.6.2008

(kg)

IL1

09.4092

3,012048

—

IL2

09.4091

(1)

140 000

---

(1)  Se ne uporablja: Komisiji ni bil predložen noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1513/2007

z dne 19. decembra 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1383/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za perutninsko meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1383/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 779/98 glede odprtja in upravljanja nekaterih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Turčije v Skupnost (2) in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1383/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1383/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4103 niso bili predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1383/2007 in ki se dodajo v podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2008, znašajo 250 000 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 679/2006 (UL L 119, 4.5.2006, str. 1). Uredba (EGS) št. 2777/75 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 309, 27.11.2007, str. 34.

2

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1514/2007

z dne 19. decembra 2007

izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za prašičje meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1382/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za prašičje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1382/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 glede uvoznih režimov za prašičje meso (2) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1382/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za prašičje meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1382/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za prašičje meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4046 niso bili predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1382/2007 in ki se dodajo v podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2008, znašajo 1 750 000 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2). Uredba (EGS) št. 2759/75 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 309, 27.11.2007, str. 28.

2

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1515/2007

z dne 19. decembra 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 v okviru tarifne kvote za nekatere mesne proizvode s poreklom iz Švice, odprte z Uredbo (ES) št. 1399/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za prašičje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1399/2007 z dne 28. novembra 2007 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za klobase in nekatere mesne proizvode s poreklom iz Švice (2) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1399/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz nekaterih mesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1399/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz nekaterih mesnih proizvodov.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2008, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja v okviru kvote z zaporedno številko 09.4180 niso bili predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1399/2007 in ki se dodajo v podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2008, znašajo 475 000 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2). Uredba (EGS) št. 2759/75 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 311, 29.11.2007, str. 7.

2

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1516/2007

z dne 19. decembra 2007

o določitvi standardnih zahtev za preverjanje uhajanj pri nepremični opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah, ki vsebujejo določene fluorirane toplogredne pline, v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (1) in zlasti člena 3(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 vsebujejo evidence o opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah določene podatke. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja Uredbe (ES) št. 842/2006 je primerno, da se v evidencah o opremi vključijo dodatni podatki. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 vsebujejo evidence o opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah določene podatke. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja Uredbe (ES) št. 842/2006 je primerno, da se v evidencah o opremi vključijo dodatni podatki.

| (2) | Podatki o polnilih s fluoriranimi toplogrednimi plini morajo biti vključeni v evidence o opremi. Kadar podatki o polnilih s fluoriranimi toplogrednimi plini niso znani, mora upravljavec zadevne opreme zagotoviti, da osebje s spričevalom ugotovi sestavo polnila, da se poenostavi preverjanje uhajanj. |
| --- | --- |

(2)

Podatki o polnilih s fluoriranimi toplogrednimi plini morajo biti vključeni v evidence o opremi. Kadar podatki o polnilih s fluoriranimi toplogrednimi plini niso znani, mora upravljavec zadevne opreme zagotoviti, da osebje s spričevalom ugotovi sestavo polnila, da se poenostavi preverjanje uhajanj.

| (3) | Pred preverjanjem uhajanja mora osebje s spričevalom skrbno proučiti podatke v evidencah o opremi, da se seznani z morebitnimi preteklimi težavami, in pregledati prejšnja poročila. |
| --- | --- |

(3)

Pred preverjanjem uhajanja mora osebje s spričevalom skrbno proučiti podatke v evidencah o opremi, da se seznani z morebitnimi preteklimi težavami, in pregledati prejšnja poročila.

| (4) | Za učinkovit nadzor nad uhajanjem se je treba pri preverjanju uhajanj osredotočiti na dele opreme, pri katerih se lahko uhajanje najverjetneje pojavi. |
| --- | --- |

(4)

Za učinkovit nadzor nad uhajanjem se je treba pri preverjanju uhajanj osredotočiti na dele opreme, pri katerih se lahko uhajanje najverjetneje pojavi.

| (5) | Preverjanje uhajanj se izvaja z uporabo neposrednih in posrednih merilnih metod. Z neposrednimi merilnimi metodami se ugotavlja uhajanje z uporabo naprav za odkrivanje, ki zaznajo, ali iz sistema uhaja polnilo s fluoriranimi toplogrednimi plini. Posredne merilne metode temeljijo na ugotavljanju neobičajnega delovanja sistema in analizi zadevnih parametrov. |
| --- | --- |

(5)

Preverjanje uhajanj se izvaja z uporabo neposrednih in posrednih merilnih metod. Z neposrednimi merilnimi metodami se ugotavlja uhajanje z uporabo naprav za odkrivanje, ki zaznajo, ali iz sistema uhaja polnilo s fluoriranimi toplogrednimi plini. Posredne merilne metode temeljijo na ugotavljanju neobičajnega delovanja sistema in analizi zadevnih parametrov.

| (6) | Posredne merilne metode je treba uporabiti, kadar uhajanje napreduje zelo počasi in kadar je oprema nameščena v dobro prezračevano okolje, kar otežuje odkrivanje uhajanja fluoriranih toplogrednih plinov iz sistema v zrak. Neposredne merilne metode so nujne za določanje natančnega mesta uhajanja. Odločitev o uporabi merilne metode mora sprejeti osebje s spričevalom, ki je ustrezno usposobljeno in izkušeno za določitev najprimernejše merilne metode za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(6)

Posredne merilne metode je treba uporabiti, kadar uhajanje napreduje zelo počasi in kadar je oprema nameščena v dobro prezračevano okolje, kar otežuje odkrivanje uhajanja fluoriranih toplogrednih plinov iz sistema v zrak. Neposredne merilne metode so nujne za določanje natančnega mesta uhajanja. Odločitev o uporabi merilne metode mora sprejeti osebje s spričevalom, ki je ustrezno usposobljeno in izkušeno za določitev najprimernejše merilne metode za vsak primer posebej.

| (7) | Kadar se sumi uhajanje, ga je treba preveriti, da se ugotovi mesto uhajanja in uhajanje odpravi. |
| --- | --- |

(7)

Kadar se sumi uhajanje, ga je treba preveriti, da se ugotovi mesto uhajanja in uhajanje odpravi.

| (8) | Za zagotovitev varnosti popravljenega sistema se je treba pri nadaljnjem pregledu, ki izhaja iz Uredbe (ES) št. 842/2006, osredotočiti na dele sistema, kjer so se pojavila uhajanja, in sosednje dele. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev varnosti popravljenega sistema se je treba pri nadaljnjem pregledu, ki izhaja iz Uredbe (ES) št. 842/2006, osredotočiti na dele sistema, kjer so se pojavila uhajanja, in sosednje dele.

| (9) | Napačna vgradnja novih sistemov pomeni veliko nevarnost uhajanja. Zato je treba pri na novo vgrajenih sistemih opraviti pregled uhajanj takoj po začetku njihove uporabe. |
| --- | --- |

(9)

Napačna vgradnja novih sistemov pomeni veliko nevarnost uhajanja. Zato je treba pri na novo vgrajenih sistemih opraviti pregled uhajanj takoj po začetku njihove uporabe.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 določa standardne zahteve za preverjanje uhajanj pri delujoči in začasno nedelujoči opremi pri nepremični opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah, ki vsebujejo več kot 3 kg fluoriranih toplogrednih plinov.

Ta uredba ne velja za opremo s hermetično zaprtim sistemom, ki je označena kot taka in vsebuje manj kot 6 kg fluoriranih toplogrednih plinov.

Člen 2

Evidence o opremi

1.   Upravljavec v evidencah iz člena 3(6) Uredbe (ES) št. 842/2006, v nadaljevanju „evidence o opremi“, navede svoje ime, poštni naslov in telefonsko številko.

2.   Podatki o polnilu s fluoriranimi toplogrednimi plini v opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah, se navedejo v evidencah o opremi.

3.   Kadar podatki o polnilu s fluoriranimi toplogrednimi plini v opremi za hlajenje in, klimatizacijo in toplotnih črpalkah niso navedeni v tehničnih specifikacijah proizvajalca ali na oznakah zadevnega sistema, upravljavec zagotovi, da to opredeli osebje s spričevalom.

4.   Kadar se ugotovi vzrok uhajanja, se to navede v evidencah o opremi.

Člen 3

Pregled evidenc o opremi

1.   Osebje s spričevalom pred preverjanjem uhajanj pregleda evidenco o opremi.

2.   Pri tem pozorno pregleda ustrezne podatke o morebitnih ponavljajočih se težavah ali težavnih delih.

Člen 4

Sistematični pregledi

Deli v opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalk, ki se sistematično pregledajo so:

| 1. | spoji; |
| --- | --- |

1.

spoji;

| 2. | ventili s stebli; |
| --- | --- |

2.

ventili s stebli;

| 3. | tesnila, vključno s tesnili na sušilnikih in filtrih, ki jih je mogoče zamenjati; |
| --- | --- |

3.

tesnila, vključno s tesnili na sušilnikih in filtrih, ki jih je mogoče zamenjati;

| 4. | deli sistema, ki so izpostavljeni tresljajem; |
| --- | --- |

4.

deli sistema, ki so izpostavljeni tresljajem;

| 5. | povezave z varnostnimi ali obratovalnimi napravami. |
| --- | --- |

5.

povezave z varnostnimi ali obratovalnimi napravami.

Člen 5

Izbira merilne metode

1.   Osebje s spričevalom pri izvajanju preverjanja uhajanj pri opremi za hlajenje in klimatizacijo ter toplotnih črpalkah uporabi neposredno merilno metodo iz člena 6 ali posredno merilno metodo iz člena 7.

2.   Neposredne merilne metode se lahko vedno uporabijo.

3.   Posredne merilne metode se uporabijo le, kadar se s parametri opreme iz člena 7(1), ki jih je treba analizirati, zagotovijo zanesljivi podatki o polnilu s fluoriranimi toplogrednimi plini, ki so navedeni v evidenci o opremi, in verjetnosti uhajanj.

Člen 6

Neposredne merilne metode

1.   Za ugotavljanje uhajanj osebje s spričevalom uporabi vsaj eno od naslednjih neposrednih merilnih metod:

| (a) | pregled krogotokov in sestavnih delov, kjer obstaja nevarnost uhajanja, z napravami za odkrivanje plinov, ki so prilagojene hladilnemu sredstvu v sistemu; |
| --- | --- |

(a)

pregled krogotokov in sestavnih delov, kjer obstaja nevarnost uhajanja, z napravami za odkrivanje plinov, ki so prilagojene hladilnemu sredstvu v sistemu;

| (b) | uporaba ultravijolične (UV) tekočine za odkrivanje ali primernega barvila v krogotoku; |
| --- | --- |

(b)

uporaba ultravijolične (UV) tekočine za odkrivanje ali primernega barvila v krogotoku;

| (c) | zaznavanje z mehurčki/milnico. |
| --- | --- |

(c)

zaznavanje z mehurčki/milnico.

2.   Naprave za odkrivanje plinov iz odstavka 1(a) se pregledajo vsakih 12 mesecev, da se zagotovi njihovo pravilno delovanje. Občutljivost prenosnih naprav za odkrivanje plinov je najmanj 5 gramov na leto.

3.   Ultravijolična (UV) tekočina za odkrivanje ali primerno barvilo se lahko v hladilnem krogotoku uporabi le, če proizvajalec opreme potrdi, da so takšne metode odkrivanja tehnično izvedljive. Metodo izvaja le osebje s spričevalom za opravljanje dejavnosti, ki vključujejo vdor v hladilni krogotok, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline.

4.   Če se z metodo iz odstavka 1 tega člena ne odkrije uhajanj in deli iz člena 4 ne kažejo nobenih znakov uhajanj, osebje s spričevalom pa meni, da obstaja uhajanje, to osebje pregleda druge dele opreme.

5.   Preden se izvede preskus tlaka z uporabo dušika brez kisika ali drugega primernega plina za preskus tlaka, da se preveri uhajanje, osebje, ki ima spričevalo za zajemanje fluoriranih toplogrednih plinov iz posebne vrste opreme, zajame fluorirane toplogredne pline iz celotnega sistema.

Člen 7

Posredne merilne metode

1.   Za odkrivanje uhajanj osebje s spričevalom vizualno in ročno preveri opremo ter analizira vsaj enega od naslednjih parametrov:

| (a) | tlak; |
| --- | --- |

(a)

tlak;

| (b) | temperaturo; |
| --- | --- |

(b)

temperaturo;

| (c) | tok kompresorja; |
| --- | --- |

(c)

tok kompresorja;

| (d) | raven tekočine; |
| --- | --- |

(d)

raven tekočine;

| (e) | prostornino za ponovno polnjenje. |
| --- | --- |

(e)

prostornino za ponovno polnjenje.

2.   Ob vsakem domnevnem uhajanju fluoriranih toplogrednih plinov se opravi preverjanje uhajanj z uporabo neposredne metode iz člena 6.

3.   Za sum uhajanja mora biti prisoten eden ali več naslednjih znakov:

| (a) | nepremični sistem za odkrivanje uhajanj kaže uhajanje; |
| --- | --- |

(a)

nepremični sistem za odkrivanje uhajanj kaže uhajanje;

| (b) | oprema povzroča neobičajne zvoke ali tresljaje ali nabiranje ledu ali nima zadostne zmogljivosti hlajenja; |
| --- | --- |

(b)

oprema povzroča neobičajne zvoke ali tresljaje ali nabiranje ledu ali nima zadostne zmogljivosti hlajenja;

| (c) | znaki korozije, puščanje olja ter poškodovani sestavni deli ali material na mogočih mestih uhajanja; |
| --- | --- |

(c)

znaki korozije, puščanje olja ter poškodovani sestavni deli ali material na mogočih mestih uhajanja;

| (d) | znaki uhajanja na nadzornih okencih, kazalcih ali drugih vizualnih pripomočkih; |
| --- | --- |

(d)

znaki uhajanja na nadzornih okencih, kazalcih ali drugih vizualnih pripomočkih;

| (e) | znaki poškodb na varnostnih stikalih, stikalih za tlak, merilnih napravah in vezju senzorjev; |
| --- | --- |

(e)

znaki poškodb na varnostnih stikalih, stikalih za tlak, merilnih napravah in vezju senzorjev;

| (f) | odmiki od običajnih pogojev obratovanja, ki jih kažejo analizirani parametri, vključno z odčitki elektronskih sistemov v realnem času; |
| --- | --- |

(f)

odmiki od običajnih pogojev obratovanja, ki jih kažejo analizirani parametri, vključno z odčitki elektronskih sistemov v realnem času;

| (g) | drugi znaki izgube polnila za hlajenje. |
| --- | --- |

(g)

drugi znaki izgube polnila za hlajenje.

Člen 8

Popravilo uhajanja

1.   Upravljavec zagotovi, da popravila opravlja osebje s spričevalom za opravljanje te posebne dejavnosti.

Pred popravilom se po potrebi opravi prečrpavanje ali zajem.

2.   Upravljavec zagotovi, da se po potrebi opravi preskus uhajanj z dušikom brez kisika ali drugo primerno preverjanje tlaka in sušenje plinov, za katerim se opravi odvajanje, ponovna napolnitev in preskus uhajanja.

Preden se opravi preskus tlaka z dušikom brez kisika ali drugim primernim plinom za preskus tlaka se po potrebi zajamejo fluorirani toplogredni plini iz celotne naprave.

3.   Ugotovi se vzrok uhajanja, kolikor je to mogoče, da bi preprečili ponovna uhajanja.

Člen 9

Nadaljnje preverjanje uhajanja

Osebje s spričevalom je pri nadaljnjem preverjanju uhajanja iz drugega pododstavka člena 3(2) Uredbe (ES) št. 842/2006 pozorno na dele, kjer so bila uhajanja odkrita in popravljena, ter na dele ob njih, kadar je med popravilom prišlo do obremenitve.

Člen 10

Zahteve za nove naprave

Pri na novo vgrajeni opremi se opravi pregled uhajanj takoj po začetku njene uporabe.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/540/ES (UL L 198, 31.7.2007, str. 35).

2

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1517/2007

z dne 19. decembra 2007

o spremembi Priloge III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2092/91 glede odstopanja v zvezi z ločevanjem ekoloških in neekoloških proizvodnih linij za krmo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (1) in zlasti druge alinee člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Drugi odstavek točke 3 dela E Priloge III k Uredbi (EGS) št. 2092/91 določa odstopanje od obveznosti, da mora biti vsa oprema, ki se uporablja v enotah za pripravo krmnih mešanic iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91, popolnoma ločena od opreme, ki se uporablja za krmne mešanice, za katere navedena uredba ne velja. To odstopanje preneha veljati 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Drugi odstavek točke 3 dela E Priloge III k Uredbi (EGS) št. 2092/91 določa odstopanje od obveznosti, da mora biti vsa oprema, ki se uporablja v enotah za pripravo krmnih mešanic iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91, popolnoma ločena od opreme, ki se uporablja za krmne mešanice, za katere navedena uredba ne velja. To odstopanje preneha veljati 31. decembra 2007.

| (2) | Izkušnje kažejo, da izvajalci to odstopanje v glavnem uporabljajo. Uporaba iste proizvodne linije za ekološko in neekološko proizvodnjo krmil, ki je časovno ločena, zahteva uporabo primernih čistilnih ukrepov, da se zagotovi celovitost ekološke proizvodnje krmil. Predloženi so bili dokazi, da so taki ukrepi lahko učinkoviti, če se natančno uporabljajo pod strogim nadzorom. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje kažejo, da izvajalci to odstopanje v glavnem uporabljajo. Uporaba iste proizvodne linije za ekološko in neekološko proizvodnjo krmil, ki je časovno ločena, zahteva uporabo primernih čistilnih ukrepov, da se zagotovi celovitost ekološke proizvodnje krmil. Predloženi so bili dokazi, da so taki ukrepi lahko učinkoviti, če se natančno uporabljajo pod strogim nadzorom.

| (3) | Člen 18 Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (2) določa, da mora proizvodnja predelane ekološke krme potekati časovno ali prostorsko ločeno od proizvodnje predelane neekološke krme. |
| --- | --- |

(3)

Člen 18 Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (2) določa, da mora proizvodnja predelane ekološke krme potekati časovno ali prostorsko ločeno od proizvodnje predelane neekološke krme.

| (4) | Zato je primerno podaljšati odstopanje, dokler se Uredba (ES) št. 834/2007 s 1. januarjem 2009 ne začne uporabljati. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno podaljšati odstopanje, dokler se Uredba (ES) št. 834/2007 s 1. januarjem 2009 ne začne uporabljati.

| (5) | Uredbo (EGS) št. 2092/91 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EGS) št. 2092/91 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EGS) št. 2092/91 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EGS) št. 2092/91 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V delu E Priloge III k Uredbi (EGS) št. 2092/91 se datum „31. decembra 2007“ v drugem odstavku točke 3 nadomesti z datumom „31. decembra 2008“:

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1319/2007 (UL L 293, 10.11.2007, str. 3).

1

(2)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

2

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1518/2007

z dne 19. decembra 2007

o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za vermut

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/1993 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Argentino glede spremembe ugodnosti na seznamih obveznosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru pristopa k Evropski skupnosti (2), ki jo je odobril Svet s Sklepom 2006/930/ES (3), predvideva odprtje tarifnih kvot (erga omnes) za vermut. To kvoto je treba odpreti. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Argentino glede spremembe ugodnosti na seznamih obveznosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru pristopa k Evropski skupnosti (2), ki jo je odobril Svet s Sklepom 2006/930/ES (3), predvideva odprtje tarifnih kvot (erga omnes) za vermut. To kvoto je treba odpreti.

| (2) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4) določa pravila upravljanja tarifnih kvot, določenih za uporabo po kronološkem redu datumov sprejetja carinskih deklaracij. Treba bi bilo določiti, da se tarifna kvota, odprta s to uredbo, upravlja v skladu s temi pravili. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4) določa pravila upravljanja tarifnih kvot, določenih za uporabo po kronološkem redu datumov sprejetja carinskih deklaracij. Treba bi bilo določiti, da se tarifna kvota, odprta s to uredbo, upravlja v skladu s temi pravili.

| (3) | V skladu z obveznostmi Skupnosti na podlagi Sporazuma v obliki izmenjave pisem bi bilo treba določiti, da ta uredba začne veljati 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z obveznostmi Skupnosti na podlagi Sporazuma v obliki izmenjave pisem bi bilo treba določiti, da ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V prosti promet v Skupnosti je sproščena letna tarifna kvota (zaporedna številka 09.0098) 13 810 hl (erga omnes) vermuta in drugih vin iz svežega grozdja, aromatiziranih z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje z dejansko vsebnostjo alkohola 18 vol. % ali manj, v embalaži s prostornino več kot 2 litra, s podštevilko 2205 90 10, po tarifni stopnji 7 EUR/hl.

Člen 2

Letno tarifno kvoto iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 355, 15.12.2006, str. 92.

2

(3)  UL L 355, 15.12.2006, str. 91.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

4

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1519/2007

z dne 19. decembra 2007

o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 418/2001 in (ES) št. 162/2003 glede pogojev dovoljenj nekaterih dodatkov v krmi, ki spadajo v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 predvideva možnost spremembe pogojev dovoljenja dodatka na podlagi prošnje imetnika dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 predvideva možnost spremembe pogojev dovoljenja dodatka na podlagi prošnje imetnika dovoljenja.

| (2) | Uporaba dodatka diklazuril 0,5 g/100 g („Clinacox 0.5 % Premix“), diklazuril 0,2 g/100 g („Clinacox 0.2 % Premix“) iz skupine „kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi“ je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 2430/1999 (2) za 10 let dovoljena za piščance za pitanje. Dovoljenje je povezano z osebo, odgovorno za dajanje dodatkov v promet. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba dodatka diklazuril 0,5 g/100 g („Clinacox 0.5 % Premix“), diklazuril 0,2 g/100 g („Clinacox 0.2 % Premix“) iz skupine „kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi“ je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 2430/1999 (2) za 10 let dovoljena za piščance za pitanje. Dovoljenje je povezano z osebo, odgovorno za dajanje dodatkov v promet.

| (3) | Uporaba dodatka diklazuril 0,5 g/100 g („Clinacox 0.5 % Premix“), diklazuril 0,2 g/100 g („Clinacox 0.2 % Premix“) iz skupine „kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi“ je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 418/2001 (3) za 10 let dovoljena za purane za pitanje. Dovoljenje je povezano z osebo, odgovorno za dajanje dodatkov v promet. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba dodatka diklazuril 0,5 g/100 g („Clinacox 0.5 % Premix“), diklazuril 0,2 g/100 g („Clinacox 0.2 % Premix“) iz skupine „kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi“ je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 418/2001 (3) za 10 let dovoljena za purane za pitanje. Dovoljenje je povezano z osebo, odgovorno za dajanje dodatkov v promet.

| (4) | Uporaba dodatka diklazuril 0,5 g/100 g („Clinacox 0.5 % Premix“), diklazuril 0,2 g/100 g („Clinacox 0.2 % Premix“) iz skupine „kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi“ je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 162/2003 (4) za 10 let dovoljena za jarkice. Dovoljenje je povezano z osebo, odgovorno za dajanje dodatkov v promet. |
| --- | --- |

(4)

Uporaba dodatka diklazuril 0,5 g/100 g („Clinacox 0.5 % Premix“), diklazuril 0,2 g/100 g („Clinacox 0.2 % Premix“) iz skupine „kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi“ je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 162/2003 (4) za 10 let dovoljena za jarkice. Dovoljenje je povezano z osebo, odgovorno za dajanje dodatkov v promet.

| (5) | Imetnik dovoljenj Janssen Animal Health BVBA je predložil vlogo v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 s predlogom za spremembo imena osebe, odgovorne za dajanje v promet dodatkov, določenih v uvodnih izjavah 2 in 4 te uredbe. Iz podatkov na predloženem zahtevku je razvidno, da so bile pravice trženja za navedene dodatke prenesene na njeno belgijsko matično družbo Janssen Pharmaceutica NV z veljavnostjo od 2. julija 2007. |
| --- | --- |

(5)

Imetnik dovoljenj Janssen Animal Health BVBA je predložil vlogo v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 s predlogom za spremembo imena osebe, odgovorne za dajanje v promet dodatkov, določenih v uvodnih izjavah 2 in 4 te uredbe. Iz podatkov na predloženem zahtevku je razvidno, da so bile pravice trženja za navedene dodatke prenesene na njeno belgijsko matično družbo Janssen Pharmaceutica NV z veljavnostjo od 2. julija 2007.

| (6) | Sprememba osebe, odgovorne za dajanje dodatka v promet, temelji zgolj na upravnem postopku in ne implicira novega ocenjevanja dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila obveščena o vlogi. |
| --- | --- |

(6)

Sprememba osebe, odgovorne za dajanje dodatka v promet, temelji zgolj na upravnem postopku in ne implicira novega ocenjevanja dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila obveščena o vlogi.

| (7) | Da bo lahko Janssen Pharmaceutica NV od 2. julija 2007 uresničila svoje lastninske pravice, je treba z veljavnostjo od 2. julija 2007 ustrezno spremeniti ime osebe, odgovorne za dajanje dodatkov v promet. Zato se mora ta uredba uporabljati retroaktivno. |
| --- | --- |

(7)

Da bo lahko Janssen Pharmaceutica NV od 2. julija 2007 uresničila svoje lastninske pravice, je treba z veljavnostjo od 2. julija 2007 ustrezno spremeniti ime osebe, odgovorne za dajanje dodatkov v promet. Zato se mora ta uredba uporabljati retroaktivno.

| (8) | Zato je treba uredbe (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 418/2001 in (ES) št. 162/2003 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba uredbe (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 418/2001 in (ES) št. 162/2003 ustrezno spremeniti.

| (9) | Predvideti je treba prehodno obdobje, v katerem se bodo lahko porabile obstoječe zaloge. |
| --- | --- |

(9)

Predvideti je treba prehodno obdobje, v katerem se bodo lahko porabile obstoječe zaloge.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2430/1999 se v stolpcu 2 vnosa za E 771 besedilo „Janssen Animal Health BVBA“ nadomesti z „Janssen Pharmaceutica NV“.

2.   V Prilogi III k Uredbi (ES) št. 418/2001 se v stolpcu 2 vnosa za E 771 besedilo „Janssen Animal Health BVBA“ nadomesti z „Janssen Pharmaceutica NV“.

3.   V prilogi k Uredbi (ES) št. 162/2003 se v stolpcu 2 vnosa za E 771 besedilo „Janssen Animal Health BVBA“ nadomesti z „Janssen Pharmaceutica NV“.

Člen 2

Obstoječe zaloge, ki so v skladu z določbami, ki so se uporabljale pred začetkom veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej dajejo v promet in se uporabljajo do 30. aprila 2008.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

1

(2)  UL L 296, 17.11.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 249/2006 (UL L 42, 14.2.2006, str. 22).

2

(3)  UL L 62, 2.3.2001, str. 3.

3

(4)  UL L 26, 31.1.2003, str. 3.

4

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1520/2007

z dne 19. decembra 2007

o trajnem dovoljenju nekaterih dodatkov v krmi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (1) ter zlasti členov 3 in 9d(1) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (2) in zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali.

| (2) | Člen 25 Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa prehodne ukrepe za vloge za izdajo dovoljenja za krmne dodatke, predložene v skladu z Direktivo 70/524/EGS pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Člen 25 Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa prehodne ukrepe za vloge za izdajo dovoljenja za krmne dodatke, predložene v skladu z Direktivo 70/524/EGS pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Vloge za izdajo dovoljenj za dodatke, navedene v prilogah k tej uredbi, so bile predložene pred datumom začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Vloge za izdajo dovoljenj za dodatke, navedene v prilogah k tej uredbi, so bile predložene pred datumom začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Začetne pripombe o navedenih vlogah, predvidene v členu 4(4) Direktive 70/524/EGS, so bile Komisiji posredovane pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. Navedene vloge se torej še naprej obravnava v skladu s členom 4 Direktive 70/524/EGS. |
| --- | --- |

(4)

Začetne pripombe o navedenih vlogah, predvidene v členu 4(4) Direktive 70/524/EGS, so bile Komisiji posredovane pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. Navedene vloge se torej še naprej obravnava v skladu s členom 4 Direktive 70/524/EGS.

| (5) | Uporaba pripravka mikroorganizmov Saccharomyces cerevisiae (MUCL 39885) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 879/2004 (3) za krave molznice. Predloženi so bili novi podatki v podporo vlogi za dovoljenje brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov za krave molznice. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi I k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba pripravka mikroorganizmov Saccharomyces cerevisiae (MUCL 39885) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 879/2004 (3) za krave molznice. Predloženi so bili novi podatki v podporo vlogi za dovoljenje brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov za krave molznice. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi I k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve.

| (6) | Uporaba pripravka mikroorganizmov Enterococcus faecium (DSM 10663/NCIMB 10415) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1801/2003 (4) za purane za pitanje. V podporo vlogi za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov so bili predloženi novi podatki. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi II k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba pripravka mikroorganizmov Enterococcus faecium (DSM 10663/NCIMB 10415) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1801/2003 (4) za purane za pitanje. V podporo vlogi za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov so bili predloženi novi podatki. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi II k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve.

| (7) | Uporaba pripravka mikroorganizma Enterococcus faecium (DSM 10663/NCIMB 10415) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1288/2004 (5) za pse. V podporo vlogi za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov so bili predloženi novi podatki. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi III k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(7)

Uporaba pripravka mikroorganizma Enterococcus faecium (DSM 10663/NCIMB 10415) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1288/2004 (5) za pse. V podporo vlogi za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov so bili predloženi novi podatki. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi III k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve.

| (8) | Uporaba pripravka mikroorganizma Lactobacillus acidophilus (D2/CSL CECT 4529) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 2154/2003 (6) za kokoši nesnice. V podporo zahtevku za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov so bili predloženi novi podatki. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi IV k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(8)

Uporaba pripravka mikroorganizma Lactobacillus acidophilus (D2/CSL CECT 4529) je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 2154/2003 (6) za kokoši nesnice. V podporo zahtevku za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizmov so bili predloženi novi podatki. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega pripravka mikroorganizmov, kakor je opredeljen v Prilogi IV k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve.

| (9) | Uporaba encimskega pripravka iz endo-1,4-beta-glukanaze EC 3.2.1.4, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 142), je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1436/98 (7) za pujske. Predloženi so bili novi podatki v podporo vlogi za dovoljenje brez časovne omejitve za navedeni encimski pripravek. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je opredeljen v Prilogi V k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(9)

Uporaba encimskega pripravka iz endo-1,4-beta-glukanaze EC 3.2.1.4, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 142), je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1436/98 (7) za pujske. Predloženi so bili novi podatki v podporo vlogi za dovoljenje brez časovne omejitve za navedeni encimski pripravek. Ocena kaže, da so za tako dovoljenje izpolnjeni pogoji iz člena 3(a) Direktive 70/524/EGS. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je opredeljen v Prilogi V k tej uredbi, dovoliti brez časovne omejitve.

| (10) | Ocena teh vlog je pokazala, da je treba predpisati nekatere postopke za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo dodatkom iz prilog. Tako zaščito je treba zagotoviti z uporabo Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (8). |
| --- | --- |

(10)

Ocena teh vlog je pokazala, da je treba predpisati nekatere postopke za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo dodatkom iz prilog. Tako zaščito je treba zagotoviti z uporabo Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (8).

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek, ki spada v skupino „Mikroorganizmi“, kakor je opredeljeno v Prilogi I, se dovoli brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Pripravek, ki spada v skupino „Mikroorganizmi“, kakor je opredeljeno v Prilogi II, se dovoli brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 3

Pripravek, ki spada v skupino „Mikroorganizmi“, kakor je opredeljeno v Prilogi III, se dovoli brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 4

Pripravek, ki spada v skupino „Mikroorganizmi“, kakor je opredeljeno v Prilogi IV, se dovoli brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 5

Pripravek, ki spada v skupino „Encimi“, kakor je opredeljeno v Prilogi V, se dovoli brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1800/2004 (UL L 317, 16.10.2004, str. 37).

1

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

2

(3)  UL L 162, 30.4.2004, str. 65.

3

(4)  UL L 264, 15.10.2003, str. 16.

4

(5)  UL L 243, 15.7.2004, str. 10. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1812/2005 (UL L 291, 5.11.2005, str. 18).

5

(6)  UL L 324, 11.12.2003, str. 11.

6

(7)  UL L 191, 7.7.1998, str. 15.

7

(8)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 27.6.2007, str. 21).

8

---

PRILOGA I

| Št. ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice |
| Mikroorganizmi |
| E 1710 | Saccharomyces cerevisiae

  MUCL 39885 | Pripravek Saccharomyces cerevisiae z vsebnostjo najmanj:
  v prahu, sferičnih in ovalnih granulah:
  1 × 109 CFU/g dodatka | Krave molznice | — | 1,23 × 109 | 2,33 × 109 | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |

Št. ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice

Mikroorganizmi

E 1710

Saccharomyces cerevisiae

MUCL 39885

Pripravek Saccharomyces cerevisiae z vsebnostjo najmanj:

v prahu, sferičnih in ovalnih granulah:

1 × 109 CFU/g dodatka

Krave molznice

—

1,23 × 109

2,33 × 109

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Količina Saccharomyces cerevisiae v dnevnem obroku ne sme preseči 8,4 × 109 CFU na 100 kg telesne teže do 600 kg. Nad 600 kg se doda 0,9 × 109 CFU za vsakih dodatnih 100 kg telesne teže. |
| --- | --- |

2.

Količina Saccharomyces cerevisiae v dnevnem obroku ne sme preseči 8,4 × 109 CFU na 100 kg telesne teže do 600 kg. Nad 600 kg se doda 0,9 × 109 CFU za vsakih dodatnih 100 kg telesne teže.

Brez časovne omejitve

---

PRILOGA II

| Št. ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice |
| Mikroorganizmi |
| E 1707 | Enterococcus faecium

  DSM 10663/NCIMB 10415 | Pripravek Enterococcus faecium z vsebnostjo najmanj: | Prah in granulirana oblika:
  3,5 × 1010 CFU/g dodatka |

Št. ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice

Mikroorganizmi

E 1707

Enterococcus faecium

DSM 10663/NCIMB 10415

Pripravek Enterococcus faecium z vsebnostjo najmanj:

Prah in granulirana oblika:

3,5 × 1010 CFU/g dodatka

| | Prevlečena oblika:
  2,0 × 1010 CFU/g dodatka |
| --- | --- |

Prevlečena oblika:

2,0 × 1010 CFU/g dodatka

| | v tekoči obliki:
  1 × 1010 CFU/ml dodatka |
| --- | --- |

v tekoči obliki:

1 × 1010 CFU/ml dodatka

Purani za pitanje

—

1 × 107

1,0 × 109

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Uporablja se lahko v krmnih mešanicah, ki vsebujejo dovoljene kokcidiostatike: diklazuril, halofuginon, lasalocid-natrij, amonijev maduramicin, natrijev monenzin, robenidin. |
| --- | --- |

2.

Uporablja se lahko v krmnih mešanicah, ki vsebujejo dovoljene kokcidiostatike: diklazuril, halofuginon, lasalocid-natrij, amonijev maduramicin, natrijev monenzin, robenidin.

Brez časovne omejitve

---

PRILOGA III

| Št. ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice |
| Mikroorganizmi |
| E 1707 | Enterococcus faecium

  DSM 10663/NCIMB 10415 | Pripravek Enterococcus faecium z vsebnostjo najmanj: | Prah in granulirana oblika:
  3,5 × 1010 CFU/g dodatka |

Št. ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice

Mikroorganizmi

E 1707

Enterococcus faecium

DSM 10663/NCIMB 10415

Pripravek Enterococcus faecium z vsebnostjo najmanj:

Prah in granulirana oblika:

3,5 × 1010 CFU/g dodatka

| | Prevlečena oblika:
  2,0 × 1010 CFU/g dodatka |
| --- | --- |

Prevlečena oblika:

2,0 × 1010 CFU/g dodatka

| | v tekoči obliki:
  1 × 1010 CFU/ml dodatka |
| --- | --- |

v tekoči obliki:

1 × 1010 CFU/ml dodatka

Psi

—

1 × 109

3,5 × 1010

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

Brez časovne omejitve

---

PRILOGA IV

| Št. ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice |
| Mikroorganizmi |
| E 1715 | Lactobacillus acidophilus

  D2/CSL
  CECT 4529 | Pripravek iz Lactobacillus acidophilus, ki vsebuje najmanj:
  50 × 109 CFU/g dodatka | Kokoši nesnice | — | 1 × 109 | 1 × 109 | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. | Brez časovne omejitve |

Št. ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice

Mikroorganizmi

E 1715

Lactobacillus acidophilus

D2/CSL

CECT 4529

Pripravek iz Lactobacillus acidophilus, ki vsebuje najmanj:

50 × 109 CFU/g dodatka

Kokoši nesnice

—

1 × 109

1 × 109

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

Brez časovne omejitve

---

PRILOGA V

| Št. ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice |
| Encimi |
| E 1616 | Endo-1,4-beta-glukanaza
  EC 3.2.1.4 | Pripravek iz endo-1,4-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 142), z najmanjšo aktivnostjo: | v trdni obliki: 2 000 CU (1)/g |

Št. ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice

Encimi

E 1616

Endo-1,4-beta-glukanaza

EC 3.2.1.4

Pripravek iz endo-1,4-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 142), z najmanjšo aktivnostjo:

v trdni obliki: 2 000 CU (1)/g

| | v tekoči obliki: 2 000 CU/ml |
| --- | --- |

v tekoči obliki: 2 000 CU/ml

Pujski (odstavljeni)

—

350 CU

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: 350–1 000 CU. |
| --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: 350–1 000 CU.

| 3. | Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma betaglukani), npr. z vsebnostjo več kakor 40 % ječmena. |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma betaglukani), npr. z vsebnostjo več kakor 40 % ječmena.

| 4. | Za odstavljene pujske do približno 35 kg. |
| --- | --- |

4.

Za odstavljene pujske do približno 35 kg.

Brez časovne omejitve

---

(1)  1 CU je količina encima, ki sprosti 0,128 mikromola reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov glukoze) iz beta-glukana iz ječmena na minuto pri pH 4,5 in 30 °C.

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1521/2007

z dne 19. decembra 2007

o izdaji dovoljenja za novo uporabo Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kot krmnega dodatka

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bila predložena vloga za izdajo dovoljenja za pripravek iz Priloge k tej uredbi. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili tej vlogi priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bila predložena vloga za izdajo dovoljenja za pripravek iz Priloge k tej uredbi. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili tej vlogi priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Vloga zadeva dovoljenje za novo uporabo pripravka Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kot krmnega dodatka za svinje in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Vloga zadeva dovoljenje za novo uporabo pripravka Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kot krmnega dodatka za svinje in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Uporaba pripravka Enterococcus faecium DSM 7134 je bila začasno dovoljena za pujske in prašiče za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 666/2003 (2), začasno za svinje z Uredbo Komisije (ES) št. 2154/2003 (3), začasno za piščance za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 521/2005 (4) ter za deset let (Bonvital) za pujske (odstavljene) in prašiče za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 538/2007 (5). |
| --- | --- |

(4)

Uporaba pripravka Enterococcus faecium DSM 7134 je bila začasno dovoljena za pujske in prašiče za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 666/2003 (2), začasno za svinje z Uredbo Komisije (ES) št. 2154/2003 (3), začasno za piščance za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 521/2005 (4) ter za deset let (Bonvital) za pujske (odstavljene) in prašiče za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 538/2007 (5).

| (5) | Predloženi so bili novi podatki v podporo vlogi za dovoljenje za svinje. Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 10. julija 2007 navedla, da pripravek Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje (6). Poleg tega je ugotovila, da navedeni pripravek ne predstavlja nobenega drugega tveganja, ki bi v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 izključevalo dovoljenje za to dodatno kategorijo živali. V skladu s tem mnenjem je uporaba navedenega pripravka učinkovita za izboljšanje proizvodnih parametrov svinj. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. S tem mnenjem potrjuje tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Predloženi so bili novi podatki v podporo vlogi za dovoljenje za svinje. Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 10. julija 2007 navedla, da pripravek Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje (6). Poleg tega je ugotovila, da navedeni pripravek ne predstavlja nobenega drugega tveganja, ki bi v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 izključevalo dovoljenje za to dodatno kategorijo živali. V skladu s tem mnenjem je uporaba navedenega pripravka učinkovita za izboljšanje proizvodnih parametrov svinj. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. S tem mnenjem potrjuje tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „stabilizatorji mikroflore“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

1

(2)  UL L 96, 12.4.2003, str. 11.

2

(3)  UL L 324, 11.12.2003, str. 11.

3

(4)  UL L 84, 2.4.2005, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1812/2005 (UL L 291, 5.11.2005, str. 18).

4

(5)  UL L 128, 16.5.2007, str. 16.

5

(6)  Mnenje znanstvenega sveta za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi, o varnosti in učinkovitosti proizvoda „Bonvital“, pripravka iz Enterococcus faecium, kot krmnega dodatka za svinje. Sprejeto 10. julija 2007. The EFSA Journal (2007) 521, str. 1–8.

6

Enterococcus faecium

The EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek
  (trgovsko ime) | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore |
| 4b1841 | Lactosan Starterkulturen GmbH & Co KG | Enterococcus faecium DSM 7134
  (Bonvital) | | Sestava dodatka:
  pripravek Enterococcus faecium DSM 7134 z najnižjo vsebnostjo:
  v prahu: 1 × 1010 CFU/g dodatka
  v zrncih (mikroinkapsuliranih): 1 × 1010 CFU/g dodatka |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

(trgovsko ime)

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore

4b1841

Lactosan Starterkulturen GmbH & Co KG

Enterococcus faecium DSM 7134

(Bonvital)

Sestava dodatka:

pripravek Enterococcus faecium DSM 7134 z najnižjo vsebnostjo:

v prahu: 1 × 1010 CFU/g dodatka

v zrncih (mikroinkapsuliranih): 1 × 1010 CFU/g dodatka

| | Lastnosti aktivne snovi:

  Enterococcus faecium DSM 7134 |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi:

Enterococcus faecium DSM 7134

| | Analizna metoda (1):
  štetje: metoda na razliti plošči z uporabo žolčnega eskulin azidnega agarja in identifikacijo: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE) |
| --- | --- |

Analizna metoda (1):

štetje: metoda na razliti plošči z uporabo žolčnega eskulin azidnega agarja in identifikacijo: gelska elektroforeza v utripajočem polju (PFGE)

svinje

—

0,5 × 109

1 × 109

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Vnos v prehrano za svinje od 90. dne brejosti do konca dojenja. |
| --- | --- |

2.

Vnos v prehrano za svinje od 90. dne brejosti do konca dojenja.

9.1.2018

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Skupnosti: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1522/2007

z dne 19. decembra 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1) ter zlasti členov 54(5) in 145(d) in (d)d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 795/2004 (2) uvaja pravila za izvajanje sheme enotnega plačila od leta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 795/2004 (2) uvaja pravila za izvajanje sheme enotnega plačila od leta 2005.

| (2) | Uredba (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1182/2007 (3), ki določa posebna pravila za sektor sadja in zelenjave, opredeljuje pravila za nevezano podporo in za vključitev podpore za sadje in zelenjavo v shemo enotnega plačila. Zato je treba sprejeti ustrezna podrobna pravila. Ta podrobna pravila morajo slediti istim smernicam kot tista, ki so določena v Uredbi (ES) št. 795/2004 glede oljčnega olja, tobaka, bombaža, hmelja, sladkorne pese, sladkornega trsa, cikorije in banan. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1182/2007 (3), ki določa posebna pravila za sektor sadja in zelenjave, opredeljuje pravila za nevezano podporo in za vključitev podpore za sadje in zelenjavo v shemo enotnega plačila. Zato je treba sprejeti ustrezna podrobna pravila. Ta podrobna pravila morajo slediti istim smernicam kot tista, ki so določena v Uredbi (ES) št. 795/2004 glede oljčnega olja, tobaka, bombaža, hmelja, sladkorne pese, sladkornega trsa, cikorije in banan.

| (3) | V členu 2 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba natančneje opredeliti pojem drevesnic. |
| --- | --- |

(3)

V členu 2 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba natančneje opredeliti pojem drevesnic.

| (4) | Člen 21 Uredbe (ES) št. 795/2004 določa podrobna pravila za kmete, ki so vlagali v proizvodne zmogljivosti ali so dolgoročno zakupili zemljišča. Navedene določbe je treba prilagoditi, da se upošteva poseben položaj kmetov v sektorju sadja in zelenjave, ki so izvedli take naložbe ali so sklenili take dolgoročne zakupne pogodbe pred začetkom veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

(4)

Člen 21 Uredbe (ES) št. 795/2004 določa podrobna pravila za kmete, ki so vlagali v proizvodne zmogljivosti ali so dolgoročno zakupili zemljišča. Navedene določbe je treba prilagoditi, da se upošteva poseben položaj kmetov v sektorju sadja in zelenjave, ki so izvedli take naložbe ali so sklenili take dolgoročne zakupne pogodbe pred začetkom veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1182/2007.

| (5) | Države članice, ki so vstopile v Skupnost po 1. maju 2004, so vzpostavile identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Po prehodu s starega na novi identifikacijski sistem se zaradi tehničnih težav lastnosti nekaterih enot rabe ali poljin iz leta 2003 ne odražajo točno v novem identifikacijskem sistemu. Da bi v tem kontekstu poenostavili uporabo opredelitve „hektar, upravičen do pravice za praho“ iz člena 54(2) navedene uredbe v vseh navedenih državah članicah, bi bilo treba te države članice pooblastiti, da lahko brez poseganja v člen 33 Uredbe (ES) št. 795/2004 odstopajo od sklicevanja na datum za oddajo zahtevka za pomoč na površino, ki ga določa prvi pododstavek člena 54(2), če zagotovijo, da se celotna kmetijska površina, upravičena do pravic za praho, ne bo povečala. Člen 32 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba ustrezno spremeniti. Ker so začele nekatere od navedenih držav članic izvajati shemo enotnega plačila 1. januarja 2007, to odstopanje velja od tega datuma dalje. |
| --- | --- |

(5)

Države članice, ki so vstopile v Skupnost po 1. maju 2004, so vzpostavile identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Po prehodu s starega na novi identifikacijski sistem se zaradi tehničnih težav lastnosti nekaterih enot rabe ali poljin iz leta 2003 ne odražajo točno v novem identifikacijskem sistemu. Da bi v tem kontekstu poenostavili uporabo opredelitve „hektar, upravičen do pravice za praho“ iz člena 54(2) navedene uredbe v vseh navedenih državah članicah, bi bilo treba te države članice pooblastiti, da lahko brez poseganja v člen 33 Uredbe (ES) št. 795/2004 odstopajo od sklicevanja na datum za oddajo zahtevka za pomoč na površino, ki ga določa prvi pododstavek člena 54(2), če zagotovijo, da se celotna kmetijska površina, upravičena do pravic za praho, ne bo povečala. Člen 32 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba ustrezno spremeniti. Ker so začele nekatere od navedenih držav članic izvajati shemo enotnega plačila 1. januarja 2007, to odstopanje velja od tega datuma dalje.

| (6) | Za kmete, ki so jim bile pravice do plačila že dodeljene, so jih kupili ali prejeli do zadnjega datuma za oddajo zahtevkov za določitev pravic do plačila za leto izračuna zneskov in upravičenih hektarjev, kot določa točka M Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1782/2003, se vrednost in število pravic do plačila ponovno izračuna na podlagi referenčnih zneskov in števila hektarjev, ki izhajajo iz vključitve v sektor sadja in zelenjave. Pri tem izračunu se ne sme upoštevati pravic do plačila za praho in pravic, za katere veljajo posebni pogoji. |
| --- | --- |

(6)

Za kmete, ki so jim bile pravice do plačila že dodeljene, so jih kupili ali prejeli do zadnjega datuma za oddajo zahtevkov za določitev pravic do plačila za leto izračuna zneskov in upravičenih hektarjev, kot določa točka M Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1782/2003, se vrednost in število pravic do plačila ponovno izračuna na podlagi referenčnih zneskov in števila hektarjev, ki izhajajo iz vključitve v sektor sadja in zelenjave. Pri tem izračunu se ne sme upoštevati pravic do plačila za praho in pravic, za katere veljajo posebni pogoji.

| (7) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba nacionalno rezervo dopolniti z linearnim znižanjem vseh referenčnih zneskov. Treba je vzpostaviti pravila za obrazložitev, kako naj države članice ravnajo glede vključitve referenčnega zneska za sadje in zelenjavo v vzdrževanje nacionalne rezerve. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba nacionalno rezervo dopolniti z linearnim znižanjem vseh referenčnih zneskov. Treba je vzpostaviti pravila za obrazložitev, kako naj države članice ravnajo glede vključitve referenčnega zneska za sadje in zelenjavo v vzdrževanje nacionalne rezerve.

| (8) | Države članice, ki uporabljajo regionalni model iz člena 59(1) in (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba pooblastiti za določitev števila pravic do plačila na kmeta, ki so posledica vključitve hektarjev za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(8)

Države članice, ki uporabljajo regionalni model iz člena 59(1) in (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba pooblastiti za določitev števila pravic do plačila na kmeta, ki so posledica vključitve hektarjev za sadje in zelenjavo.

| (9) | Določiti je treba datum, do katerega morajo države članice Komisiji poslati informacije v zvezi z možnostmi, ki jih predvideva člen 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(9)

Določiti je treba datum, do katerega morajo države članice Komisiji poslati informacije v zvezi z možnostmi, ki jih predvideva člen 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| (10) | Uredbo (ES) št. 795/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 795/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 795/2004 se spremeni:

| 1. | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ‚trajni nasad‘ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso trajni travniki, ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in panjevci kratke rotacije (oznaka KN ex 0602 90 41), razen večletnih rastlin in drevesnic le-teh“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

‚trajni nasad‘ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso trajni travniki, ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in panjevci kratke rotacije (oznaka KN ex 0602 90 41), razen večletnih rastlin in drevesnic le-teh“;

| (b) | za točko (k) se doda naslednja točka:






  „(l) | ‚Drevesnice‘ so tiste, za katere velja opredelitev iz točke G/5 Priloge I k Uredbi Komisije 2000/115/ES (4) o opredelitvah značilnosti raziskovanj, seznamu kmetijskih pridelkov, izjemah pri opredelitvah ter regijah in okoliših glede raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- | --- |

(b)

za točko (k) se doda naslednja točka:

„(l)

‚Drevesnice‘ so tiste, za katere velja opredelitev iz točke G/5 Priloge I k Uredbi Komisije 2000/115/ES (4) o opredelitvah značilnosti raziskovanj, seznamu kmetijskih pridelkov, izjemah pri opredelitvah ter regijah in okoliših glede raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev.

| 2. | člen 21 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Za naložbe v sektorju sadja in zelenjave je datum iz prvega pododstavka 1. november 2007.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 21 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Za naložbe v sektorju sadja in zelenjave je datum iz prvega pododstavka 1. november 2007.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Za naložbe v sektorju sadja in zelenjave je datum iz prvega pododstavka 1. november 2007.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Za naložbe v sektorju sadja in zelenjave je datum iz prvega pododstavka 1. november 2007.“;

| (c) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
  „Za dolgoročne zakupe v sektorju sadja in zelenjave je datum iz prvega pododstavka 1. november 2007.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Za dolgoročne zakupe v sektorju sadja in zelenjave je datum iz prvega pododstavka 1. november 2007.“;

| 3. | v členu 32(4) se doda naslednji pododstavek:
  „Brez poseganja v člen 33 te uredbe, v primerih, ko nove države članice v smislu člena 2(g) Uredbe (ES) št. 1782/2003 naletijo na tehnične težave pri določanju meja nekaterih enot rabe ali poljin zaradi prehoda z identifikacijskega sistema za enote rabe ali poljine, ki je obstajal na datum, določen v členu 54(2) navedene uredbe, na identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine, določen v členu 20 navedene uredbe, lahko te države članice odstopajo od prvega pododstavka odstavka 2 člena 54 Uredbe (ES) št. 1782/2003 z namenom, da se za sklicevanje na datum, ki je določen za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, določi 30. junij 2006. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje bistvenega povečanja skupnega zemljišča, upravičenega do plačil za praho. Vendar pa lahko Bolgarija in Romunija za ta datum določita 30. junij 2007.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 32(4) se doda naslednji pododstavek:

„Brez poseganja v člen 33 te uredbe, v primerih, ko nove države članice v smislu člena 2(g) Uredbe (ES) št. 1782/2003 naletijo na tehnične težave pri določanju meja nekaterih enot rabe ali poljin zaradi prehoda z identifikacijskega sistema za enote rabe ali poljine, ki je obstajal na datum, določen v členu 54(2) navedene uredbe, na identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine, določen v členu 20 navedene uredbe, lahko te države članice odstopajo od prvega pododstavka odstavka 2 člena 54 Uredbe (ES) št. 1782/2003 z namenom, da se za sklicevanje na datum, ki je določen za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, določi 30. junij 2006. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje bistvenega povečanja skupnega zemljišča, upravičenega do plačil za praho. Vendar pa lahko Bolgarija in Romunija za ta datum določita 30. junij 2007.“;

| 4. | pred poglavjem 7 se vstavi poglavje 6c:
  „POGLAVJE 6C
  VKLJUČITEV SEKTORJA SADJA IN ZELENJAVE V SHEMO ENOTNEGA PLAČILA
  Člen 48f
  Splošna pravila
  1.   Zaradi določitve zneska in pravic do plačila v okviru vključevanja sektorja sadja in zelenjave v shemo enotnega plačila se člena 37 in 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003 uporabljata v skladu s pravili iz člena 48g te uredbe ter, v primeru, da je država članica izkoristila možnost, predvideno v členu 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, tudi iz člena 48h te uredbe.
  2.   Brez poseganja v člen 12(1) Uredbe (ES) št. 795/2004 lahko države članice 1. januarja 2008 začnejo določati kmete, upravičene do plačil, da bi določile pravice do plačila, ki izhajajo iz vključitve sektorja sadja in zelenjave v shemo enotnega plačila.
  3.   Po potrebi se člen 41(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 uporablja za vrednost vseh pravic do plačila, ki obstajajo pred vključitvijo podpore za sadje in zelenjavo ter za referenčne zneske za podporo za sadje in zelenjavo.
  4.   Odstotek znižanja, ki ga določi država članica v skladu s členom 42(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, se uporablja za referenčne zneske za sadne in zelenjavne proizvode, ki se vključijo v shemo enotnega plačila.
  5.   Petletno obdobje iz člena 42(8) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se ne začne znova uporabljati za pravice do plačila iz nacionalne rezerve, katerih znesek je bil ponovno izračunan ali povečan v skladu s členoma 48g in 48h te uredbe.
  6.   Za namen uporabe člena 7(1), členov 12 do 17 ter členov 20 in 27 te uredbe v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave, se za prvo leto uporabe sheme enotnega plačila šteje leto, v katerem država članica določi zneske in upravičene hektarje iz točke M Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1782/2003, pri čemer se upošteva možnost triletnega prehodnega obdobja iz tretjega odstavka navedene točke.
  Člen 48g
  Posebna pravila
  1.   Če kmet do zadnjega dneva za oddajo zahtevkov za določitev pravic do plačila, določenega v skladu s členom 12 te uredbe, nima pravic do plačila ali ima samo pravice za praho ali pravice, za katere veljajo posebni pogoji, prejme pravice do plačila, ki se izračunajo v skladu s členoma 37 in 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo.
  Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar je kmet zakupil pravice do plačila med prvim letom uporabe sheme enotnega plačila in letom vključitve v sektor sadja in zelenjave.
  2.   Če so bile kmetu do zadnjega dneva za oddajo vlog za določitev pravic do plačila v skladu s členom 12 te uredbe dodeljene pravice do plačila ali je slednje kupil ali prejel, se vrednost in število njegovih pravic do plačila ponovno izračunata na naslednji način:






  (a) | število pravic do plačila je enako številu pravic do plačila, ki jih že ima, h katerim se prišteje število hektarov, določenih v skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo, krompir za prehrano ter drevesnice; |
| --- | --- | --- |

4.

pred poglavjem 7 se vstavi poglavje 6c:

„POGLAVJE 6C

VKLJUČITEV SEKTORJA SADJA IN ZELENJAVE V SHEMO ENOTNEGA PLAČILA

Člen 48f

Splošna pravila

1.   Zaradi določitve zneska in pravic do plačila v okviru vključevanja sektorja sadja in zelenjave v shemo enotnega plačila se člena 37 in 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003 uporabljata v skladu s pravili iz člena 48g te uredbe ter, v primeru, da je država članica izkoristila možnost, predvideno v členu 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, tudi iz člena 48h te uredbe.

2.   Brez poseganja v člen 12(1) Uredbe (ES) št. 795/2004 lahko države članice 1. januarja 2008 začnejo določati kmete, upravičene do plačil, da bi določile pravice do plačila, ki izhajajo iz vključitve sektorja sadja in zelenjave v shemo enotnega plačila.

3.   Po potrebi se člen 41(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 uporablja za vrednost vseh pravic do plačila, ki obstajajo pred vključitvijo podpore za sadje in zelenjavo ter za referenčne zneske za podporo za sadje in zelenjavo.

4.   Odstotek znižanja, ki ga določi država članica v skladu s členom 42(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, se uporablja za referenčne zneske za sadne in zelenjavne proizvode, ki se vključijo v shemo enotnega plačila.

5.   Petletno obdobje iz člena 42(8) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se ne začne znova uporabljati za pravice do plačila iz nacionalne rezerve, katerih znesek je bil ponovno izračunan ali povečan v skladu s členoma 48g in 48h te uredbe.

6.   Za namen uporabe člena 7(1), členov 12 do 17 ter členov 20 in 27 te uredbe v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave, se za prvo leto uporabe sheme enotnega plačila šteje leto, v katerem država članica določi zneske in upravičene hektarje iz točke M Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1782/2003, pri čemer se upošteva možnost triletnega prehodnega obdobja iz tretjega odstavka navedene točke.

Člen 48g

Posebna pravila

1.   Če kmet do zadnjega dneva za oddajo zahtevkov za določitev pravic do plačila, določenega v skladu s členom 12 te uredbe, nima pravic do plačila ali ima samo pravice za praho ali pravice, za katere veljajo posebni pogoji, prejme pravice do plačila, ki se izračunajo v skladu s členoma 37 in 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar je kmet zakupil pravice do plačila med prvim letom uporabe sheme enotnega plačila in letom vključitve v sektor sadja in zelenjave.

2.   Če so bile kmetu do zadnjega dneva za oddajo vlog za določitev pravic do plačila v skladu s členom 12 te uredbe dodeljene pravice do plačila ali je slednje kupil ali prejel, se vrednost in število njegovih pravic do plačila ponovno izračunata na naslednji način:

(a)

število pravic do plačila je enako številu pravic do plačila, ki jih že ima, h katerim se prišteje število hektarov, določenih v skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo, krompir za prehrano ter drevesnice;

| (b) | vrednost dobimo tako, da seštevek vrednosti pravic do plačila, ki jih že ima, in referenčnega zneska, izračunanega v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo, delimo s številom, izračunanim na način, predviden v točki (a) tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

vrednost dobimo tako, da seštevek vrednosti pravic do plačila, ki jih že ima, in referenčnega zneska, izračunanega v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo, delimo s številom, izračunanim na način, predviden v točki (a) tega odstavka.

Pri izračunu iz tega odstavka se ne sme upoštevati pravic do plačila za praho in pravic, za katere veljajo posebni pogoji.

3.   Pravice do plačila, dane v zakup pred datumom za predložitev vlog v okviru sheme enotnega plačila v skladu s členom 12, se upoštevajo pri izračunu iz odstavka 2. Vendar se pravice do plačila, dane v zakup pred 15. majem 2004 z uporabo pogodbene klavzule iz člena 27, pri izračunu iz odstavka 2 tega člena upoštevajo samo, če je pogoje zakupa možno prilagoditi.

Člen 48h

Regionalno izvajanje

1.   Če je država članica izkoristila možnost, predvideno v členu 59(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, je število pravic do plačila, ki jih prejmejo kmetje, enako številu novih upravičenih hektarjev za sadje in zelenjavo, krompir za prehrano ter drevesnice v skladu s členom 59(4) navedene Uredbe.

Vrednost pravic do plačila se izračuna v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 59 ter v skladu z odstavkom 3 člena 63 navedene uredbe.

Prvo leto uporabe v skladu s členom 59(4) navedene uredbe bo 2008.

2.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 lahko države članice določijo dodatno število pravic do plačila na kmeta na osnovi objektivnih kriterijev v skladu s točko M Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 za sadje in zelenjavo, krompir za prehrano ter drevesnice.“;

| 5. | pred členom 50 se vstavi člen 49b:
  „Člen 49b
  Vključitev sadja in zelenjave
  Države članice Komisiji najpozneje do 1. novembra 2008 sporočijo, kakšno odločitev so sprejele v zvezi z možnostmi iz člena 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razčlenjeno po proizvodih, letih in, kjer je to potrebno, regijah.“ |
| --- | --- |

5.

pred členom 50 se vstavi člen 49b:

„Člen 49b

Vključitev sadja in zelenjave

Države članice Komisiji najpozneje do 1. novembra 2008 sporočijo, kakšno odločitev so sprejele v zvezi z možnostmi iz člena 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razčlenjeno po proizvodih, letih in, kjer je to potrebno, regijah.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. januarja 2008. Člen 1(3) se uporablja od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1276/2007 (UL L 284, 30.10.2007, str. 11).

1

(2)  UL L 141, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 608/2007 (UL L 141, 2.6.2007, str. 31).

2

(3)  UL L 273, 17.10.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 38, 12.2.2000, str. 1.“;

4

---

DIREKTIVE

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/31

---

DIREKTIVA 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2007

o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivi Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (4) ter 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (5) obravnavata revizijske postopke na področju javnih naročil, ki jih oddajo naročniki iz člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (6), in naročniki iz člena 2 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (7). Cilj direktiv 89/665/EGS in 92/13/EGS je zagotoviti učinkovito uporabo direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(1)

Direktivi Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (4) ter 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (5) obravnavata revizijske postopke na področju javnih naročil, ki jih oddajo naročniki iz člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (6), in naročniki iz člena 2 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (7). Cilj direktiv 89/665/EGS in 92/13/EGS je zagotoviti učinkovito uporabo direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES.

| (2) | Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS se zato uporabljata samo za javna naročila, ki sodijo v področje uporabe direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES, kakor ju razlaga Sodišče Evropskih skupnosti, ne glede na to, kakšen razpisni postopek ali sredstvo za objavo razpisa se uporabi, vključno z natečaji, sistemi za preverjanje usposobljenosti in dinamičnimi nabavnimi sistemi. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti bi morale države članice zagotoviti učinkovita in hitra pravna sredstva zoper odločitve, ki jih naročniki sprejmejo glede tega, ali določeno javno naročilo sodi v osebno in vsebinsko področje uporabe direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(2)

Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS se zato uporabljata samo za javna naročila, ki sodijo v področje uporabe direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES, kakor ju razlaga Sodišče Evropskih skupnosti, ne glede na to, kakšen razpisni postopek ali sredstvo za objavo razpisa se uporabi, vključno z natečaji, sistemi za preverjanje usposobljenosti in dinamičnimi nabavnimi sistemi. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti bi morale države članice zagotoviti učinkovita in hitra pravna sredstva zoper odločitve, ki jih naročniki sprejmejo glede tega, ali določeno javno naročilo sodi v osebno in vsebinsko področje uporabe direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES.

| (3) | Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in sodna praksa Sodišča so razkrili določeno število pomanjkljivosti v trenutno veljavnih mehanizmih revizijskih postopkov v državah članicah. Te pomanjkljivosti so takšne, da mehanizmi, uvedeni v direktivah 89/665/EGS in 92/13/EGS, ne omogočajo vedno, da bi se zagotovila skladnost s pravom Skupnosti, zlasti na stopnji, ko bi se kršitve še lahko odpravile. Posledično bi bilo treba povečati zagotovila glede preglednosti in nediskriminacije, ki so cilj teh direktiv, za zagotovitev, da Skupnost kot celota v polnosti izkoristi pozitivne učinke posodobitve in poenostavitve predpisov o oddaji javnih naročil, doseženi z direktivama 2004/18/ES in 2004/17/ES. Zato bi bilo treba direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS spremeniti z dodajanjem bistvenih pojasnil, ki bodo omogočila dosego rezultatov, za katere si prizadeva zakonodajalec Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in sodna praksa Sodišča so razkrili določeno število pomanjkljivosti v trenutno veljavnih mehanizmih revizijskih postopkov v državah članicah. Te pomanjkljivosti so takšne, da mehanizmi, uvedeni v direktivah 89/665/EGS in 92/13/EGS, ne omogočajo vedno, da bi se zagotovila skladnost s pravom Skupnosti, zlasti na stopnji, ko bi se kršitve še lahko odpravile. Posledično bi bilo treba povečati zagotovila glede preglednosti in nediskriminacije, ki so cilj teh direktiv, za zagotovitev, da Skupnost kot celota v polnosti izkoristi pozitivne učinke posodobitve in poenostavitve predpisov o oddaji javnih naročil, doseženi z direktivama 2004/18/ES in 2004/17/ES. Zato bi bilo treba direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS spremeniti z dodajanjem bistvenih pojasnil, ki bodo omogočila dosego rezultatov, za katere si prizadeva zakonodajalec Skupnosti.

| (4) | Med ugotovljenimi pomanjkljivostmi je zlasti dejstvo, da ni določen rok, ki bi omogočal učinkovito revizijo med odločitvijo o oddaji javnega naročila in sklenitvijo zadevne pogodbe. To včasih povzroči, da naročniki, ki želijo, da bi posledice sporne odločitve o oddaji postale trajne, hitijo s podpisom pogodbe. Da bi odpravili to pomanjkljivost, ki močno ovira učinkovito sodno varstvo zadevnih ponudnikov, namreč tistih ponudnikov, ki še niso bili dokončno izključeni, bi bilo treba predvideti minimalno obdobje mirovanja, v katerem se sklenitev pogodbe odloži, ne glede na to, ali do sklenitve pogodbe pride ob podpisu pogodbe ali ne. |
| --- | --- |

(4)

Med ugotovljenimi pomanjkljivostmi je zlasti dejstvo, da ni določen rok, ki bi omogočal učinkovito revizijo med odločitvijo o oddaji javnega naročila in sklenitvijo zadevne pogodbe. To včasih povzroči, da naročniki, ki želijo, da bi posledice sporne odločitve o oddaji postale trajne, hitijo s podpisom pogodbe. Da bi odpravili to pomanjkljivost, ki močno ovira učinkovito sodno varstvo zadevnih ponudnikov, namreč tistih ponudnikov, ki še niso bili dokončno izključeni, bi bilo treba predvideti minimalno obdobje mirovanja, v katerem se sklenitev pogodbe odloži, ne glede na to, ali do sklenitve pogodbe pride ob podpisu pogodbe ali ne.

| (5) | Pri trajanju minimalnega obdobja mirovanja bi bilo treba upoštevati različna komunikacijska sredstva. Če se uporabijo hitra komunikacijska sredstva, je lahko rok krajši kot v primeru, če se uporabijo druga komunikacijska sredstva. Ta direktiva predvideva le minimalna obdobja mirovanja. Države članice lahko same uvajajo in ohranjajo obdobja mirovanja, ki so daljša od minimalnih obdobij. Poleg tega se lahko odločijo, katero obdobje se uporablja, kadar se različna komunikacijska sredstva uporabljajo kumulativno. |
| --- | --- |

(5)

Pri trajanju minimalnega obdobja mirovanja bi bilo treba upoštevati različna komunikacijska sredstva. Če se uporabijo hitra komunikacijska sredstva, je lahko rok krajši kot v primeru, če se uporabijo druga komunikacijska sredstva. Ta direktiva predvideva le minimalna obdobja mirovanja. Države članice lahko same uvajajo in ohranjajo obdobja mirovanja, ki so daljša od minimalnih obdobij. Poleg tega se lahko odločijo, katero obdobje se uporablja, kadar se različna komunikacijska sredstva uporabljajo kumulativno.

| (6) | Obdobje mirovanja bi moralo zadevnim ponudnikom omogočati dovolj časa, da preučijo odločitev o oddaji naročila in ocenijo, ali je primerno sprožiti revizijski postopek. Ko se zadevnim ponudnikom sporoči odločitev o oddaji naročila, bi jim bilo treba dati ustrezne informacije, ki so bistvenega pomena pri zahtevanju učinkovitega revizijskega postopka. Enako velja za kandidate, ki jim naročnik ni pravočasno zagotovil informacij o zavrnitvi njihove prijave za sodelovanje. |
| --- | --- |

(6)

Obdobje mirovanja bi moralo zadevnim ponudnikom omogočati dovolj časa, da preučijo odločitev o oddaji naročila in ocenijo, ali je primerno sprožiti revizijski postopek. Ko se zadevnim ponudnikom sporoči odločitev o oddaji naročila, bi jim bilo treba dati ustrezne informacije, ki so bistvenega pomena pri zahtevanju učinkovitega revizijskega postopka. Enako velja za kandidate, ki jim naročnik ni pravočasno zagotovil informacij o zavrnitvi njihove prijave za sodelovanje.

| (7) | Te ustrezne informacije vključujejo še posebej povzetek ustreznih razlogov, kakor so določeni v členu 41 Direktive 2004/18/ES in v členu 49 Direktive 2004/17/ES. Ker je trajanje obdobja mirovanja po posameznih državah članicah različno, je pomembno tudi, da se zadevne ponudnike in kandidate obvesti o trajanju obdobja, v katerem lahko vložijo zahtevek za revizijo postopka. |
| --- | --- |

(7)

Te ustrezne informacije vključujejo še posebej povzetek ustreznih razlogov, kakor so določeni v členu 41 Direktive 2004/18/ES in v členu 49 Direktive 2004/17/ES. Ker je trajanje obdobja mirovanja po posameznih državah članicah različno, je pomembno tudi, da se zadevne ponudnike in kandidate obvesti o trajanju obdobja, v katerem lahko vložijo zahtevek za revizijo postopka.

| (8) | Ta vrsta minimalnega obdobja mirovanja naj se ne bi uporabljala, če Direktiva 2004/18/ES ali Direktiva 2004/17/ES ne zahtevata predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, zlasti v vseh skrajno nujnih primerih, določenih v členu 31(1)(c) Direktive 2004/18/ES ali členu 40(3)(d) Direktive 2004/17/ES. V teh primerih zadostuje, da se zagotovijo učinkoviti revizijski postopki po sklenitvi pogodbe. Podobno temu obdobje mirovanja ni potrebno, če je ponudnik, ki se mu naročilo odda, tudi edini zadevni ponudnik in to ne zadeva nobenega kandidata. V tem primeru v razpisnem postopku ni druge osebe, ki bi imela interes, da prejme obvestilo in izkoristi obdobje mirovanja, ki omogoča učinkovito revizijo. |
| --- | --- |

(8)

Ta vrsta minimalnega obdobja mirovanja naj se ne bi uporabljala, če Direktiva 2004/18/ES ali Direktiva 2004/17/ES ne zahtevata predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, zlasti v vseh skrajno nujnih primerih, določenih v členu 31(1)(c) Direktive 2004/18/ES ali členu 40(3)(d) Direktive 2004/17/ES. V teh primerih zadostuje, da se zagotovijo učinkoviti revizijski postopki po sklenitvi pogodbe. Podobno temu obdobje mirovanja ni potrebno, če je ponudnik, ki se mu naročilo odda, tudi edini zadevni ponudnik in to ne zadeva nobenega kandidata. V tem primeru v razpisnem postopku ni druge osebe, ki bi imela interes, da prejme obvestilo in izkoristi obdobje mirovanja, ki omogoča učinkovito revizijo.

| (9) | Nenazadnje lahko pri naročilih, ki temeljijo na okvirnem sporazumu ali dinamičnem nabavnem sistemu, obvezno obdobje mirovanja vpliva na učinkovitost, ki naj bi jo prinesli ti razpisni postopki. Zato bi lahko države članice namesto uvedbe obveznega obdobja mirovanja predvidele neveljavnost kot učinkovito kazen – v skladu s členom 2d direktiv 89/665/EGS in 92/13/EGS – za kršitve druge alinee drugega pododstavka člena 32(4), člena 33(5) in (6) Direktive 2004/18/ES ter člena 15(5) in (6) Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(9)

Nenazadnje lahko pri naročilih, ki temeljijo na okvirnem sporazumu ali dinamičnem nabavnem sistemu, obvezno obdobje mirovanja vpliva na učinkovitost, ki naj bi jo prinesli ti razpisni postopki. Zato bi lahko države članice namesto uvedbe obveznega obdobja mirovanja predvidele neveljavnost kot učinkovito kazen – v skladu s členom 2d direktiv 89/665/EGS in 92/13/EGS – za kršitve druge alinee drugega pododstavka člena 32(4), člena 33(5) in (6) Direktive 2004/18/ES ter člena 15(5) in (6) Direktive 2004/17/ES.

| (10) | V primerih iz člena 40(3)(i) Direktive 2004/17/ES za naročila na podlagi okvirnega sporazuma ni potrebna predhodna objava obvestila o javnem naročilu v Uradnem listu Evropske unije. V teh primerih obdobje mirovanja ne bi smelo biti obvezno. |
| --- | --- |

(10)

V primerih iz člena 40(3)(i) Direktive 2004/17/ES za naročila na podlagi okvirnega sporazuma ni potrebna predhodna objava obvestila o javnem naročilu v Uradnem listu Evropske unije. V teh primerih obdobje mirovanja ne bi smelo biti obvezno.

| (11) | Kadar država članica zahteva, da oseba, ki namerava uporabiti postopek revizije, o tem obvesti naročnika, je treba pojasniti, da to ne bi smelo vplivati na obdobje mirovanja ali katero koli drugo obdobje, v katerem se lahko zaprosi za revizijo. Poleg tega, kadar država članica zahteva, da mora zadevna oseba revizijo najprej zahtevati pri naročniku, bi bilo treba zagotoviti, da ima ta oseba na voljo razumen minimalni rok, da zadevo predloži pristojnemu revizijskemu organu pred sklenitvijo pogodbe, kadar bi želela ugovarjati odgovoru naročnika ali se odzvati na dejstvo, da ta odgovora ni predložil. |
| --- | --- |

(11)

Kadar država članica zahteva, da oseba, ki namerava uporabiti postopek revizije, o tem obvesti naročnika, je treba pojasniti, da to ne bi smelo vplivati na obdobje mirovanja ali katero koli drugo obdobje, v katerem se lahko zaprosi za revizijo. Poleg tega, kadar država članica zahteva, da mora zadevna oseba revizijo najprej zahtevati pri naročniku, bi bilo treba zagotoviti, da ima ta oseba na voljo razumen minimalni rok, da zadevo predloži pristojnemu revizijskemu organu pred sklenitvijo pogodbe, kadar bi želela ugovarjati odgovoru naročnika ali se odzvati na dejstvo, da ta odgovora ni predložil.

| (12) | Uvedba revizije malo pred iztekom minimalnega obdobja mirovanja ne bi smela povzročiti, da organ, pristojen za revizijske postopke, ne bi imel minimalnega časa, potrebnega za ukrepanje, zlasti za podaljšanje roka za začasno odložitev sklenitve pogodbe. Tako je treba predvideti neodvisno minimalno obdobje mirovanja, ki se ne bi smelo izteči, preden revizijski organ ne sprejme odločitve o zahtevku za revizijo. To revizijskemu organu ne bi smelo preprečiti, da predhodno oceni, ali je revizija kot taka dopustna. Države članice lahko določijo, da se to obdobje izteče, ko revizijski organ sprejme odločitev o uporabi začasnih ukrepov, vključno z nadaljnjim odlogom sklenitve naročila, ali ko revizijski organ sprejme vsebinsko odločitev o zadevi, zlasti o uporabi razveljavitve nezakonitih odločitev. |
| --- | --- |

(12)

Uvedba revizije malo pred iztekom minimalnega obdobja mirovanja ne bi smela povzročiti, da organ, pristojen za revizijske postopke, ne bi imel minimalnega časa, potrebnega za ukrepanje, zlasti za podaljšanje roka za začasno odložitev sklenitve pogodbe. Tako je treba predvideti neodvisno minimalno obdobje mirovanja, ki se ne bi smelo izteči, preden revizijski organ ne sprejme odločitve o zahtevku za revizijo. To revizijskemu organu ne bi smelo preprečiti, da predhodno oceni, ali je revizija kot taka dopustna. Države članice lahko določijo, da se to obdobje izteče, ko revizijski organ sprejme odločitev o uporabi začasnih ukrepov, vključno z nadaljnjim odlogom sklenitve naročila, ali ko revizijski organ sprejme vsebinsko odločitev o zadevi, zlasti o uporabi razveljavitve nezakonitih odločitev.

| (13) | Z namenom boja proti nezakoniti oddaji naročil na podlagi neposrednega dogovora, kar je Sodišče Evropskih skupnosti opredelilo kot najhujšo kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil s strani naročnika, bi bilo treba predvideti učinkovito, sorazmerno in odvračilno kazen. Zato bi bilo treba naročila, ki izvirajo iz nezakonite oddaje na podlagi neposrednega dogovora, načeloma šteti za neveljavna. Neveljavnost ne bi smela biti samodejna, temveč bi jo moral potrditi neodvisni revizijski organ ali pa bi morala biti rezultat njegove odločitve. |
| --- | --- |

(13)

Z namenom boja proti nezakoniti oddaji naročil na podlagi neposrednega dogovora, kar je Sodišče Evropskih skupnosti opredelilo kot najhujšo kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil s strani naročnika, bi bilo treba predvideti učinkovito, sorazmerno in odvračilno kazen. Zato bi bilo treba naročila, ki izvirajo iz nezakonite oddaje na podlagi neposrednega dogovora, načeloma šteti za neveljavna. Neveljavnost ne bi smela biti samodejna, temveč bi jo moral potrditi neodvisni revizijski organ ali pa bi morala biti rezultat njegove odločitve.

| (14) | Neveljavnost je najučinkovitejši način ponovne vzpostavitve konkurenčnosti in ustvarjanja novih poslovnih priložnosti za tiste gospodarske subjekte, ki jim je bila priložnost za konkuriranje nezakonito odvzeta. Oddaja naročil na podlagi neposrednega dogovora v smislu te direktive bi morala zajemati vsako oddajo naročila, ki ni bila predmet predhodnega obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, v smislu Direktive 2004/18/ES. To je v skladu s postopkom oddaje javnega naročila brez predhodnega javnega razpisa v smislu Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(14)

Neveljavnost je najučinkovitejši način ponovne vzpostavitve konkurenčnosti in ustvarjanja novih poslovnih priložnosti za tiste gospodarske subjekte, ki jim je bila priložnost za konkuriranje nezakonito odvzeta. Oddaja naročil na podlagi neposrednega dogovora v smislu te direktive bi morala zajemati vsako oddajo naročila, ki ni bila predmet predhodnega obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, v smislu Direktive 2004/18/ES. To je v skladu s postopkom oddaje javnega naročila brez predhodnega javnega razpisa v smislu Direktive 2004/17/ES.

| (15) | Možne utemeljitve za oddajo naročila na podlagi neposrednega dogovora v smislu te direktive bi lahko vključevale izjeme iz členov 10 do 18 Direktive 2004/18/ES, uporabo členov 31, 61 ali 68 Direktive 2004/18/ES, oddajo naročila storitev v skladu s členom 21 Direktive 2004/18/ES ali zakonito oddajo naročila „znotraj naročnika“, kakor jo razlaga Sodišče. |
| --- | --- |

(15)

Možne utemeljitve za oddajo naročila na podlagi neposrednega dogovora v smislu te direktive bi lahko vključevale izjeme iz členov 10 do 18 Direktive 2004/18/ES, uporabo členov 31, 61 ali 68 Direktive 2004/18/ES, oddajo naročila storitev v skladu s členom 21 Direktive 2004/18/ES ali zakonito oddajo naročila „znotraj naročnika“, kakor jo razlaga Sodišče.

| (16) | Isto velja za javna naročila, ki izpolnjujejo pogoje za izključitev ali posebno ureditev v skladu s členi 5(2), 18 do 26, 29, 30 ali 62 Direktive 2004/17/ES, za primere, ki vključujejo uporabo člena 40(3) Direktive 2004/17/ES ali za oddajo naročila storitev v skladu s členom 32 Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(16)

Isto velja za javna naročila, ki izpolnjujejo pogoje za izključitev ali posebno ureditev v skladu s členi 5(2), 18 do 26, 29, 30 ali 62 Direktive 2004/17/ES, za primere, ki vključujejo uporabo člena 40(3) Direktive 2004/17/ES ali za oddajo naročila storitev v skladu s členom 32 Direktive 2004/17/ES.

| (17) | Revizijski postopek bi moral biti na voljo vsaj vsaki osebi, ki ima ali je imela interes, da bi dobila določeno naročilo, in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve. |
| --- | --- |

(17)

Revizijski postopek bi moral biti na voljo vsaj vsaki osebi, ki ima ali je imela interes, da bi dobila določeno naročilo, in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve.

| (18) | Za preprečitev hujših kršitev obdobja mirovanja in samodejne začasne prekinitve – spoštovanje teh obveznosti je predpogoj za učinkovito revizijo – bi se morale uporabiti učinkovite kazni. Pogodbe, katerih sklenitev pomeni kršitev obdobja mirovanja in samodejne začasne prekinitve, bi se morala zato načeloma šteti za neveljavna v primeru, ko se hkrati kršijo določbe Direktive 2004/18/ES ali Direktive 2004/17/ES, v kolikor te kršitve vplivajo na možnosti ponudnika, ki zaprosi za revizijo, da bi pridobil javno naročilo. |
| --- | --- |

(18)

Za preprečitev hujših kršitev obdobja mirovanja in samodejne začasne prekinitve – spoštovanje teh obveznosti je predpogoj za učinkovito revizijo – bi se morale uporabiti učinkovite kazni. Pogodbe, katerih sklenitev pomeni kršitev obdobja mirovanja in samodejne začasne prekinitve, bi se morala zato načeloma šteti za neveljavna v primeru, ko se hkrati kršijo določbe Direktive 2004/18/ES ali Direktive 2004/17/ES, v kolikor te kršitve vplivajo na možnosti ponudnika, ki zaprosi za revizijo, da bi pridobil javno naročilo.

| (19) | V primeru drugih kršitev formalnih zahtev lahko države članice odločijo, da je uporaba načela neveljavnosti neprimerna. V teh primerih bi morale imeti države članice možnost, da določijo alternativne kazni. Alternativne kazni bi morale biti omejene na odreditev globe, ki se plača organu ali telesu, ki je neodvisno od naročnika, ali skrajšanje trajanja pogodbe. Podrobnosti alternativnih kazni in pravila za njihovo uporabo določijo države članice. |
| --- | --- |

(19)

V primeru drugih kršitev formalnih zahtev lahko države članice odločijo, da je uporaba načela neveljavnosti neprimerna. V teh primerih bi morale imeti države članice možnost, da določijo alternativne kazni. Alternativne kazni bi morale biti omejene na odreditev globe, ki se plača organu ali telesu, ki je neodvisno od naročnika, ali skrajšanje trajanja pogodbe. Podrobnosti alternativnih kazni in pravila za njihovo uporabo določijo države članice.

| (20) | Ta direktiva ne bi smela izključevati uporabe strožjih kazni, ki so v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(20)

Ta direktiva ne bi smela izključevati uporabe strožjih kazni, ki so v skladu z nacionalnim pravom.

| (21) | S tem, da bi države članice določile pravila, s katerimi bi se zagotovilo, da se bo naročilo štelo za neveljavno, bi morali doseči, da bi se pravice in obveznosti, ki jih imata stranki iz naslova naročila, nehale uveljavljati in izvajati. Posledice, ki izhajajo iz dejstva, da se naročilo šteje za neveljavno, bi bilo treba določiti z nacionalno zakonodajo. Z nacionalno zakonodajo se lahko denimo razveljavijo vse že izpolnjene pogodbene obveznosti z veljavnostjo za nazaj (ex tunc), ali pa se, nasprotno, omeji obseg razveljavitve na tiste obveznosti, ki bi jih bilo treba še izpolniti (ex nunc). To ne bi smelo pripeljati do tega, da v primerih, ko so bile obveznosti, ki izhajajo iz naročila, že v celoti ali skoraj v celoti izpolnjene, ne bi obstajale učinkovite kazni. V takih primerih bi morale države članice zagotoviti tudi alternativne kazni, pri katerih bi se upoštevalo, v kolikšni meri določeno naročilo ostaja v veljavi v skladu z nacionalnim pravom. Podobno se z nacionalno zakonodajo določijo posledice v zvezi z morebitno izterjavo zneskov, ki so morda že bili izplačani, in v zvezi z vsemi drugimi oblikami morebitnega povračila, vključno z denarnim nadomestilom, če nadomestilo v naravi ni možno. |
| --- | --- |

(21)

S tem, da bi države članice določile pravila, s katerimi bi se zagotovilo, da se bo naročilo štelo za neveljavno, bi morali doseči, da bi se pravice in obveznosti, ki jih imata stranki iz naslova naročila, nehale uveljavljati in izvajati. Posledice, ki izhajajo iz dejstva, da se naročilo šteje za neveljavno, bi bilo treba določiti z nacionalno zakonodajo. Z nacionalno zakonodajo se lahko denimo razveljavijo vse že izpolnjene pogodbene obveznosti z veljavnostjo za nazaj (ex tunc), ali pa se, nasprotno, omeji obseg razveljavitve na tiste obveznosti, ki bi jih bilo treba še izpolniti (ex nunc). To ne bi smelo pripeljati do tega, da v primerih, ko so bile obveznosti, ki izhajajo iz naročila, že v celoti ali skoraj v celoti izpolnjene, ne bi obstajale učinkovite kazni. V takih primerih bi morale države članice zagotoviti tudi alternativne kazni, pri katerih bi se upoštevalo, v kolikšni meri določeno naročilo ostaja v veljavi v skladu z nacionalnim pravom. Podobno se z nacionalno zakonodajo določijo posledice v zvezi z morebitno izterjavo zneskov, ki so morda že bili izplačani, in v zvezi z vsemi drugimi oblikami morebitnega povračila, vključno z denarnim nadomestilom, če nadomestilo v naravi ni možno.

| (22) | Za zagotovitev sorazmernosti uporabljenih kazni pa lahko države članice organu, pristojnemu za revizijske postopke, dajo možnost, da naročila ne postavi pod vprašaj ali da prizna nekatere ali vse začasne učinke naročila, kadar izjemne okoliščine danega primera zahtevajo upoštevanje določenih nujnih ali neizbežnih razlogov splošnega interesa. V teh primerih bi se morale uporabiti alternativne kazni. Revizijski organ, neodvisen od naročnika, bi moral preučiti vse pomembne vidike, da bi ugotovil, ali prevladujoči razlogi splošnega interesa terjajo, da se učinki naročila ohranijo. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev sorazmernosti uporabljenih kazni pa lahko države članice organu, pristojnemu za revizijske postopke, dajo možnost, da naročila ne postavi pod vprašaj ali da prizna nekatere ali vse začasne učinke naročila, kadar izjemne okoliščine danega primera zahtevajo upoštevanje določenih nujnih ali neizbežnih razlogov splošnega interesa. V teh primerih bi se morale uporabiti alternativne kazni. Revizijski organ, neodvisen od naročnika, bi moral preučiti vse pomembne vidike, da bi ugotovil, ali prevladujoči razlogi splošnega interesa terjajo, da se učinki naročila ohranijo.

| (23) | V izjemnih primerih je uporaba postopka s pogajanji brez predhodne objave v smislu člena 31 Direktive 2004/18/ES ali člena 40(3) Direktive 2004/17/ES dovoljena takoj po razveljavitvi pogodbe. Če lahko v teh primerih zaradi tehničnih in drugih tehtnih razlogov preostale pogodbene obveznosti na tej stopnji izpolni le gospodarski subjekt, ki mu je bilo naročilo oddano, je lahko uporaba prevladujočih razlogov upravičena. |
| --- | --- |

(23)

V izjemnih primerih je uporaba postopka s pogajanji brez predhodne objave v smislu člena 31 Direktive 2004/18/ES ali člena 40(3) Direktive 2004/17/ES dovoljena takoj po razveljavitvi pogodbe. Če lahko v teh primerih zaradi tehničnih in drugih tehtnih razlogov preostale pogodbene obveznosti na tej stopnji izpolni le gospodarski subjekt, ki mu je bilo naročilo oddano, je lahko uporaba prevladujočih razlogov upravičena.

| (24) | Ekonomski interesi v zvezi z veljavnostjo naročila se lahko kot prevladujoči razlogi upoštevajo le, če bi v izjemnih okoliščinah neveljavnost povzročila nesorazmerne posledice. Vendar pa ekonomski interesi, neposredno povezani z zadevnim naročilom, ne bi smeli predstavljati prevladujočih razlogov. |
| --- | --- |

(24)

Ekonomski interesi v zvezi z veljavnostjo naročila se lahko kot prevladujoči razlogi upoštevajo le, če bi v izjemnih okoliščinah neveljavnost povzročila nesorazmerne posledice. Vendar pa ekonomski interesi, neposredno povezani z zadevnim naročilom, ne bi smeli predstavljati prevladujočih razlogov.

| (25) | Poleg tega potreba, da se postopoma zagotovi pravna varnost odločitev, ki jih sprejmejo naročniki, zahteva uvedbo razumnega minimalnega zastaralnega roka revizij, s katerimi se ugotavlja, da je pogodba neveljavna. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega potreba, da se postopoma zagotovi pravna varnost odločitev, ki jih sprejmejo naročniki, zahteva uvedbo razumnega minimalnega zastaralnega roka revizij, s katerimi se ugotavlja, da je pogodba neveljavna.

| (26) | Da bi se izognili pravni negotovosti, ki bi lahko nastala zaradi neveljavnosti, bi morale države članice dovoliti izjemo od katere koli ugotovljene neveljavnosti, v primerih, kadar naročnik meni, da je oddaja katerega koli naročila na podlagi neposrednega dogovora brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z direktivama 2004/18/ES in 2004/17/ES, in je uporabil minimalno obdobje mirovanja, ki omogoča učinkovita pravna sredstva. Takšna prostovoljna objava, ki povzroči obdobje mirovanja, ne pomeni razširitve obveznosti, ki izhajajo iz Direktive 2004/18/ES ali Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se izognili pravni negotovosti, ki bi lahko nastala zaradi neveljavnosti, bi morale države članice dovoliti izjemo od katere koli ugotovljene neveljavnosti, v primerih, kadar naročnik meni, da je oddaja katerega koli naročila na podlagi neposrednega dogovora brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z direktivama 2004/18/ES in 2004/17/ES, in je uporabil minimalno obdobje mirovanja, ki omogoča učinkovita pravna sredstva. Takšna prostovoljna objava, ki povzroči obdobje mirovanja, ne pomeni razširitve obveznosti, ki izhajajo iz Direktive 2004/18/ES ali Direktive 2004/17/ES.

| (27) | S to direktivo se krepijo nacionalni revizijski postopki zlasti v primerih naročil, oddanih nezakonito na podlagi neposrednega dogovora, zato bi bilo treba gospodarske subjekte spodbujati k uporabi teh novih mehanizmov. Zaradi pravne gotovosti je izvršljivost neveljavnosti naročila omejena na določeno obdobje. Treba je spoštovati veljavnost teh časovnih omejitev. |
| --- | --- |

(27)

S to direktivo se krepijo nacionalni revizijski postopki zlasti v primerih naročil, oddanih nezakonito na podlagi neposrednega dogovora, zato bi bilo treba gospodarske subjekte spodbujati k uporabi teh novih mehanizmov. Zaradi pravne gotovosti je izvršljivost neveljavnosti naročila omejena na določeno obdobje. Treba je spoštovati veljavnost teh časovnih omejitev.

| (28) | Izboljšanje učinkovitosti nacionalnih revizijskih postopkov bi moralo zadevne osebe spodbuditi, da večkrat izkoristijo možnosti revizije z uporabo postopka, ki zadrži nadaljnje aktivnosti naročnika pred sklenitvijo pogodbe. V teh okoliščinah bi bilo treba korektivni mehanizem usmeriti na primere hujših kršitev prava Skupnosti na področju javnih naročil. |
| --- | --- |

(28)

Izboljšanje učinkovitosti nacionalnih revizijskih postopkov bi moralo zadevne osebe spodbuditi, da večkrat izkoristijo možnosti revizije z uporabo postopka, ki zadrži nadaljnje aktivnosti naročnika pred sklenitvijo pogodbe. V teh okoliščinah bi bilo treba korektivni mehanizem usmeriti na primere hujših kršitev prava Skupnosti na področju javnih naročil.

| (29) | Prostovoljni sistem izdajanja potrdil iz Direktive 92/13/EGS, s katerim imajo naročniki možnost, da ob rednih pregledih ugotovijo skladnost svojih postopkov oddaje javnih naročil, se skoraj ni uporabljal. Tako ne more izpolniti svojega cilja preprečevanja večjega števila kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil. Na drugi strani pa lahko obveznost, ki jo državam članicam nalaga Direktiva 92/13/EGS, da morajo zagotoviti, da so stalno na voljo organi, pooblaščeni v ta namen, pomeni upravni strošek vzdrževanja, ki zaradi pomanjkanja dejanskega povpraševanja s strani naročnikov ni več utemeljen. Zaradi tega bi bilo treba ta sistem izdajanja potrdil odpraviti. |
| --- | --- |

(29)

Prostovoljni sistem izdajanja potrdil iz Direktive 92/13/EGS, s katerim imajo naročniki možnost, da ob rednih pregledih ugotovijo skladnost svojih postopkov oddaje javnih naročil, se skoraj ni uporabljal. Tako ne more izpolniti svojega cilja preprečevanja večjega števila kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil. Na drugi strani pa lahko obveznost, ki jo državam članicam nalaga Direktiva 92/13/EGS, da morajo zagotoviti, da so stalno na voljo organi, pooblaščeni v ta namen, pomeni upravni strošek vzdrževanja, ki zaradi pomanjkanja dejanskega povpraševanja s strani naročnikov ni več utemeljen. Zaradi tega bi bilo treba ta sistem izdajanja potrdil odpraviti.

| (30) | Podobno pomirjevalni postopek, določen v Direktivi 92/13/EGS, ni vzbudil dejanskega zanimanja pri gospodarskih subjektih. To je posledica tega, da sam po sebi ne omogoča pridobitve zavezujočih začasnih ukrepov, ki bi lahko pravočasno preprečili nezakonito sklenitev pogodbe, kot tudi tega, da je njegova narava težko združljiva z upoštevanjem izredno kratkih rokov revizij, ki se uporabljajo za sprejetje začasnih ukrepov in razveljavitev nezakonitih odločitev. Poleg tega so morebitno učinkovitost pomirjevalnega postopka še dodatno oslabile težave, nastale pri sestavljanju popolnega in dovolj obsežnega seznama neodvisnih pomirjevalcev iz vsake države članice, ki so vedno na voljo in lahko v zelo kratkem roku obravnavajo zahteve za pomiritev. Zaradi tega bi bilo treba pomirjevalni postopek odpraviti. |
| --- | --- |

(30)

Podobno pomirjevalni postopek, določen v Direktivi 92/13/EGS, ni vzbudil dejanskega zanimanja pri gospodarskih subjektih. To je posledica tega, da sam po sebi ne omogoča pridobitve zavezujočih začasnih ukrepov, ki bi lahko pravočasno preprečili nezakonito sklenitev pogodbe, kot tudi tega, da je njegova narava težko združljiva z upoštevanjem izredno kratkih rokov revizij, ki se uporabljajo za sprejetje začasnih ukrepov in razveljavitev nezakonitih odločitev. Poleg tega so morebitno učinkovitost pomirjevalnega postopka še dodatno oslabile težave, nastale pri sestavljanju popolnega in dovolj obsežnega seznama neodvisnih pomirjevalcev iz vsake države članice, ki so vedno na voljo in lahko v zelo kratkem roku obravnavajo zahteve za pomiritev. Zaradi tega bi bilo treba pomirjevalni postopek odpraviti.

| (31) | Komisija bi morala imeti pravico, da od držav članic zahteva, da ji pošiljajo podatke o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov, sorazmerno s predvidenimi cilji, in sicer tako, da se Svetovalni odbor za javna naročila vključi v postopek določanja obsega in vrste teh podatkov. Samo razpoložljivost teh podatkov lahko namreč omogoči, da se pravilno ocenijo posledice sprememb, uvedenih s to direktivo ob izteku daljšega obdobja njenega izvajanja. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala imeti pravico, da od držav članic zahteva, da ji pošiljajo podatke o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov, sorazmerno s predvidenimi cilji, in sicer tako, da se Svetovalni odbor za javna naročila vključi v postopek določanja obsega in vrste teh podatkov. Samo razpoložljivost teh podatkov lahko namreč omogoči, da se pravilno ocenijo posledice sprememb, uvedenih s to direktivo ob izteku daljšega obdobja njenega izvajanja.

| (32) | Komisija bi morala pregledati napredek v državah članicah in Evropskemu parlamentu in Svetu o učinkovitosti te direktive poročati najpozneje tri leta po poteku roka za začetek njenega izvajanja. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi morala pregledati napredek v državah članicah in Evropskemu parlamentu in Svetu o učinkovitosti te direktive poročati najpozneje tri leta po poteku roka za začetek njenega izvajanja.

| (33) | Ukrepe, potrebne za izvajanje direktiv 89/665/EGS in 92/12/EGS bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(33)

Ukrepe, potrebne za izvajanje direktiv 89/665/EGS in 92/12/EGS bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (34) | Ker iz zgoraj navedenih razlogov cilja te direktive, in sicer izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil, ki sodijo na področje uporabe direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja, zlasti ob upoštevanju načela postopkovne avtonomnosti držav članic. |
| --- | --- |

(34)

Ker iz zgoraj navedenih razlogov cilja te direktive, in sicer izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil, ki sodijo na področje uporabe direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja, zlasti ob upoštevanju načela postopkovne avtonomnosti držav članic.

| (35) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (9) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (9) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (36) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Ta direktiva želi zlasti zagotoviti polno upoštevanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in poštene obravnave pred sodiščem v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 47 Listine. |
| --- | --- |

(36)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Ta direktiva želi zlasti zagotoviti polno upoštevanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in poštene obravnave pred sodiščem v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 47 Listine.

| (37) | Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(37)

Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 89/665/EGS

Direktiva 89/665/EGS se spremeni:

| 1. | člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 1
  Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov
  1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2004/18/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (10), razen če so takšna naročila izključena v skladu s členi 10 do 18 navedene direktive.
  Naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila, okvirne sporazume, koncesije za javne gradnje in dinamične nakupovalne sisteme.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z javnimi naročili s področja uporabe Direktive 2004/18/ES zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, na podlagi obrazložitve, da so takšne odločitve kršile zakonodajo Skupnosti na področju javnih naročil ali nacionalne predpise o izvajanju te zakonodaje.
  2.   Države članice zagotovijo, da ni diskriminacije med ponudniki, ki trdijo, da so bili pri izvedbi postopka oddaje javnih naročil oškodovani, zato ker ta direktiva razlikuje med nacionalnimi predpisi, s katerimi se izvaja zakonodaja Skupnosti, in drugimi nacionalnimi predpisi.
  3.   Države članice zagotovijo, da so revizijski postopki v skladu z natančnimi pravili, ki jih lahko določi država članica, na voljo vsaj osebam, ki imajo ali so imele interes za dodelitev določenega javnega naročila in ki jim je z domnevno kršitvijo nastala škoda ali bi jim lahko nastala škoda.
  4.   Države članice lahko zahtevajo, da mora oseba, ki želi uporabiti revizijski postopek, naročnika obvestiti o domnevni kršitvi in o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo, pod pogojem, da to ne vpliva na obdobje mirovanja v skladu s členom 2a(2) oziroma katere koli druge časovne omejitve za vložitev zahtevka za revizijo v skladu s členom 2c.
  5.   Države članice lahko zahtevajo, da zadevna oseba revizijo najprej vloži pri naročniku. V tem primeru države članice zagotovijo, da se s predložitvijo takšnega zahtevka za revizijo takoj začasno prekine možnost sklenitve pogodbe.
  Države članice sprejmejo odločitev glede primernega načina obveščanja, vključno s faksom ali v elektronski obliki, ki se uporabi za zahtevek za revizijo, predviden v prvem pododstavku.
  Začasna prekinitev iz prvega pododstavka se ne konča pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, če je za to uporabil faks ali elektronska komunikacijska sredstva, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odgovora.
  Člen 2
  Zahteve za revizijske postopke
  1.   Države članice zagotovijo, da sprejeti ukrepi v zvezi z revizijskimi postopki, določenimi v členu 1, vključujejo zagotovitev pooblastil, da:






  (a) | se kar najbolj zgodaj in z začasnimi postopki sprejmejo začasni ukrepi, s katerimi naj bi se odpravile domnevne kršitve ali preprečilo nadaljnje škodovanje zadevnim interesom, vključno z ukrepi, s katerimi se začasno prekine ali zagotovi začasna prekinitev postopka oddaje javnih naročil ali izvajanje katere koli odločitve, ki jo sprejme naročnik; |
| --- | --- | --- |

1.

člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov

1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2004/18/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (10), razen če so takšna naročila izključena v skladu s členi 10 do 18 navedene direktive.

Naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila, okvirne sporazume, koncesije za javne gradnje in dinamične nakupovalne sisteme.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z javnimi naročili s področja uporabe Direktive 2004/18/ES zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, na podlagi obrazložitve, da so takšne odločitve kršile zakonodajo Skupnosti na področju javnih naročil ali nacionalne predpise o izvajanju te zakonodaje.

2.   Države članice zagotovijo, da ni diskriminacije med ponudniki, ki trdijo, da so bili pri izvedbi postopka oddaje javnih naročil oškodovani, zato ker ta direktiva razlikuje med nacionalnimi predpisi, s katerimi se izvaja zakonodaja Skupnosti, in drugimi nacionalnimi predpisi.

3.   Države članice zagotovijo, da so revizijski postopki v skladu z natančnimi pravili, ki jih lahko določi država članica, na voljo vsaj osebam, ki imajo ali so imele interes za dodelitev določenega javnega naročila in ki jim je z domnevno kršitvijo nastala škoda ali bi jim lahko nastala škoda.

4.   Države članice lahko zahtevajo, da mora oseba, ki želi uporabiti revizijski postopek, naročnika obvestiti o domnevni kršitvi in o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo, pod pogojem, da to ne vpliva na obdobje mirovanja v skladu s členom 2a(2) oziroma katere koli druge časovne omejitve za vložitev zahtevka za revizijo v skladu s členom 2c.

5.   Države članice lahko zahtevajo, da zadevna oseba revizijo najprej vloži pri naročniku. V tem primeru države članice zagotovijo, da se s predložitvijo takšnega zahtevka za revizijo takoj začasno prekine možnost sklenitve pogodbe.

Države članice sprejmejo odločitev glede primernega načina obveščanja, vključno s faksom ali v elektronski obliki, ki se uporabi za zahtevek za revizijo, predviden v prvem pododstavku.

Začasna prekinitev iz prvega pododstavka se ne konča pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, če je za to uporabil faks ali elektronska komunikacijska sredstva, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odgovora.

Člen 2

Zahteve za revizijske postopke

1.   Države članice zagotovijo, da sprejeti ukrepi v zvezi z revizijskimi postopki, določenimi v členu 1, vključujejo zagotovitev pooblastil, da:

(a)

se kar najbolj zgodaj in z začasnimi postopki sprejmejo začasni ukrepi, s katerimi naj bi se odpravile domnevne kršitve ali preprečilo nadaljnje škodovanje zadevnim interesom, vključno z ukrepi, s katerimi se začasno prekine ali zagotovi začasna prekinitev postopka oddaje javnih naročil ali izvajanje katere koli odločitve, ki jo sprejme naročnik;

| (b) | se razveljavi ali zagotovi razveljavitev protizakonito sprejetih odločitev, vključno z odpravo diskriminatornih tehničnih, ekonomskih ali finančnih specifikacij v razpisu, razpisni dokumentaciji ali v katerih koli drugih dokumentih, ki se nanašajo na postopek oddaje javnega naročila; |
| --- | --- |

(b)

se razveljavi ali zagotovi razveljavitev protizakonito sprejetih odločitev, vključno z odpravo diskriminatornih tehničnih, ekonomskih ali finančnih specifikacij v razpisu, razpisni dokumentaciji ali v katerih koli drugih dokumentih, ki se nanašajo na postopek oddaje javnega naročila;

| (c) | se dodeli nadomestilo za škodo osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve. |
| --- | --- |

(c)

se dodeli nadomestilo za škodo osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve.

2.   Pooblastila, navedena v odstavku 1 ter členih 2d in 2e, se lahko prenesejo na ločene organe, ki so pristojni za različne vidike revizijskega postopka.

3.   Če prvostopenjski organ, ki je neodvisen od naročnika, opravi revizijo odločitve o oddaji javnega naročila, države članice zagotovijo, da naročnik ne more skleniti pogodbe, dokler revizijski organ ne sprejme odločitve glede zahtevka za začasne ukrepe ali za revizijo. Začasna prekinitev se ne more končati pred potekom obdobja mirovanja iz členov 2a(2) ter 2d(4) in (5).

4.   Razen v primerih iz odstavka 3 in člena 1(5) ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo.

5.   Države članice lahko predvidijo, da lahko organ, pristojen za revizijske postopke, upošteva verjetne posledice začasnih ukrepov za vse interese, ki se jim lahko povzroči škoda, in javni interes, ter se odloči, da takšnih ukrepov ne uvede, če obstaja možnost, da bi njihove negativne posledice presegale njihove prednosti.

Odločitev, da se začasni ukrepi ne odobrijo, ne posega v druge zahtevke osebe, ki zahteva takšne ukrepe.

6.   Države članice lahko predvidijo, da mora organ s potrebnimi pooblastili, kadar se nadomestilo za škodo zahteva na podlagi protizakonito sprejete odločitve, najprej razveljaviti izpodbijano odločitev.

7.   Razen v primerih, navedenih v členih 2d do 2f, se učinki izvajanja pooblastil iz odstavka 1 tega člena na pogodbo, ki se sklene po oddaji naročila, določijo v skladu z nacionalno zakonodajo.

Poleg tega lahko država članica, razen kadar je treba odločitev razveljaviti pred dodelitvijo nadomestila za škodo, predvidi, da se po sklenitvi pogodbe v skladu s členom 1(5), odstavkom 3 tega člena ali členi 2a do 2f, pooblastila organa, pristojnega za revizijske postopke, omejijo na dodelitev odškodnine vsem osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve.

8.   Države članice zagotovijo, da se odločitve, ki jih sprejmejo organi, pristojni za revizijske postopke, lahko učinkovito izvajajo.

9.   Kadar organi, pristojni za revizijske postopke, po svoji naravi niso sodni, se vedno navedejo pisni razlogi za njihove odločitve. Poleg tega je v takšnem primeru treba določiti postopke, s katerimi je kakršen koli domnevno nezakonit ukrep, ki ga sprejme revizijski organ, ali domnevna napaka pri izvrševanju pooblastil, ki so mu podeljena, lahko predmet sodnega postopka ali revizije s strani drugega organa, ki je sodišče v smislu člena 234 Pogodbe in je neodvisen od naročnika in tudi od revizijskega organa.

Člani takšnega neodvisnega organa so imenovani in razrešeni pod istimi pogoji kakor člani sodstva, kar zadeva organ oblasti, odgovoren za njihovo imenovanje, mandat in razrešitev. Vsaj predsednik tega neodvisnega organa mora imeti isto pravno in strokovno usposobljenost kakor člani sodstva. Neodvisni organ sprejema svoje odločitve po postopku, v katerem sta zaslišani obe strani, te odločitve pa so pravno zavezujoče na načine, ki jih določi vsaka država članica.

| 2. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 2a
  Obdobje mirovanja
  1.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo primerne roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve o oddaji naročila, ki jih sprejmejo naročniki, in sicer tako, da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena in v členu 2c.
  2.   Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/18/ES, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bilo zadevnim ponudnikom in kandidatom poslano obvestilo o odločitvi o oddaji naročila, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.
  Zadevni ponudniki so tisti, ki niso bili dokončno izključeni. Izključitev je dokončna, če je bil zadevni ponudnik o njej obveščen in jo neodvisni revizijski organ šteje za zakonito ali pa izključitev ne more več biti predmet revizijskega postopka.
  Zadevni kandidati so tisti, ki jim naročnik ni zagotovil informacij o zavrnitvi njihovih prošenj pred objavo odločitve o oddaji naročila zadevnim ponudnikom.
  Sporočilo o odločitvi o oddaji naročila vsakemu zadevnemu ponudniku in kandidatu spremljata:






  — | povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 41(2) Direktive 2004/18/ES, ob upoštevanju določb člena 41(3) navedene direktive, in |
| --- | --- | --- |

2.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 2a

Obdobje mirovanja

1.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo primerne roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve o oddaji naročila, ki jih sprejmejo naročniki, in sicer tako, da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena in v členu 2c.

2.   Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/18/ES, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bilo zadevnim ponudnikom in kandidatom poslano obvestilo o odločitvi o oddaji naročila, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.

Zadevni ponudniki so tisti, ki niso bili dokončno izključeni. Izključitev je dokončna, če je bil zadevni ponudnik o njej obveščen in jo neodvisni revizijski organ šteje za zakonito ali pa izključitev ne more več biti predmet revizijskega postopka.

Zadevni kandidati so tisti, ki jim naročnik ni zagotovil informacij o zavrnitvi njihovih prošenj pred objavo odločitve o oddaji naročila zadevnim ponudnikom.

Sporočilo o odločitvi o oddaji naročila vsakemu zadevnemu ponudniku in kandidatu spremljata:

—

povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 41(2) Direktive 2004/18/ES, ob upoštevanju določb člena 41(3) navedene direktive, in

| — | natančna navedba obdobja mirovanja, ki se uporablja na podlagi določb nacionalnega prava, ki prenašajo določbe iz tega odstavka. |
| --- | --- |

—

natančna navedba obdobja mirovanja, ki se uporablja na podlagi določb nacionalnega prava, ki prenašajo določbe iz tega odstavka.

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Države članice lahko določijo, da se roki iz člena 2a(2) te direktive ne uporabljajo v naslednjih primerih:

| (a) | če Direktiva 2004/18/ES ne zahteva predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

(a)

če Direktiva 2004/18/ES ne zahteva predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije;

| (b) | če je edini zadevni ponudnik v smislu člena 2a(2) te direktive tisti ponudnik, ki mu je naročilo oddano, in to ne zadeva nobenega kandidata; |
| --- | --- |

(b)

če je edini zadevni ponudnik v smislu člena 2a(2) te direktive tisti ponudnik, ki mu je naročilo oddano, in to ne zadeva nobenega kandidata;

| (c) | kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, kakor določa člen 32 Direktive 2004/18/ES, in kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 33 navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, kakor določa člen 32 Direktive 2004/18/ES, in kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 33 navedene direktive.

Če se uporablja to odstopanje, države članice zagotovijo, da je pogodba v skladu s členoma 2d in 2f te direktive neveljavna, če:

| — | gre za kršitev druge alinee drugega pododstavka člena 32(4) ali člena 33(5) ali (6) Direktive 2004/18/ES in |
| --- | --- |

—

gre za kršitev druge alinee drugega pododstavka člena 32(4) ali člena 33(5) ali (6) Direktive 2004/18/ES in

| — | se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od pragov, navedenih v členu 7 Direktive 2004/18/ES. |
| --- | --- |

—

se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od pragov, navedenih v členu 7 Direktive 2004/18/ES.

Člen 2c

Roki za vložitev zahtevka za revizijo

Če države članice določijo, da je treba vse zahtevke za revizijo zoper naročnikovo odločitev, sprejeto v okviru ali v zvezi s postopkom oddaje javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/18/ES, vložiti pred iztekom določenega roka, znaša ta rok vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila ponudniku ali kandidatu po faksu ali elektronsko poslana naročnikova odločitev, oziroma – če se uporabijo druga komunikacijska sredstva – vsaj 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je ponudniku ali kandidatu poslana naročnikova odločitev ali da rok poteče po poteku vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema naročnikove odločitve. Vsakemu ponudniku ali kandidatu je treba poleg te naročnikove odločitve sporočiti tudi povzetek ustreznih razlogov. V primeru zahtevka za revizijo v zvezi z odločitvami iz člena 2(1)(b) te direktive, ki niso predmet posebnega obvestila, znaša rok vsaj 10 koledarskih dni od objave zadevne odločitve.

Člen 2d

Neveljavnost

1.   Države članice zagotovijo, da naročilo za neveljavno razglasi revizijski organ, neodvisen od naročnika, oziroma da je neveljavnost naročila rezultat odločitve takšnega revizijskega organa v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če je naročnik oddal naročilo, ne da bi prej objavil obvestilo o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2004/18/ES; |
| --- | --- |

(a)

če je naročnik oddal naročilo, ne da bi prej objavil obvestilo o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2004/18/ES;

| (b) | ko gre za kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2) te direktive, če zaradi te kršitve ponudnik, ki je zaprosil za revizijo, ni imel možnosti uporabiti predpogodbenih pravnih sredstev, če je navedena kršitev združena s kršitvijo Direktive 2004/18/ES, če je ta kršitev vplivala na možnost ponudnika, ki je zaprosil za revizijo, da pridobi javno naročilo; |
| --- | --- |

(b)

ko gre za kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2) te direktive, če zaradi te kršitve ponudnik, ki je zaprosil za revizijo, ni imel možnosti uporabiti predpogodbenih pravnih sredstev, če je navedena kršitev združena s kršitvijo Direktive 2004/18/ES, če je ta kršitev vplivala na možnost ponudnika, ki je zaprosil za revizijo, da pridobi javno naročilo;

| (c) | v primerih iz drugega pododstavka člena 2b(c) te direktive, če so države članice uporabile odstopanje od obdobja mirovanja za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu in dinamičnem nakupovalnem sistemu. |
| --- | --- |

(c)

v primerih iz drugega pododstavka člena 2b(c) te direktive, če so države članice uporabile odstopanje od obdobja mirovanja za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu in dinamičnem nakupovalnem sistemu.

2.   Posledice, ki izhajajo iz dejstva, da se naročilo šteje za neveljavno, se določijo v nacionalnem pravu.

Nacionalno pravo lahko razveljavi vse pogodbene obveznosti z veljavnostjo za nazaj ali pa omeji obseg razveljavitve na tiste obveznosti, ki bi jih bilo treba še izpolniti. V slednjem primeru predvidijo države članice uporabo drugih kazni v smislu člena 2e(2).

3.   Države članice lahko določijo, da revizijski organ, neodvisen od naročnika, na podlagi utemeljitev, navedenih v odstavku 1, naročila ne šteje za neveljavno, čeprav je bilo oddano nezakonito, če revizijski organ po preučitvi vseh zadevnih vidikov ugotovi, da bi bilo treba zaradi prevladujočih razlogov v zvezi s splošnim interesom ohraniti učinke naročila. V tem primeru predvidijo države članice alternativne kazni v smislu člena 2e(2), ki se bodo uporabile namesto tega.

Ekonomski interesi v zvezi z veljavnostjo naročila se lahko upoštevajo kot prevladujoči razlogi le, če bi v izjemnih okoliščinah neveljavnost povzročila nesorazmerne posledice.

Vendar pa ekonomski interesi, neposredno povezani z zadevnim naročilom, ne predstavljajo prevladujočih razlogov splošnega interesa. Ekonomski interesi, neposredno povezani z javnim naročilom, med drugim zajemajo stroške, ki nastanejo zaradi zamud pri izvajanju javnega naročila, stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja novega postopka za oddajo ravnega naročila, stroške, ki nastanejo zaradi zamenjave gospodarskega subjekta, ki izvaja javno naročilo, in stroške pravnih obveznosti, ki nastanejo zaradi neveljavnosti.

4.   Države članice določijo, da se odstavek 1(a) tega člena ne uporablja, če:

| — | naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2004/18/ES, |
| --- | --- |

—

naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2004/18/ES,

| — | naročnik v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, kakor določa člen 3a te direktive in ki izraža njegovo namero o sklenitvi pogodbe, in |
| --- | --- |

—

naročnik v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, kakor določa člen 3a te direktive in ki izraža njegovo namero o sklenitvi pogodbe, in

| — | pogodba ni bila sklenjena, preden je poteklo vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu objave tega obvestila. |
| --- | --- |

—

pogodba ni bila sklenjena, preden je poteklo vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu objave tega obvestila.

5.   Države članice določijo, da se odstavek 1(c) tega člena ne uporablja, če:

| — | naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu z drugo alineo drugega pododstavka člena 32(4) ali člena 33(5) in (6) Direktive 2004/18/ES, |
| --- | --- |

—

naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu z drugo alineo drugega pododstavka člena 32(4) ali člena 33(5) in (6) Direktive 2004/18/ES,

| — | je naročnik zadevnim ponudnikom poslal odločitev o oddaji javnega naročila skupaj s povzetkom razlogov iz prve alinee četrtega pododstavka člena 2a(2) te direktive in |
| --- | --- |

—

je naročnik zadevnim ponudnikom poslal odločitev o oddaji javnega naročila skupaj s povzetkom razlogov iz prve alinee četrtega pododstavka člena 2a(2) te direktive in

| — | pogodba ni bila sklenjena pred potekom vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom po telefaksu ali elektronsko pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma – če se uporabijo druga komunikacijska sredstva – pred potekom roka vsaj 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom pošlje odločitev o oddaji naročila, ali vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila. |
| --- | --- |

—

pogodba ni bila sklenjena pred potekom vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom po telefaksu ali elektronsko pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma – če se uporabijo druga komunikacijska sredstva – pred potekom roka vsaj 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom pošlje odločitev o oddaji naročila, ali vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.

Člen 2e

Kršitve te direktive in alternativne kazni

1.   Države članice se v primeru kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2), ki niso zajete v členu 2d(1)(b), odločijo za neveljavnost v skladu s členom 2d(1) do (3) ali pa predvidijo alternativne kazni. Države članice lahko določijo, da revizijski organ, neodvisen od naročnika, po preučitvi vseh zadevnih vidikov odloči, ali naj se naročilo opredeli kot neveljavno oziroma ali bi bilo treba naložiti alternativne kazni.

2.   Alternativne kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Alternativne kazni so:

| — | odreditev globe za naročnika ali |
| --- | --- |

—

odreditev globe za naročnika ali

| — | skrajšanje trajanja pogodbe. |
| --- | --- |

—

skrajšanje trajanja pogodbe.

Države članice lahko revizijskemu organu podelijo široke diskrecijske pravice, da bi upošteval vse bistvene dejavnike, vključno z resnostjo kršitve, vedenjem naročnika, v primerih iz člena 2d(2) pa tudi, v kolikšni meri določena pogodba ostaja v veljavi.

Dodelitev nadomestila za škodo ne pomeni ustrezne kazni za namene tega odstavka.

Člen 2f

Roki

1.   Države članice lahko določijo, da je treba zahtevek za revizijo v skladu s členom 2d(1) vložiti:

| (a) | pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je






  — | naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členi 35(4), 36 in 37 Direktive 2004/18/ES, če to obvestilo vključuje utemeljitev izbire naročnika, da sklene pogodbo brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je

—

naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členi 35(4), 36 in 37 Direktive 2004/18/ES, če to obvestilo vključuje utemeljitev izbire naročnika, da sklene pogodbo brez predhodne objave obvestila o naročilu v Uradnem listu Evropske unije, ali

| — | naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o oddaji naročila, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 41(2) Direktive 2004/18/ES, ob upoštevanju določb člena 41(3) navedene direktive. To velja tudi za primere iz člena 2b(c) te direktive; |
| --- | --- |

—

naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o oddaji naročila, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 41(2) Direktive 2004/18/ES, ob upoštevanju določb člena 41(3) navedene direktive. To velja tudi za primere iz člena 2b(c) te direktive;

| (b) | vsekakor pa preden poteče obdobje vsaj šestih mesecev od dneva, ki sledi datumu sklenitve pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

vsekakor pa preden poteče obdobje vsaj šestih mesecev od dneva, ki sledi datumu sklenitve pogodbe.

2.   V vseh drugih primerih, vključno z zahtevki za revizijo v skladu s členom 2e(1), so roki za vložitev zahtevka za revizijo določeni z nacionalnim pravom, ob upoštevanju določb člena 2c.“;

| 3. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Popravni mehanizem
  1.   Komisija lahko uvede postopek, ki je predviden v odstavkih 2 do 5, še pred sklenitvijo pogodbe, in sicer kadar meni, da je bila med postopkom oddaje javnega naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2004/18/ES, povzročena hujša kršitev prava Skupnosti na področju javnih naročil.
  2.   Komisija uradno obvesti zadevno državo članico o razlogih, ki so jo pripeljali do sklepa, da je bila povzročena hujša kršitev, ter zahteva, da se ta na ustrezen način popravi.
  3.   V 21 koledarskih dneh od prejema obvestila iz odstavka 2 zadevna država članica Komisiji sporoči:






  (a) | svojo potrditev, da je bila kršitev odpravljena; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Popravni mehanizem

1.   Komisija lahko uvede postopek, ki je predviden v odstavkih 2 do 5, še pred sklenitvijo pogodbe, in sicer kadar meni, da je bila med postopkom oddaje javnega naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2004/18/ES, povzročena hujša kršitev prava Skupnosti na področju javnih naročil.

2.   Komisija uradno obvesti zadevno državo članico o razlogih, ki so jo pripeljali do sklepa, da je bila povzročena hujša kršitev, ter zahteva, da se ta na ustrezen način popravi.

3.   V 21 koledarskih dneh od prejema obvestila iz odstavka 2 zadevna država članica Komisiji sporoči:

(a)

svojo potrditev, da je bila kršitev odpravljena;

| (b) | utemeljene razloge, zakaj popravek ni bil narejen, ali |
| --- | --- |

(b)

utemeljene razloge, zakaj popravek ni bil narejen, ali

| (c) | obvestilo, da je naročnik na svojo lastno pobudo ali na podlagi pooblastil, določenih v členu 2(1)(a), postopek oddaje javnega naročila začasno prekinil. |
| --- | --- |

(c)

obvestilo, da je naročnik na svojo lastno pobudo ali na podlagi pooblastil, določenih v členu 2(1)(a), postopek oddaje javnega naročila začasno prekinil.

4.   Utemeljeni razlogi, posredovani na podlagi odstavka 3(b), se med drugim lahko opirajo na dejstvo, da je domnevna kršitev že predmet sodnega ali drugega revizijskega postopka ali revizije iz člena 2(9). V takšnem primeru država članica obvesti Komisijo o izidu teh postopkov takoj, ko je ta znan.

5.   Kjer je bilo dano obvestilo, da je postopek oddaje javnega naročila začasno ustavljen v skladu z odstavkom 3(c), država članica uradno obvesti Komisijo, ko začasna ustavitev preneha ali se začne drugi postopek za oddajo javnega naročila, ki se v celoti ali deloma nanaša na isti predmet. To obvestilo potrjuje, da je bila domnevna kršitev odpravljena ali vključuje utemeljene razloge o tem, zakaj ni bila odpravljena.“;

| 4. | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 3a
  Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti
  Obvestilo iz druge alinee člena 2d(4), katerega obliko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 3b(2) sprejme Komisija, vsebuje naslednje podatke:






  (a) | ime in kontaktne podatke naročnika; |
| --- | --- | --- |

4.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 3a

Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti

Obvestilo iz druge alinee člena 2d(4), katerega obliko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 3b(2) sprejme Komisija, vsebuje naslednje podatke:

(a)

ime in kontaktne podatke naročnika;

| (b) | opis predmeta naročila; |
| --- | --- |

(b)

opis predmeta naročila;

| (c) | utemeljitev odločitve naročnika o oddaji naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev odločitve naročnika o oddaji naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije;

| (d) | ime in kontaktne podatke gospodarskega subjekta, v čigar korist je bila sprejeta odločitev o oddaji naročila, in |
| --- | --- |

(d)

ime in kontaktne podatke gospodarskega subjekta, v čigar korist je bila sprejeta odločitev o oddaji naročila, in

| (e) | po potrebi vsi drugi podatki, ki se naročniku zdijo koristni. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi vsi drugi podatki, ki se naročniku zdijo koristni.

Člen 3b

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna naročila, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 71/306/EGS z dne 26. julija 1971 (11) (v nadaljnjem besedilu ‚Odbor‘).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

| 5. | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Izvajanje
  1.   Komisija lahko po posvetovanju z Odborom od držav članic zahteva, da ji priskrbijo informacije o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov.
  2.   Države članice Komisiji letno pošiljajo besedila vseh odločitev, vključno z razlogi zanje, ki jih sprejmejo njihovi revizijski organi v skladu s členom 2d(3).“; |
| --- | --- |

5.

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Izvajanje

1.   Komisija lahko po posvetovanju z Odborom od držav članic zahteva, da ji priskrbijo informacije o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov.

2.   Države članice Komisiji letno pošiljajo besedila vseh odločitev, vključno z razlogi zanje, ki jih sprejmejo njihovi revizijski organi v skladu s členom 2d(3).“;

| 6. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 4a
  Pregled
  Najpozneje 20. decembra 2012 Komisija pregleda izvajanje te direktive in poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o njeni učinkovitosti, zlasti o učinkovitosti alternativnih kazni in časovnih omejitev.“. |
| --- | --- |

6.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 4a

Pregled

Najpozneje 20. decembra 2012 Komisija pregleda izvajanje te direktive in poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o njeni učinkovitosti, zlasti o učinkovitosti alternativnih kazni in časovnih omejitev.“.

Člen 2

Spremembe Direktive 92/13/EGS

Direktiva 92/13/EGS se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov
  1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (13), razen če so takšna naročila izključena v skladu s členom 5(2), členi 18 do 26, členoma 29 in 30 ali členom 62 navedene direktive.
  Naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila blaga, gradenj in storitev, okvirne sporazume ter dinamične nabavne sisteme.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z javnimi naročili s področja uporabe Direktive 2004/17/ES zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, na podlagi obrazložitve, da so takšne odločitve kršile zakonodajo Skupnosti na področju javnih naročil ali nacionalne predpise o prenosu te zakonodaje.
  2.   Države članice zagotovijo, da razlikovanje, ki ga ta direktiva uvaja med nacionalnimi predpisi za izvajanje prava Skupnosti in med drugimi nacionalnimi predpisi, ne povzroči diskriminacije med podjetji, ki bi utegnila v okviru postopka oddaje javnega naročila uveljavljati škodo.
  3.   Države članice zagotovijo, da so revizijski postopki v skladu z natančnimi pravili, ki jih lahko določi država članica, na voljo vsem osebam, ki imajo ali so imeli interes za pridobitev določenega javnega naročila in ki jim je z domnevno kršitvijo nastala škoda ali bi jim lahko nastala škoda.
  4.   Države članice lahko zahtevajo, da mora oseba, ki želi uporabiti revizijski postopek, naročnika obvestiti o domnevni kršitvi in o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo, pod pogojem, da to ne vpliva na obdobje mirovanja v skladu s členom 2a(2) oziroma katere koli druge časovne omejitve za vložitev zahtevka za revizijo v skladu s členom 2c.
  5.   Države članice lahko zahtevajo, da zadevna oseba revizijo najprej vloži pri naročniku. V tem primeru države članice zagotovijo, da se s predložitvijo takšnega zahtevka za revizijo takoj začasno prekine možnost sklenitve pogodbe.
  Države članice se odločijo glede primernega načina obveščanja, vključno s faksom ali v elektronski obliki, ki se uporabi za zahtevek za revizijo, predvideno v prvem pododstavku.
  Začasna prekinitev iz prvega pododstavka se ne konča pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, če je za to uporabil faks ali elektronska komunikacijska sredstva, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odgovora. |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov

1.   Ta direktiva se uporablja za javna naročila iz Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (13), razen če so takšna naročila izključena v skladu s členom 5(2), členi 18 do 26, členoma 29 in 30 ali členom 62 navedene direktive.

Naročila v smislu te direktive zajemajo javna naročila blaga, gradenj in storitev, okvirne sporazume ter dinamične nabavne sisteme.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se v zvezi z javnimi naročili s področja uporabe Direktive 2004/17/ES zagotovi učinkovita in zlasti čim hitrejša revizija odločitev, ki so jih sprejeli naročniki, skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, na podlagi obrazložitve, da so takšne odločitve kršile zakonodajo Skupnosti na področju javnih naročil ali nacionalne predpise o prenosu te zakonodaje.

2.   Države članice zagotovijo, da razlikovanje, ki ga ta direktiva uvaja med nacionalnimi predpisi za izvajanje prava Skupnosti in med drugimi nacionalnimi predpisi, ne povzroči diskriminacije med podjetji, ki bi utegnila v okviru postopka oddaje javnega naročila uveljavljati škodo.

3.   Države članice zagotovijo, da so revizijski postopki v skladu z natančnimi pravili, ki jih lahko določi država članica, na voljo vsem osebam, ki imajo ali so imeli interes za pridobitev določenega javnega naročila in ki jim je z domnevno kršitvijo nastala škoda ali bi jim lahko nastala škoda.

4.   Države članice lahko zahtevajo, da mora oseba, ki želi uporabiti revizijski postopek, naročnika obvestiti o domnevni kršitvi in o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo, pod pogojem, da to ne vpliva na obdobje mirovanja v skladu s členom 2a(2) oziroma katere koli druge časovne omejitve za vložitev zahtevka za revizijo v skladu s členom 2c.

5.   Države članice lahko zahtevajo, da zadevna oseba revizijo najprej vloži pri naročniku. V tem primeru države članice zagotovijo, da se s predložitvijo takšnega zahtevka za revizijo takoj začasno prekine možnost sklenitve pogodbe.

Države članice se odločijo glede primernega načina obveščanja, vključno s faksom ali v elektronski obliki, ki se uporabi za zahtevek za revizijo, predvideno v prvem pododstavku.

Začasna prekinitev iz prvega pododstavka se ne konča pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, če je za to uporabil faks ali elektronska komunikacijska sredstva, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je naročnik poslal svoj odgovor, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odgovora.

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslov „Zahteve za revizijske postopke“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

vstavi se naslov „Zahteve za revizijske postopke“;

| (b) | odstavki 2 do 4 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.   Pooblastila, navedena v odstavku 1 ter členih 2d in 2e, se lahko prenesejo na ločene organe, ki so pristojni za različne vidike revizijskega postopka.
  3.   Če prvostopenjski organ, ki je neodvisen od naročnika, opravi revizijo odločitve o oddaji javnega naročila, države članice zagotovijo, da naročnik ne more skleniti pogodbe, dokler revizijski organ ne sprejme odločitve glede zahtevka za začasne ukrepe ali za revizijo. Začasna prekinitev se ne sme končati pred potekom obdobja mirovanja iz člena 2a(2) in člena 2d(4) in (5).
  3a.   Razen v primerih iz odstavka 3 in člena 1(5) ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo.
  4.   Države članice lahko predvidijo, da lahko organ, pristojen za revizijske postopke, upošteva verjetne posledice začasnih ukrepov za vse interese, ki se jim lahko povzroči škoda, in javni interes, ter odloči, da takšnih ukrepov ne uvede, če obstaja možnost, da bi njihove negativne posledice presegale njihove prednosti.
  Odločitev, da se začasni ukrepi ne odobrijo, ne posega v druge zahtevke osebe, ki zahteva takšne ukrepe.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavki 2 do 4 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Pooblastila, navedena v odstavku 1 ter členih 2d in 2e, se lahko prenesejo na ločene organe, ki so pristojni za različne vidike revizijskega postopka.

3.   Če prvostopenjski organ, ki je neodvisen od naročnika, opravi revizijo odločitve o oddaji javnega naročila, države članice zagotovijo, da naročnik ne more skleniti pogodbe, dokler revizijski organ ne sprejme odločitve glede zahtevka za začasne ukrepe ali za revizijo. Začasna prekinitev se ne sme končati pred potekom obdobja mirovanja iz člena 2a(2) in člena 2d(4) in (5).

3a.   Razen v primerih iz odstavka 3 in člena 1(5) ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo.

4.   Države članice lahko predvidijo, da lahko organ, pristojen za revizijske postopke, upošteva verjetne posledice začasnih ukrepov za vse interese, ki se jim lahko povzroči škoda, in javni interes, ter odloči, da takšnih ukrepov ne uvede, če obstaja možnost, da bi njihove negativne posledice presegale njihove prednosti.

Odločitev, da se začasni ukrepi ne odobrijo, ne posega v druge zahtevke osebe, ki zahteva takšne ukrepe.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Razen v primerih, določenih v členih 2d do 2f, se učinki izvajanja pooblastil iz odstavka 1 tega člena na pogodbo, ki se sklene po oddaji naročila, določijo v skladu z nacionalno zakonodajo.
  Poleg tega lahko država članica, razen kadar je treba odločitev razveljaviti pred dodelitvijo nadomestila za škodo, predvidi, da se po sklenitvi pogodbe v skladu s členom 1(5), odstavkom 3 tega člena ali s členi 2a do 2f, pooblastila organa, pristojnega za revizijske postopke, omejijo na dodelitev odškodnine osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Razen v primerih, določenih v členih 2d do 2f, se učinki izvajanja pooblastil iz odstavka 1 tega člena na pogodbo, ki se sklene po oddaji naročila, določijo v skladu z nacionalno zakonodajo.

Poleg tega lahko država članica, razen kadar je treba odločitev razveljaviti pred dodelitvijo nadomestila za škodo, predvidi, da se po sklenitvi pogodbe v skladu s členom 1(5), odstavkom 3 tega člena ali s členi 2a do 2f, pooblastila organa, pristojnega za revizijske postopke, omejijo na dodelitev odškodnine osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve.“;

| (d) | v prvem pododstavku odstavka 9 se besede „sodišče v smislu člena 177 Pogodbe“ nadomestijo z besedami „sodišče v smislu člena 234 Pogodbe“; |
| --- | --- |

(d)

v prvem pododstavku odstavka 9 se besede „sodišče v smislu člena 177 Pogodbe“ nadomestijo z besedami „sodišče v smislu člena 234 Pogodbe“;

| 3. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 2a
  Obdobje mirovanja
  1.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo primerne roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve o oddaji naročila, ki jih sprejmejo naročniki, in sicer tako, da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena in v členu 2c.
  2.   Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/17/ES, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslano obvestilo o odločitvi o oddaji naročila, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.
  Zadevni ponudniki so tisti, ki niso bili dokončno izključeni. Izključitev je dokončna, če je bil zadevni ponudnik o njej obveščen in jo neodvisni revizijski organ šteje za zakonito ali pa izključitev ne more več biti predmet revizijskega postopka.
  Zadevni kandidati so tisti, ki jim naročnik ni zagotovil informacij o zavrnitvi njihovih prošenj pred objavo odločitve o oddaji naročila zadevnim ponudnikom.
  Sporočilo o odločitvi o oddaji naročila vsakemu zadevnemu ponudniku in kandidatu spremljata:






  — | povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 49(2) Direktive 2004/17/ES, in |
| --- | --- | --- |

3.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 2a

Obdobje mirovanja

1.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo primerne roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve o oddaji naročila, ki jih sprejmejo naročniki, in sicer tako, da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena in v členu 2c.

2.   Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/17/ES, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslano obvestilo o odločitvi o oddaji naročila, ali od roka 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.

Zadevni ponudniki so tisti, ki niso bili dokončno izključeni. Izključitev je dokončna, če je bil zadevni ponudnik o njej obveščen in jo neodvisni revizijski organ šteje za zakonito ali pa izključitev ne more več biti predmet revizijskega postopka.

Zadevni kandidati so tisti, ki jim naročnik ni zagotovil informacij o zavrnitvi njihovih prošenj pred objavo odločitve o oddaji naročila zadevnim ponudnikom.

Sporočilo o odločitvi o oddaji naročila vsakemu zadevnemu ponudniku in kandidatu spremljata:

—

povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 49(2) Direktive 2004/17/ES, in

| — | natančna navedba obdobja mirovanja, ki se uporablja na podlagi določb nacionalnega prava, ki prenašajo določbe iz tega odstavka. |
| --- | --- |

—

natančna navedba obdobja mirovanja, ki se uporablja na podlagi določb nacionalnega prava, ki prenašajo določbe iz tega odstavka.

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Države članice lahko določijo, da se roki iz člena 2a(2) ne uporabljajo v naslednjih primerih:

| (a) | če Direktiva 2004/17/ES ne zahteva predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

(a)

če Direktiva 2004/17/ES ne zahteva predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije;

| (b) | če je edini zadevni ponudnik v smislu člena 2a(2) te direktive tisti ponudnik, ki mu je naročilo oddano, in to ne zadeva nobenega kandidata; |
| --- | --- |

(b)

če je edini zadevni ponudnik v smislu člena 2a(2) te direktive tisti ponudnik, ki mu je naročilo oddano, in to ne zadeva nobenega kandidata;

| (c) | kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 15 Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(c)

kadar gre za posebna naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, kakor določa člen 15 Direktive 2004/17/ES.

Če se uporablja to odstopanje, države članice zagotovijo, da je pogodba v skladu s členoma 2d in 2f te Direktive neveljavna, če:

| — | gre za kršitve člena 15(5) ali (6) Direktive 2004/17/ES in |
| --- | --- |

—

gre za kršitve člena 15(5) ali (6) Direktive 2004/17/ES in

| — | se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od pragov, navedenih v členu 16 Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

—

se ocenjuje, da je vrednost javnega naročila enaka ali višja od pragov, navedenih v členu 16 Direktive 2004/17/ES.

Člen 2c

Roki za vložitev zahtevka za revizijo

Če države članice določijo, da je treba vse zahtevke za revizijo zoper naročnikovo odločitev, sprejeto v okviru ali v zvezi s postopkom oddaje javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/17/ES, vložiti pred iztekom določenega roka, znaša ta rok vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bil ponudnik ali kandidat po faksu ali elektronsko obveščen o tej naročnikovi odločitvi, oziroma – če se uporabijo druga komunikacijska sredstva – znaša ta rok vsaj 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bil ponudnik ali kandidat obveščen o naročnikovi odločitvi ali vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema naročnikove odločitve. Vsakemu ponudniku ali kandidatu je treba poleg te naročnikove odločitve sporočiti tudi povzetek ustreznih razlogov. V primeru zahtevka za revizijo v zvezi z odločitvami iz člena 2(1)(b) te direktive, ki niso predmet posebnega obvestila, znaša rok vsaj 10 koledarskih dni od objave zadevne odločitve.

Člen 2d

Neveljavnost

1.   Države članice zagotovijo, da naročilo za neveljavno razglasi revizijski organ, neodvisen od naročnika, oziroma da je neveljavnost naročila rezultat odločitve takšnega revizijskega organa v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | če je naročnik oddal naročilo, ne da bi prej objavil obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2004/17/ES; |
| --- | --- |

(a)

če je naročnik oddal naročilo, ne da bi prej objavil obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, kadar to ni dovoljeno v skladu z Direktivo 2004/17/ES;

| (b) | ko gre za kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2) te direktive, če zaradi te kršitve ponudnik, ki je zaprosil za revizijo, ni imel možnosti uporabiti predpogodbenih pravnih sredstev, če je navedena kršitev združena s kršitvijo Direktive 2004/17/ES, če je ta kršitev vplivala na možnost ponudnika, ki je zaprosil za revizijo, da pridobi javno naročilo; |
| --- | --- |

(b)

ko gre za kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2) te direktive, če zaradi te kršitve ponudnik, ki je zaprosil za revizijo, ni imel možnosti uporabiti predpogodbenih pravnih sredstev, če je navedena kršitev združena s kršitvijo Direktive 2004/17/ES, če je ta kršitev vplivala na možnost ponudnika, ki je zaprosil za revizijo, da pridobi javno naročilo;

| (c) | v primerih iz drugega pododstavka člena 2b(c) te direktive, če so države članice uporabile odstopanje od obdobja mirovanja za naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu. |
| --- | --- |

(c)

v primerih iz drugega pododstavka člena 2b(c) te direktive, če so države članice uporabile odstopanje od obdobja mirovanja za naročila, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu.

2.   Posledice, ki izhajajo iz dejstva, da se naročilo šteje za neveljavno, se določijo v nacionalnem pravu.

Z nacionalno zakonodajo se lahko razveljavijo vse pogodbene obveznosti z veljavnostjo za nazaj ali pa se omeji obseg razveljavitve na tiste obveznosti, ki bi jih bilo treba še izpolniti. V slednjem primeru predvidijo države članice uporabo alternativnih kazni v smislu člena 2e(2).

3.   Države članice lahko določijo, da revizijski organ, neodvisen od naročnika, naročila ne šteje za neveljavno – čeprav je bilo iz razlogov, navedenih v odstavku 1, oddano nezakonito –, če revizijski organ po preučitvi vseh zadevnih vidikov ugotovi, da bi bilo treba zaradi prevladujočih razlogov v zvezi s splošnim interesom ohraniti učinke naročila. V tem primeru predvidijo države članice alternativne kazni v smislu člena 2e(2), ki se bodo uporabile namesto tega.

Ekonomski interesi v zvezi z veljavnostjo naročila se lahko upoštevajo kot prevladujoči razlogi le, če bi v izjemnih okoliščinah neveljavnost povzročila nesorazmerne posledice.

Vendar pa ekonomski interesi, neposredno povezani z zadevnim naročilom, ne predstavljajo prevladujočih razlogov za splošni interes. Ekonomski interesi, neposredno povezani z javnim naročilom, med drugim zajemajo stroške, ki nastanejo zaradi zamud pri izvajanju javnega naročila, stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja novega postopka za oddajo javnega naročila, stroške, ki nastanejo zaradi zamenjave gospodarskega subjekta, ki izvaja javno naročilo in stroške pravnih obveznosti, ki nastanejo zaradi neveljavnosti.

4.   Države članice določijo, da se odstavek 1(a) tega člena ne uporablja, če:

| — | naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2004/17/ES, |
| --- | --- |

—

naročnik meni, da je oddaja naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije dopustna v skladu z Direktivo 2004/17/ES,

| — | naročnik v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, kakor je določeno v členu 3a te direktive in ki izraža njegovo namero o sklenitvi pogodbe, in |
| --- | --- |

—

naročnik v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, kakor je določeno v členu 3a te direktive in ki izraža njegovo namero o sklenitvi pogodbe, in

| — | pogodba ni bila sklenjena, preden je poteklo vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu objave tega obvestila. |
| --- | --- |

—

pogodba ni bila sklenjena, preden je poteklo vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu objave tega obvestila.

5.   Države članice določijo, da se odstavek 1(c) tega člena ne uporablja, če:

| — | naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu s členom 15(5) in (6) Direktive 2004/17/ES, |
| --- | --- |

—

naročnik meni, da je oddaja javnega naročila v skladu s členom 15(5) in (6) Direktive 2004/17/ES,

| — | je naročnik zadevnim ponudnikom poslal odločitev o oddaji javnega naročila skupaj s povzetkom razlogov iz prve alinee člena 2a(2) te direktive in |
| --- | --- |

—

je naročnik zadevnim ponudnikom poslal odločitev o oddaji javnega naročila skupaj s povzetkom razlogov iz prve alinee člena 2a(2) te direktive in

| — | pogodba ni bila sklenjena pred potekom vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom po telefaksu ali elektronsko pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma – če se uporabijo druga komunikacijska sredstva – pred potekom roka vsaj 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom pošlje odločitev o oddaji naročila, ali vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila. |
| --- | --- |

—

pogodba ni bila sklenjena pred potekom vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom po telefaksu ali elektronsko pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma – če se uporabijo druga komunikacijska sredstva – pred potekom roka vsaj 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom pošlje odločitev o oddaji naročila, ali vsaj 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.

Člen 2e

Kršitve te direktive in alternativne kazni

1.   Države članice se v primeru kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2), ki niso zajete v členu 2d(1)(b), odločijo za neveljavnost v skladu s členom 2d(1) do (3) ali pa predvidijo alternativne kazni. Države članice lahko določijo, da revizijski organ, neodvisen od naročnika, po preučitvi vseh zadevnih vidikov odloči, ali naj se naročilo opredeli kot neveljavno oziroma ali bi bilo treba naložiti alternativne kazni.

2.   Alternativne kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Alternativne kazni so:

| — | odreditev globe za naročnika ali |
| --- | --- |

—

odreditev globe za naročnika ali

| — | skrajšanje trajanja pogodbe. |
| --- | --- |

—

skrajšanje trajanja pogodbe.

Države članice lahko revizijskemu organu podelijo široke diskrecijske pravice, da upošteva vse bistvene dejavnike, vključno z resnostjo kršitve, vedenjem naročnika, v primerih iz člena 2d(2) pa tudi, v kolikšni meri določena pogodba ostaja v veljavi.

Dodelitev nadomestila za škodo ne pomeni ustrezne kazni za namene tega odstavka.

Člen 2f

Roki

1.   Države članice lahko določijo, da je treba zahtevek za revizijo v skladu s členom 2d(1) vložiti:

| (a) | pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je






  — | naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členoma 43 in 44 Direktive 2004/17/ES, če to obvestilo vključuje utemeljitev izbire naročnika, da sklene pogodbo brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

pred potekom vsaj 30 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je

—

naročnik objavil obvestilo o oddaji naročila v skladu s členoma 43 in 44 Direktive 2004/17/ES, če to obvestilo vključuje utemeljitev izbire naročnika, da sklene pogodbo brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije, ali

| — | naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o oddaji naročila, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 49(2) Direktive 2004/17/ES. To velja tudi za primere iz člena 2b(c) te direktive; |
| --- | --- |

—

naročnik obvestil zadevne ponudnike in kandidate o oddaji naročila, če to obvestilo vsebuje povzetek ustreznih razlogov, navedenih v členu 49(2) Direktive 2004/17/ES. To velja tudi za primere iz člena 2b(c) te direktive;

| (b) | vsekakor pa preden poteče obdobje vsaj šestih mesecev od dneva, ki sledi datumu sklenitve pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

vsekakor pa preden poteče obdobje vsaj šestih mesecev od dneva, ki sledi datumu sklenitve pogodbe.

2.   V vseh drugih primerih, vključno z zahtevki za revizijo v skladu s členom 2e(1), so roki za vložitev zahtevka za revizijo določeni z nacionalnim pravom, ob upoštevanju določb člena 2c.“;

| 4. | členi 3 do 7 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 3a
  Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti
  Obvestilo iz druge alinee člena 2d(4), katerega obliko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 3b(2) sprejme Komisija, vsebuje naslednje podatke:






  (a) | ime in kontaktne podatke naročnika; |
| --- | --- | --- |

4.

členi 3 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 3a

Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti

Obvestilo iz druge alinee člena 2d(4), katerega obliko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 3b(2) sprejme Komisija, vsebuje naslednje podatke:

(a)

ime in kontaktne podatke naročnika;

| (b) | opis predmeta naročila; |
| --- | --- |

(b)

opis predmeta naročila;

| (c) | utemeljitev odločitve naročnika o oddaji naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev odločitve naročnika o oddaji naročila brez predhodne objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije;

| (d) | ime in kontaktne podatke gospodarskega subjekta, v čigar korist je bila sprejeta odločitev o oddaji naročila, in |
| --- | --- |

(d)

ime in kontaktne podatke gospodarskega subjekta, v čigar korist je bila sprejeta odločitev o oddaji naročila, in

| (e) | po potrebi vsi drugi podatki, ki se naročniku zdijo koristni. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi vsi drugi podatki, ki se naročniku zdijo koristni.

Člen 3b

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna naročila, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 71/306/EGS z dne 26. julija 1971 (14) (v nadaljevanju ‚Odbor‘).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (15), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

| 5. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Popravni mehanizem
  1.   Komisija lahko uporabi postopek iz odstavkov 2 do 5, kadar pred sklenitvijo pogodbe meni, da je med postopkom oddaje javnega naročila, ki spada v področje uporabe Direktive 2004/17/ES, ali v zvezi s členom 27(a) navedene direktive v primeru naročnikov, za katere se ta določba uporablja, prišlo do hujše kršitve prava Skupnosti na področju javnih naročil.
  2.   Komisija uradno obvesti zadevno državo članico o razlogih, ki so jo pripeljali do sklepa, da je bila povzročena hujša kršitev, ter zahteva, da se to z ustreznimi sredstvi popravi.
  3.   V 21 koledarskih dneh od prejema obvestila iz odstavka 2 zadevna država članica Komisiji sporoči:






  (a) | svojo potrditev, da je bila kršitev odpravljena ali |
| --- | --- | --- |

5.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Popravni mehanizem

1.   Komisija lahko uporabi postopek iz odstavkov 2 do 5, kadar pred sklenitvijo pogodbe meni, da je med postopkom oddaje javnega naročila, ki spada v področje uporabe Direktive 2004/17/ES, ali v zvezi s členom 27(a) navedene direktive v primeru naročnikov, za katere se ta določba uporablja, prišlo do hujše kršitve prava Skupnosti na področju javnih naročil.

2.   Komisija uradno obvesti zadevno državo članico o razlogih, ki so jo pripeljali do sklepa, da je bila povzročena hujša kršitev, ter zahteva, da se to z ustreznimi sredstvi popravi.

3.   V 21 koledarskih dneh od prejema obvestila iz odstavka 2 zadevna država članica Komisiji sporoči:

(a)

svojo potrditev, da je bila kršitev odpravljena ali

| (b) | utemeljene razloge, zakaj popravek ni bil narejen, ali |
| --- | --- |

(b)

utemeljene razloge, zakaj popravek ni bil narejen, ali

| (c) | obvestilo, da je naročnik na svojo lastno pobudo ali na podlagi pooblastil, določenih v členu 2(1)(a), postopek oddaje javnega naročila začasno prekinil. |
| --- | --- |

(c)

obvestilo, da je naročnik na svojo lastno pobudo ali na podlagi pooblastil, določenih v členu 2(1)(a), postopek oddaje javnega naročila začasno prekinil.

4.   Utemeljena razlaga, posredovana na podlagi odstavka 3(b), lahko med drugim temelji na dejstvu, da je domnevna kršitev že predmet postopka sodne revizije ali revizije iz člena 2(9). V takšnem primeru država članica obvesti Komisijo o izidu teh postopkov takoj, ko je ta znan.

5.   Kadar je bilo dano obvestilo, da je bil postopek oddaje javnega naročila zadržan skladno z odstavkom 3(c), zadevna država obvesti Komisijo, ko se zadržanje odpravi ali ko se začne nov postopek oddaje javnega naročila, ki se delno ali v celoti nanaša na isti predmet. S tem novim obvestilom država članica potrdi, da je bila domnevna kršitev odpravljena, ali pa vanj vključi utemeljeno razlago, zakaj kršitev ni bila odpravljena.“;

| 6. | členi 9 do 12 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 12
  Izvajanje
  1.   Komisija lahko po posvetovanju z Odborom od držav članic zahteva, da ji priskrbijo informacije o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov.
  2.   Države članice Komisiji letno pošiljajo besedila vseh odločitev, vključno z razlogi zanje, ki jih sprejmejo njihovi revizijski organi v skladu s členom 2d(3).
  Člen 12a
  Pregled
  Najpozneje 20. decembra 2012 Komisija pregleda izvajanje te direktive in poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o njeni učinkovitosti, zlasti učinkovitosti alternativnih kazni in časovnih omejitev.“; |
| --- | --- |

6.

členi 9 do 12 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 12

Izvajanje

1.   Komisija lahko po posvetovanju z Odborom od držav članic zahteva, da ji priskrbijo informacije o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov.

2.   Države članice Komisiji letno pošiljajo besedila vseh odločitev, vključno z razlogi zanje, ki jih sprejmejo njihovi revizijski organi v skladu s členom 2d(3).

Člen 12a

Pregled

Najpozneje 20. decembra 2012 Komisija pregleda izvajanje te direktive in poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o njeni učinkovitosti, zlasti učinkovitosti alternativnih kazni in časovnih omejitev.“;

| 7. | Priloga se črta. |
| --- | --- |

7.

Priloga se črta.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 20. decembra 2009. Komisiji nemudoma pošljejo besedila teh predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice pošljejo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 11. decembra 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  UL C 93, 27.4.2007, str. 16.

1

(2)  UL C 146, 30.6.2007, str. 69.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 21. junija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 15. novembra 2007.

3

(4)  UL L 395, 30.12.1989, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 92/50/EGS (UL L 209, 24.7.1992, str. 1).

4

(5)  UL L 76, 23.3.1992, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2006/97/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 107).

5

(6)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/97/ES.

6

(7)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/97/ES.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

8

(9)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

9

(10)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2006/97/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 107).“;

10

(11)  UL L 185, 16.8.1971, str. 15. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 77/63/EGS (UL L 13, 15.1.1977, str. 15).

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).“;

12

(13)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2006/97/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 107).“;

13

(14)  UL L 185, 16.8.1971, str. 15. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 77/63/EGS (UL L 13, 15.1.1977, str. 15).

14

(15)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).“;

15

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/47

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. decembra 2007

o spremembi odločb 2006/687/ES, 2006/875/ES in 2006/876/ES glede prerazporeditve finančnega prispevka Skupnosti nekaterim državam članicam za njihove programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali ter preglede, namenjene preprečevanju zoonoz v letu 2007

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5985)

(2007/851/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 24(5) in (6) ter členov 29 in 32 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti pri programih za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje bolezni živali ter zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti pri programih za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje bolezni živali ter zoonoz.

| (2) | Odločba Komisije 2006/687/ES z dne 12. oktobra 2006 o programih za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih bolezni živali, za preprečevanje zoonoz, spremljanje TSE pa tudi za izkoreninjenje BSE in praskavca, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti (2), določa predlagano stopnjo in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program, ki so ga predložile države članice. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2006/687/ES z dne 12. oktobra 2006 o programih za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih bolezni živali, za preprečevanje zoonoz, spremljanje TSE pa tudi za izkoreninjenje BSE in praskavca, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti (2), določa predlagano stopnjo in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program, ki so ga predložile države članice.

| (3) | Odločba Komisije 2006/875/ES z dne 30. novembra 2006 o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in nekaterih TSE ter za preprečevanje zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2007 (3), in Odločba Komisije 2006/876/ES z dne 30. novembra 2006 o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in nekaterih TSE ter za preprečevanje zoonoz, ki sta jih Bolgarija in Romunija predložili za leto 2007, ter o spremembi Odločbe 2006/687/ES, določata najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program, ki so ga predložile države članice. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2006/875/ES z dne 30. novembra 2006 o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in nekaterih TSE ter za preprečevanje zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2007 (3), in Odločba Komisije 2006/876/ES z dne 30. novembra 2006 o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in nekaterih TSE ter za preprečevanje zoonoz, ki sta jih Bolgarija in Romunija predložili za leto 2007, ter o spremembi Odločbe 2006/687/ES, določata najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program, ki so ga predložile države članice.

| (4) | Komisija je ocenila poročila držav članic o izdatkih navedenih programov. Rezultati ocene kažejo, da nekatere države dodeljenih sredstev za leto 2007 ne bodo porabile v celoti, druge pa jih bodo porabile več. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je ocenila poročila držav članic o izdatkih navedenih programov. Rezultati ocene kažejo, da nekatere države dodeljenih sredstev za leto 2007 ne bodo porabile v celoti, druge pa jih bodo porabile več.

| (5) | Zato je treba finančni prispevek Skupnosti za nekatere navedene programe prilagoditi. Primerno je, da se sredstva iz programov držav članic, ki ne porabijo vseh dodeljenih sredstev, prerazporedijo tistim, ki dodeljeni znesek presežejo. Prerazporeditev mora temeljiti na najnovejših podatkih o izdatkih, ki so jih zadevne države članice dejansko imele. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba finančni prispevek Skupnosti za nekatere navedene programe prilagoditi. Primerno je, da se sredstva iz programov držav članic, ki ne porabijo vseh dodeljenih sredstev, prerazporedijo tistim, ki dodeljeni znesek presežejo. Prerazporeditev mora temeljiti na najnovejših podatkih o izdatkih, ki so jih zadevne države članice dejansko imele.

| (6) | Odločbe 2006/687/ES, 2006/875/ES in 2006/876/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbe 2006/687/ES, 2006/875/ES in 2006/876/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloge I do V k Odločbi 2006/687/ES se spremenijo v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Odločba 2006/875/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v točki (d) se „1 200 000 EUR“ nadomesti s „790 000 EUR“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v točki (d) se „1 200 000 EUR“ nadomesti s „790 000 EUR“;

| (ii) | v točki (e) se „1 850 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (e) se „1 850 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“;

| (iii) | v točki (g) se „4 850 000 EUR“ nadomesti s „4 100 000 EUR“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki (g) se „4 850 000 EUR“ nadomesti s „4 100 000 EUR“;

| (b) | v odstavku 3 se „600 000 EUR“ nadomesti s „450 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se „600 000 EUR“ nadomesti s „450 000 EUR“.

| 2. | Člen 2(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „3 500 000 EUR“ nadomesti s „5 500 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „3 500 000 EUR“ nadomesti s „5 500 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „1 100 000 EUR“ nadomesti z „1 950 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „1 100 000 EUR“ nadomesti z „1 950 000 EUR“;

| (c) | v točki (c) se „2 000 000 EUR“ nadomesti s „3 000 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se „2 000 000 EUR“ nadomesti s „3 000 000 EUR“;

| (d) | v točki (d) se „95 000 EUR“ nadomesti z „20 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (d) se „95 000 EUR“ nadomesti z „20 000 EUR“;

| (e) | v točki (e) se „1 600 000 EUR“ nadomesti z „1 280 000 EUR“. |
| --- | --- |

(e)

v točki (e) se „1 600 000 EUR“ nadomesti z „1 280 000 EUR“.

| 3. | Člen 3(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „3 000 000 EUR“ nadomesti z „8 000 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 3(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „3 000 000 EUR“ nadomesti z „8 000 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „2 500 000 EUR“ nadomesti z „2 950 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „2 500 000 EUR“ nadomesti z „2 950 000 EUR“;

| (c) | v točki (c) se „1 100 000 EUR“ nadomesti z „1 550 000 EUR“. |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se „1 100 000 EUR“ nadomesti z „1 550 000 EUR“.

| 4. | Člen 4(2) se spremeni:






  (a) | v točki (b) se „400 000 EUR“ nadomesti z „1 600 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 4(2) se spremeni:

(a)

v točki (b) se „400 000 EUR“ nadomesti z „1 600 000 EUR“;

| (b) | v točki (c) se „35 000 EUR“ nadomesti s „85 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (c) se „35 000 EUR“ nadomesti s „85 000 EUR“;

| (c) | v točki (e) se „2 300 000 EUR“ nadomesti s „4 800 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (e) se „2 300 000 EUR“ nadomesti s „4 800 000 EUR“;

| (d) | v točki (f) se „225 000 EUR“ nadomesti s „425 000 EUR“. |
| --- | --- |

(d)

v točki (f) se „225 000 EUR“ nadomesti s „425 000 EUR“.

| 5. | Člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v točki (a) se „5 000 000 EUR“ nadomesti s „5 900 000 EUR“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v točki (a) se „5 000 000 EUR“ nadomesti s „5 900 000 EUR“;

| (ii) | v točki (b) se „200 000 EUR“ nadomesti s „570 000 EUR“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (b) se „200 000 EUR“ nadomesti s „570 000 EUR“;

| (iii) | v točki (c) se „4 000 000 EUR“ nadomesti s „5 000 000 EUR“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki (c) se „4 000 000 EUR“ nadomesti s „5 000 000 EUR“;

| (iv) | v točki (e) se „1 600 000 EUR“ nadomesti z „1 220 000 EUR“; |
| --- | --- |

(iv)

v točki (e) se „1 600 000 EUR“ nadomesti z „1 220 000 EUR“;

| (b) | V odstavku 3 se „650 000 EUR“ nadomesti z „200 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 3 se „650 000 EUR“ nadomesti z „200 000 EUR“.

| 6. | Člen 6(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „4 900 000 EUR“ nadomesti z „8 000 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 6(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „4 900 000 EUR“ nadomesti z „8 000 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „160 000 EUR“ nadomesti s „360 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „160 000 EUR“ nadomesti s „360 000 EUR“;

| (c) | v točki (c) se „1 300 000 EUR“ nadomesti z „1 400 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se „1 300 000 EUR“ nadomesti z „1 400 000 EUR“;

| (d) | v točki (d) se „600 000 EUR“ nadomesti z „1 100 000 EUR“. |
| --- | --- |

(d)

v točki (d) se „600 000 EUR“ nadomesti z „1 100 000 EUR“.

| 7. | Člen 7(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „660 000 EUR“ nadomesti s „550 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 7(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „660 000 EUR“ nadomesti s „550 000 EUR“;

| (b) | v točki (c) se „250 000 EUR“ nadomesti s „500 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (c) se „250 000 EUR“ nadomesti s „500 000 EUR“;

| (c) | v točki (g) se „2 000 000 EUR“ nadomesti z „960 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (g) se „2 000 000 EUR“ nadomesti z „960 000 EUR“;

| (d) | v točki (h) se „875 000 EUR“ nadomesti s „550 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (h) se „875 000 EUR“ nadomesti s „550 000 EUR“;

| (e) | v točki (i) se „175 000 EUR“ nadomesti z „0 EUR“; |
| --- | --- |

(e)

v točki (i) se „175 000 EUR“ nadomesti z „0 EUR“;

| (f) | v točki (j) se „320 000 EUR“ nadomesti s „590 000 EUR“; |
| --- | --- |

(f)

v točki (j) se „320 000 EUR“ nadomesti s „590 000 EUR“;

| (g) | v točki (m) se „60 000 EUR“ nadomesti s „110 000 EUR“; |
| --- | --- |

(g)

v točki (m) se „60 000 EUR“ nadomesti s „110 000 EUR“;

| (h) | v točki (q) se „450 000 EUR“ nadomesti z „20 000 EUR“; |
| --- | --- |

(h)

v točki (q) se „450 000 EUR“ nadomesti z „20 000 EUR“;

| (i) | v točki (r) se „205 000 EUR“ nadomesti s „50 000 EUR“. |
| --- | --- |

(i)

v točki (r) se „205 000 EUR“ nadomesti s „50 000 EUR“.

| 8. | Člen 8(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „800 000 EUR“ nadomesti z „1 100 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 8(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „800 000 EUR“ nadomesti z „1 100 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „500 000 EUR“ nadomesti s „650 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „500 000 EUR“ nadomesti s „650 000 EUR“.

| 9. | V členu 9(2)(a) se „250 000 EUR“ nadomesti s „350 000 EUR“. |
| --- | --- |

9.

V členu 9(2)(a) se „250 000 EUR“ nadomesti s „350 000 EUR“.

| 10. | V členu 10(2) se „120 000 EUR“ nadomesti s „350 000 EUR“. |
| --- | --- |

10.

V členu 10(2) se „120 000 EUR“ nadomesti s „350 000 EUR“.

| 11. | Člen 12(2) se spremeni:






  (a) | v točki (c) se „160 000 EUR“ nadomesti s „310 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

11.

Člen 12(2) se spremeni:

(a)

v točki (c) se „160 000 EUR“ nadomesti s „310 000 EUR“;

| (b) | v točki (d) se „243 000 EUR“ nadomesti s „460 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (d) se „243 000 EUR“ nadomesti s „460 000 EUR“;

| (c) | v točki (j) se „510 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (j) se „510 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“;

| (d) | v točki (n) se „10 000 EUR“ nadomesti s „15 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (n) se „10 000 EUR“ nadomesti s „15 000 EUR“;

| (e) | v točki (t) se „121 000 EUR“ nadomesti s „46 000 EUR“; |
| --- | --- |

(e)

v točki (t) se „121 000 EUR“ nadomesti s „46 000 EUR“;

| (f) | v točki (x) se „130 000 EUR“ nadomesti z „200 000 EUR“; |
| --- | --- |

(f)

v točki (x) se „130 000 EUR“ nadomesti z „200 000 EUR“;

| (g) | v točki (y) se „275 000 EUR“ nadomesti z „1 125 000 EUR“. |
| --- | --- |

(g)

v točki (y) se „275 000 EUR“ nadomesti z „1 125 000 EUR“.

| 12. | Člen 13(2) se spremeni:






  (a) | v točki (b) se „1 059 000 EUR“ nadomesti z „1 320 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

12.

Člen 13(2) se spremeni:

(a)

v točki (b) se „1 059 000 EUR“ nadomesti z „1 320 000 EUR“;

| (b) | v točki (c) se „1 680 000 EUR“ nadomesti z „1 950 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (c) se „1 680 000 EUR“ nadomesti z „1 950 000 EUR“;

| (c) | v točki (f) se „1 827 000 EUR“ nadomesti z „1 650 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (f) se „1 827 000 EUR“ nadomesti z „1 650 000 EUR“;

| (d) | v točki (g) se „10 237 000 EUR“ nadomesti z „9 100 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (g) se „10 237 000 EUR“ nadomesti z „9 100 000 EUR“;

| (e) | v točki (i) se „6 755 000 EUR“ nadomesti s „6 410 000 EUR“; |
| --- | --- |

(e)

v točki (i) se „6 755 000 EUR“ nadomesti s „6 410 000 EUR“;

| (f) | v točki (j) se „3 375 000 EUR“ nadomesti s „3 000 000 EUR“; |
| --- | --- |

(f)

v točki (j) se „3 375 000 EUR“ nadomesti s „3 000 000 EUR“;

| (g) | v točki (k) se „348 000 EUR“ nadomesti s „530 000 EUR“; |
| --- | --- |

(g)

v točki (k) se „348 000 EUR“ nadomesti s „530 000 EUR“;

| (h) | v točki (s) se „3 744 000 EUR“ nadomesti z „244 000 EUR“; |
| --- | --- |

(h)

v točki (s) se „3 744 000 EUR“ nadomesti z „244 000 EUR“;

| (i) | v točki (t) se „2 115 000 EUR“ nadomesti z „2 940 000 EUR“; |
| --- | --- |

(i)

v točki (t) se „2 115 000 EUR“ nadomesti z „2 940 000 EUR“;

| (j) | v točki (v) se „1 088 000 EUR“ nadomesti s „610 000 EUR“. |
| --- | --- |

(j)

v točki (v) se „1 088 000 EUR“ nadomesti s „610 000 EUR“.

| 13. | Člen 14(2) se spremeni:






  (a) | v točki (d) se „500 000 EUR“ nadomesti s „50 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

13.

Člen 14(2) se spremeni:

(a)

v točki (d) se „500 000 EUR“ nadomesti s „50 000 EUR“;

| (b) | v točki (g) se „713 000 EUR“ nadomesti s „413 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (g) se „713 000 EUR“ nadomesti s „413 000 EUR“;

| (c) | v točki (i) se „800 000 EUR“ nadomesti s „70 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (i) se „800 000 EUR“ nadomesti s „70 000 EUR“;

| (d) | v točki (j) se „150 000 EUR“ nadomesti s „65 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (j) se „150 000 EUR“ nadomesti s „65 000 EUR“;

| (e) | v točki (o) se „328 000 EUR“ nadomesti s „530 000 EUR“; |
| --- | --- |

(e)

v točki (o) se „328 000 EUR“ nadomesti s „530 000 EUR“;

| (f) | v točki (p) se „305 000 EUR“ nadomesti s „45 000 EUR“. |
| --- | --- |

(f)

v točki (p) se „305 000 EUR“ nadomesti s „45 000 EUR“.

| 14. | Člen 15(2) se spremeni:






  (a) | v točki (c) se „927 000 EUR“ nadomesti z „827 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

14.

Člen 15(2) se spremeni:

(a)

v točki (c) se „927 000 EUR“ nadomesti z „827 000 EUR“;

| (b) | v točki (e) se „1 306 000 EUR“ nadomesti s „516 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (e) se „1 306 000 EUR“ nadomesti s „516 000 EUR“;

| (c) | v točki (f) se „5 374 000 EUR“ nadomesti s „4 500 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (f) se „5 374 000 EUR“ nadomesti s „4 500 000 EUR“;

| (d) | v točki (h) se „629 000 EUR“ nadomesti z „279 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

v točki (h) se „629 000 EUR“ nadomesti z „279 000 EUR“;

| (e) | v točki (i) se „3 076 000 EUR“ nadomesti s „620 000 EUR“; |
| --- | --- |

(e)

v točki (i) se „3 076 000 EUR“ nadomesti s „620 000 EUR“;

| (f) | v točki (j) se „2 200 000 EUR“ nadomesti z „1 280 000 EUR“; |
| --- | --- |

(f)

v točki (j) se „2 200 000 EUR“ nadomesti z „1 280 000 EUR“;

| (g) | v točki (l) se „332 000 EUR“ nadomesti z „232 000 EUR“; |
| --- | --- |

(g)

v točki (l) se „332 000 EUR“ nadomesti z „232 000 EUR“;

| (h) | v točki (o) se „716 000 EUR“ nadomesti z „41 000 EUR“; |
| --- | --- |

(h)

v točki (o) se „716 000 EUR“ nadomesti z „41 000 EUR“;

| (i) | v točki (q) se „279 000 EUR“ nadomesti s „179 000 EUR“; |
| --- | --- |

(i)

v točki (q) se „279 000 EUR“ nadomesti s „179 000 EUR“;

| (j) | v točki (t) se „9 178 000 EUR“ nadomesti s „5 178 000 EUR“. |
| --- | --- |

(j)

v točki (t) se „9 178 000 EUR“ nadomesti s „5 178 000 EUR“.

Člen 3

Odločba 2006/876/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „830 000 EUR“ nadomesti z „0 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „830 000 EUR“ nadomesti z „0 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „800 000 EUR“ nadomesti z „0 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „800 000 EUR“ nadomesti z „0 EUR“.

| 2. | V členu 2(2)(a) se „425 000 EUR“ nadomesti z „275 000 EUR“. |
| --- | --- |

2.

V členu 2(2)(a) se „425 000 EUR“ nadomesti z „275 000 EUR“.

| 3. | V členu 3(2)(a) se „508 000 EUR“ nadomesti s „5 000 EUR“. |
| --- | --- |

3.

V členu 3(2)(a) se „508 000 EUR“ nadomesti s „5 000 EUR“.

| 4. | Člen 4(2) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „23 000 EUR“ nadomesti z „88 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 4(2) se spremeni:

(a)

v točki (a) se „23 000 EUR“ nadomesti z „88 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „105 000 EUR“ nadomesti s „505 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „105 000 EUR“ nadomesti s „505 000 EUR“.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 282, 13.10.2006, str. 52. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/876/ES (UL L 337, 5.12.2006, str. 57).

2

(3)  UL L 337, 5.12.2006, str. 46. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2007/22/ES (UL L 7, 12.1.2007, str. 46).

3

---

PRILOGA

Priloge I do V k Odločbi 2006/687/ES se nadomestijo z naslednjim:

PRILOGA I

Seznam programov za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali iz člena 1(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolezen Aujeszkega | Belgija | 50 % | 350 000 |
| Španija | 50 % | 350 000 |
| Bolezen modrikastega jezika | Španija | 50 % | 8 000 000 |
| Francija | 50 % | 360 000 |
| Italija | 50 % | 1 400 000 |
| Portugalska | 50 % | 1 100 000 |
| Goveja bruceloza | Irska | 50 % | 1 950 000 |
| Španija | 50 % | 5 500 000 |
| Italija | 50 % | 3 000 000 |
| Ciper | 50 % | 20 000 |
| Portugalska | 50 % | 1 280 000 |
| Združeno kraljestvo (1) | 50 % | 1 100 000 |
| Goveja tuberkuloza | Španija | 50 % | 8 000 000 |
| Italija | 50 % | 2 950 000 |
| Poljska | 50 % | 1 550 000 |
| Portugalska | 50 % | 450 000 |
| Klasična prašičja kuga | Nemčija | 50 % | 1 100 000 |
| Francija | 50 % | 650 000 |
| Luksemburg | 50 % | 35 000 |
| Slovenija | 50 % | 25 000 |
| Slovaška | 50 % | 400 000 |
| Enzootska goveja levkoza | Estonija | 50 % | 20 000 |
| Italija | 50 % | 1 600 000 |
| Latvija | 50 % | 85 000 |
| Litva | 50 % | 135 000 |
| Poljska | 50 % | 4 800 000 |
| Portugalska | 50 % | 425 000 |
| Ovčja in kozja bruceloza (B. melitensis) | Grčija | 50 % | 200 000 |
| Španija | 50 % | 5 900 000 |
| Francija | 50 % | 570 000 |
| Italija | 50 % | 5 000 000 |
| Ciper | 50 % | 120 000 |
| Portugalska | 50 % | 1 220 000 |
| Poseidom (2) | Francija (3) | 50 % | 50 000 |
| Steklina | Bolgarija | 50 % | 0 |
| Češka | 50 % | 490 000 |
| Nemčija | 50 % | 850 000 |
| Estonija | 50 % | 925 000 |
| Latvija | 50 % | 790 000 |
| Litva | 50 % lastno ozemlje; 100 % obmejna območja | 450 000 |
| Madžarska | 50 % | 900 000 |
| Avstrija | 50 % | 185 000 |
| Poljska | 50 % | 4 100 000 |
| Romunija | 50 % | 0 |
| Slovenija | 50 % | 375 000 |
| Slovaška | 50 % | 500 000 |
| Finska | 50 % | 112 000 |
| Afriška prašičja kuga/Klasična prašičja kuga | Bolgarija | 50 % | 275 000 |
| Italija | 50 % | 140 000 |
| Romunija | 50 % | 5 250 000 |
| Vezikularna bolezen prašičev | Italija | 50 % | 350 000 |
| Aviarna influenca | Belgija | 50 % | 66 000 |
| Belgija | 50 % | 88 000 |
| Bolgarija | 50 % | 74 000 |
| Danska | 50 % | 310 000 |
| Nemčija | 50 % | 460 000 |
| Estonija | 50 % | 40 000 |
| Irska | 50 % | 59 000 |
| Grčija | 50 % | 42 000 |
| Španija | 50 % | 82 000 |
| Francija | 50 % | 280 000 |
| Italija | 50 % | 900 000 |
| Ciper | 50 % | 15 000 |
| Latvija | 50 % | 15 000 |
| Litva | 50 % | 12 000 |
| Luksemburg | 50 % | 15 000 |
| Madžarska | 50 % | 110 000 |
| Malta | 50 % | 5 000 |
| Nizozemska | 50 % | 126 000 |
| Avstrija | 50 % | 42 000 |
| Poljska | 50 % | 87 000 |
| Romunija | 50 % | 505 000 |
| Portugalska | 50 % | 46 000 |
| Slovenija | 50 % | 32 000 |
| Slovaška | 50 % | 21 000 |
| Finska | 50 % | 27 000 |
| Švedska | 50 % | 200 000 |
| Združeno kraljestvo | 50 % | 1 125 000 |
| Skupaj | 80 171 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

Bolezen Aujeszkega

Belgija

50 %

350 000

Španija

50 %

350 000

Bolezen modrikastega jezika

Španija

50 %

8 000 000

Francija

50 %

360 000

Italija

50 %

1 400 000

Portugalska

50 %

1 100 000

Goveja bruceloza

Irska

50 %

1 950 000

Španija

50 %

5 500 000

Italija

50 %

3 000 000

Ciper

50 %

20 000

Portugalska

50 %

1 280 000

Združeno kraljestvo (1)

50 %

1 100 000

Goveja tuberkuloza

Španija

50 %

8 000 000

Italija

50 %

2 950 000

Poljska

50 %

1 550 000

Portugalska

50 %

450 000

Klasična prašičja kuga

Nemčija

50 %

1 100 000

Francija

50 %

650 000

Luksemburg

50 %

35 000

Slovenija

50 %

25 000

Slovaška

50 %

400 000

Enzootska goveja levkoza

Estonija

50 %

20 000

Italija

50 %

1 600 000

Latvija

50 %

85 000

Litva

50 %

135 000

Poljska

50 %

4 800 000

Portugalska

50 %

425 000

Ovčja in kozja bruceloza (B. melitensis)

Grčija

50 %

200 000

Španija

50 %

5 900 000

Francija

50 %

570 000

Italija

50 %

5 000 000

Ciper

50 %

120 000

Portugalska

50 %

1 220 000

Poseidom (2)

Francija (3)

50 %

50 000

Steklina

Bolgarija

50 %

0

Češka

50 %

490 000

Nemčija

50 %

850 000

Estonija

50 %

925 000

Latvija

50 %

790 000

Litva

50 % lastno ozemlje; 100 % obmejna območja

450 000

Madžarska

50 %

900 000

Avstrija

50 %

185 000

Poljska

50 %

4 100 000

Romunija

50 %

0

Slovenija

50 %

375 000

Slovaška

50 %

500 000

Finska

50 %

112 000

Afriška prašičja kuga/Klasična prašičja kuga

Bolgarija

50 %

275 000

Italija

50 %

140 000

Romunija

50 %

5 250 000

Vezikularna bolezen prašičev

Italija

50 %

350 000

Aviarna influenca

Belgija

50 %

66 000

Belgija

50 %

88 000

Bolgarija

50 %

74 000

Danska

50 %

310 000

Nemčija

50 %

460 000

Estonija

50 %

40 000

Irska

50 %

59 000

Grčija

50 %

42 000

Španija

50 %

82 000

Francija

50 %

280 000

Italija

50 %

900 000

Ciper

50 %

15 000

Latvija

50 %

15 000

Litva

50 %

12 000

Luksemburg

50 %

15 000

Madžarska

50 %

110 000

Malta

50 %

5 000

Nizozemska

50 %

126 000

Avstrija

50 %

42 000

Poljska

50 %

87 000

Romunija

50 %

505 000

Portugalska

50 %

46 000

Slovenija

50 %

32 000

Slovaška

50 %

21 000

Finska

50 %

27 000

Švedska

50 %

200 000

Združeno kraljestvo

50 %

1 125 000

Skupaj

80 171 000

PRILOGA II

Seznam programov pregledov, namenjenih preprečevanju zoonoz iz člena 2(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Zoonoza | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Salmonela | Belgija | 50 % | 550 000 |
| Bolgarija | 50 % | 5 000 |
| Češka | 50 % | 330 000 |
| Danska | 50 % | 500 000 |
| Nemčija | 50 % | 175 000 |
| Estonija | 50 % | 27 000 |
| Irska | 50 % | 0 |
| Grčija | 50 % | 60 000 |
| Španija | 50 % | 960 000 |
| Francija | 50 % | 550 000 |
| Italija | 50 % | 590 000 |
| Ciper | 50 % | 40 000 |
| Latvija | 50 % | 60 000 |
| Madžarska | 50 % | 110 000 |
| Nizozemska | 50 % | 1 350 000 |
| Avstrija | 50 % | 80 000 |
| Poljska | 50 % | 2 000 000 |
| Portugalska | 50 % | 20 000 |
| Romunija | 50 % | 215 000 |
| Slovaška | 50 % | 50 000 |
| Skupaj | 7 672 000 |

Zoonoza

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

Salmonela

Belgija

50 %

550 000

Bolgarija

50 %

5 000

Češka

50 %

330 000

Danska

50 %

500 000

Nemčija

50 %

175 000

Estonija

50 %

27 000

Irska

50 %

0

Grčija

50 %

60 000

Španija

50 %

960 000

Francija

50 %

550 000

Italija

50 %

590 000

Ciper

50 %

40 000

Latvija

50 %

60 000

Madžarska

50 %

110 000

Nizozemska

50 %

1 350 000

Avstrija

50 %

80 000

Poljska

50 %

2 000 000

Portugalska

50 %

20 000

Romunija

50 %

215 000

Slovaška

50 %

50 000

Skupaj

7 672 000

PRILOGA III

Seznam programov za spremljanje TSE iz člena 3(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja opravljenih hitrih in razločevalnih testov | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| TSE | Belgija | 100 % | 2 084 000 |
| Češka | 100 % | 1 320 000 |
| Danska | 100 % | 1 950 000 |
| Nemčija | 100 % | 11 307 000 |
| Estonija | 100 % | 233 000 |
| Irska | 100 % | 6 410 000 |
| Grčija | 100 % | 1 650 000 |
| Španija | 100 % | 9 100 000 |
| Francija | 100 % | 24 815 000 |
| Italija | 100 % | 3 000 000 |
| Ciper | 100 % | 530 000 |
| Latvija | 100 % | 312 000 |
| Litva | 100 % | 645 000 |
| Luksemburg | 100 % | 146 000 |
| Madžarska | 100 % | 784 000 |
| Malta | 100 % | 90 000 |
| Nizozemska | 100 % | 5 112 000 |
| Avstrija | 100 % | 1 759 000 |
| Poljska | 100 % | 244 000 |
| Portugalska | 100 % | 2 940 000 |
| Romunija | 100 % | 2 370 000 |
| Slovenija | 100 % | 308 000 |
| Slovaška | 100 % | 610 000 |
| Finska | 100 % | 839 000 |
| Švedska | 100 % | 2 020 000 |
| Združeno kraljestvo | 100 % | 6 781 000 |
| Skupaj | 87 359 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja opravljenih hitrih in razločevalnih testov

Najvišji znesek

(EUR)

TSE

Belgija

100 %

2 084 000

Češka

100 %

1 320 000

Danska

100 %

1 950 000

Nemčija

100 %

11 307 000

Estonija

100 %

233 000

Irska

100 %

6 410 000

Grčija

100 %

1 650 000

Španija

100 %

9 100 000

Francija

100 %

24 815 000

Italija

100 %

3 000 000

Ciper

100 %

530 000

Latvija

100 %

312 000

Litva

100 %

645 000

Luksemburg

100 %

146 000

Madžarska

100 %

784 000

Malta

100 %

90 000

Nizozemska

100 %

5 112 000

Avstrija

100 %

1 759 000

Poljska

100 %

244 000

Portugalska

100 %

2 940 000

Romunija

100 %

2 370 000

Slovenija

100 %

308 000

Slovaška

100 %

610 000

Finska

100 %

839 000

Švedska

100 %

2 020 000

Združeno kraljestvo

100 %

6 781 000

Skupaj

87 359 000

PRILOGA IV

Seznam programov za izkoreninjenje BSE iz člena 4(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| BSE | Belgija | 50 % izločitev | 50 000 |
| Češka | 50 % izločitev | 750 000 |
| Danska | 50 % izločitev | 51 000 |
| Nemčija | 50 % izločitev | 50 000 |
| Estonija | 50 % izločitev | 98 000 |
| Irska | 50 % izločitev | 70 000 |
| Grčija | 50 % izločitev | 750 000 |
| Španija | 50 % izločitev | 413 000 |
| Francija | 50 % izločitev | 50 000 |
| Italija | 50 % izločitev | 65 000 |
| Luksemburg | 50 % izločitev | 100 000 |
| Nizozemska | 50 % izločitev | 60 000 |
| Avstrija | 50 % izločitev | 48 000 |
| Poljska | 50 % izločitev | 530 000 |
| Portugalska | 50 % izločitev | 45 000 |
| Slovenija | 50 % izločitev | 25 000 |
| Slovaška | 50 % izločitev | 250 000 |
| Finska | 50 % izločitev | 25 000 |
| Združeno kraljestvo | 50 % izločitev | 347 000 |
| Skupaj | 3 777 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

BSE

Belgija

50 % izločitev

50 000

Češka

50 % izločitev

750 000

Danska

50 % izločitev

51 000

Nemčija

50 % izločitev

50 000

Estonija

50 % izločitev

98 000

Irska

50 % izločitev

70 000

Grčija

50 % izločitev

750 000

Španija

50 % izločitev

413 000

Francija

50 % izločitev

50 000

Italija

50 % izločitev

65 000

Luksemburg

50 % izločitev

100 000

Nizozemska

50 % izločitev

60 000

Avstrija

50 % izločitev

48 000

Poljska

50 % izločitev

530 000

Portugalska

50 % izločitev

45 000

Slovenija

50 % izločitev

25 000

Slovaška

50 % izločitev

250 000

Finska

50 % izločitev

25 000

Združeno kraljestvo

50 % izločitev

347 000

Skupaj

3 777 000

PRILOGA V

Seznam programov za izkoreninjenje praskavca iz člena 5(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Praskavec | Belgija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 99 000 |
| Češka | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 107 000 |
| Nemčija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 827 000 |
| Estonija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 13 000 |
| Irska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 279 000 |
| Grčija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 516 000 |
| Španija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 4 500 000 |
| Francija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 8 862 000 |
| Italija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 620 000 |
| Ciper | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 1 280 000 |
| Luksemburg | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 28 000 |
| Madžarska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 232 000 |
| Nizozemska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 543 000 |
| Avstrija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 14 000 |
| Portugalska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 41 000 |
| Romunija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 980 000 |
| Slovenija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 83 000 |
| Slovaška | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 179 000 |
| Finska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 11 000 |
| Švedska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 6 000 |
| Združeno kraljestvo | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 5 178 000 |
| Skupaj | 24 398 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

Praskavec

Belgija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

99 000

Češka

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

107 000

Nemčija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

827 000

Estonija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

13 000

Irska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

279 000

Grčija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

516 000

Španija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

4 500 000

Francija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

8 862 000

Italija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

620 000

Ciper

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

1 280 000

Luksemburg

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

28 000

Madžarska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

232 000

Nizozemska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

543 000

Avstrija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

14 000

Portugalska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

41 000

Romunija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

980 000

Slovenija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

83 000

Slovaška

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

179 000

Finska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

11 000

Švedska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

6 000

Združeno kraljestvo

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

5 178 000

Skupaj

24 398 000

---

(1)  Združeno kraljestvo, samo kar zadeva Severno Irsko.

1

(2)  Osrčnikova vodenica, babezioza in goveja anaplazmoza, ki jih prenašajo insekti prenašalci v francoskih prekomorskih departmajih.

2

(3)  Francija, samo kar zadeva Guadeloupe, Martinik in Réunion.

3

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/57

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. decembra 2007

o spremembi Odločbe 2005/5/ES glede primerjalnih poskusov in testiranja semen in razmnoževalnega materiala vrste Asparagus officinalis v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6168)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/852/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (1) in zlasti člena 43(3) in (5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2005/5/ES z dne 27. decembra 2004 o postopkih Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje semen in razmnoževalnem materialu nekaterih sort poljščin in zelenjadnih vrst in trte v skladu z direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES za leta od 2005 do 2009 (2) določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki jih je treba od leta 2005 do leta 2009 izvesti v okviru Direktive Sveta 2002/55/ES glede vrste Asparagus officinalis. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2005/5/ES z dne 27. decembra 2004 o postopkih Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje semen in razmnoževalnem materialu nekaterih sort poljščin in zelenjadnih vrst in trte v skladu z direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES za leta od 2005 do 2009 (2) določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki jih je treba od leta 2005 do leta 2009 izvesti v okviru Direktive Sveta 2002/55/ES glede vrste Asparagus officinalis.

| (2) | Organ, odgovoren za izvajanje teh poskusov in testiranj, je obvestil Komisijo, da je delo napredovalo hitreje, kot je bilo predvideno, in da zaradi ustreznega razvoja rastlin, opazovanih med letoma 2005 in 2007, zdaj pričakuje, da bodo vse ustrezne ugotovitve, zahtevane v okviru razpisa za projekte, objavljenega 21. junija 2004 (3), pridobljene do konca leta 2008 in ne 2009. Poudaril je, da bodo zato skupni upravičeni stroški nižji, kot je bilo sprva predvideno, stroški za leto 2008 pa bodo višji. |
| --- | --- |

(2)

Organ, odgovoren za izvajanje teh poskusov in testiranj, je obvestil Komisijo, da je delo napredovalo hitreje, kot je bilo predvideno, in da zaradi ustreznega razvoja rastlin, opazovanih med letoma 2005 in 2007, zdaj pričakuje, da bodo vse ustrezne ugotovitve, zahtevane v okviru razpisa za projekte, objavljenega 21. junija 2004 (3), pridobljene do konca leta 2008 in ne 2009. Poudaril je, da bodo zato skupni upravičeni stroški nižji, kot je bilo sprva predvideno, stroški za leto 2008 pa bodo višji.

| (3) | Odgovorni organ je na podlagi teh dejstev predložil predlog za ponovni izračun upravičenih stroškov in prispevka Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Odgovorni organ je na podlagi teh dejstev predložil predlog za ponovni izračun upravičenih stroškov in prispevka Skupnosti.

| (4) | Zato bi bilo treba upravičene izdatke in prispevek Skupnosti prilagoditi. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba upravičene izdatke in prispevek Skupnosti prilagoditi.

| (5) | Odločbo 2005/5/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2005/5/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2005/5/ES se spremeni:

| 1. | V prvem odstavku člena 1 se letnica „2009“ nadomesti z letnico „2008“. |
| --- | --- |

1.

V prvem odstavku člena 1 se letnica „2009“ nadomesti z letnico „2008“.

| 2. | V prvem odstavku člena 3 se letnica „2009“ nadomesti z letnico „2008“. |
| --- | --- |

2.

V prvem odstavku člena 3 se letnica „2009“ nadomesti z letnico „2008“.

| 3. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/124/ES (UL L 339, 6.12.2006, str. 12).

1

(2)  UL L 2, 5.1.2005, str. 12.

2

(3)  http://europa.eu.int/comm/food/plant/call2004/index_en.htm

3

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 2005/5/ES se spremeni:

| 1. | Preglednica z naslovom „Poskusi in testiranja, ki se izvedejo v letu 2008“ se nadomesti z naslednjo preglednico:
  „Poskusi in testiranja, ki se izvedejo v letu 2008










  Vrsta | Odgovorni organ | Pogoji, ki jih je treba oceniti | Število vzorcev | Upravičeni stroški
  (EUR) | Najvišji finančni prispevek Skupnosti (enakovreden 80 % upravičenih stroškov)
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asparagus officinalis
   (1) | BSA Hannover (D) | Sortna pristnost in čistost (polje)
  Zunanja kakovost semena (laboratorij) | 100 | 43 495 | 34 794 |
| Skupni stroški | 34 794 |

1.

Preglednica z naslovom „Poskusi in testiranja, ki se izvedejo v letu 2008“ se nadomesti z naslednjo preglednico:

„Poskusi in testiranja, ki se izvedejo v letu 2008

Vrsta

Odgovorni organ

Pogoji, ki jih je treba oceniti

Število vzorcev

Upravičeni stroški

(EUR)

Najvišji finančni prispevek Skupnosti (enakovreden 80 % upravičenih stroškov)

(EUR)

Asparagus officinalis
   (1)

BSA Hannover (D)

Sortna pristnost in čistost (polje)

Zunanja kakovost semena (laboratorij)

100

43 495

34 794

Skupni stroški

34 794

| 2. | Preglednica z naslovom „Poskusi in testiranja, ki se izvedejo v letu 2009“ se črta. |
| --- | --- |

2.

Preglednica z naslovom „Poskusi in testiranja, ki se izvedejo v letu 2009“ se črta.

---

(1)  Poskusi in testiranja, ki trajajo več kakor eno leto.“

---

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/59

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2007

o nadaljevanju primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti pri semenu in razmnoževalnem materialu vrste Asparagus officinalis v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES, ki so se začeli leta 2005, v letu 2008

(Besedilo velja za EGP)

(2007/853/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (1),

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2005/5/ES z dne 27. decembra 2004 o postopkih Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje semen in razmnoževalnem materialu nekaterih sort poljščin in zelenjadnih vrst in trte v skladu z direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES za leta od 2005 do 2009 (2), in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2005/5/ES določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki jih je treba opraviti v okviru Direktive Sveta 2002/55/ES v zvezi z vrsto Asparagus officinalis v letih od 2005 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2005/5/ES določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki jih je treba opraviti v okviru Direktive Sveta 2002/55/ES v zvezi z vrsto Asparagus officinalis v letih od 2005 do 2009.

| (2) | Testiranja in poskuse, ki so se izvajali v letih 2005, 2006 in 2007, je treba nadaljevati v letu 2008 – |
| --- | --- |

(2)

Testiranja in poskuse, ki so se izvajali v letih 2005, 2006 in 2007, je treba nadaljevati v letu 2008 –

SKLENILA:

Edini člen

V skladu z Odločbo 2005/5/ES se primerjalni poskusi in testiranja Skupnosti pri semenu in razmnoževalnem materialu vrste Asparagus officinalis, ki so se začeli izvajati v letu 2005, nadaljujejo v letu 2008.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/124/ES (UL L 339, 6.12.2006, str. 12).

1

(2)  UL L 2, 5.1.2005, str. 12.

2

---

Popravki

| 20.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 335/60 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 335/60

---

Popravek Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(
  Uradni list Evropske unije L 347 z dne 11. decembra 2006
  )

Stran 1, opomba 1 na dnu strani:

besedilo:

| „(1) | UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 221, 12.8.2006, str. 9).“ |
| --- | --- |

„(1)

UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 221, 12.8.2006, str. 9).“

se glasi:

| „(1) | UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 129).“ |
| --- | --- |

„(1)

UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 129).“

Stran 1, opomba 2 na dnu strani:

besedilo:

| „(2) | UL 71, 14.4.1967, str. 1301. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 69/463/EGS (UL L 320, 20.12.1969, str. 34).“ |
| --- | --- |

„(2)

UL 71, 14.4.1967, str. 1301. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 69/463/EGS (UL L 320, 20.12.1969, str. 34).“

se glasi:

| „(2) | UL 71, 14.4.1967, str. 1301. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 77/388/EGS.“ |
| --- | --- |

„(2)

UL 71, 14.4.1967, str. 1301. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 77/388/EGS.“

Stran 8, Kazalo, Naslov XV:

besedilo:

„Poglavje 4 - Prenos in začetek veljavnosti“

se glasi:

„Poglavje 3 - Prenos in začetek veljavnosti“.

Stran 10, člen 2(3):

besedilo:

„... distribucijskem omrežju zemeljskega plina, ...“

se glasi:

„... distribucijskem sistemu zemeljskega plina, ...“.

Stran 10, člen 3:

besedilo:

„1.   Z odstopanjem od določb člena 3(1)(b)(i) naslednje transakcije niso predmet DDV:“

se glasi:

„1.   Z odstopanjem od določb člena 2(1)(b)(i) naslednje transakcije niso predmet DDV:“.

Stran 12, naslov pred členom 14:

besedilo:

„POGLAVJE I

Dobava blaga“

se glasi:

„POGLAVJE 1

Dobava blaga“.

Stran 13, člen 17:

besedilo:

„3.   Kadar eden od pogojev, pod katerimi se lahko uveljavlja ugodnost iz odstavka 2, ni več izpolnjen, se šteje, da je bilo blago preneseno v v drugo državo članico. V tem primeru se prenos opravi v trenutku, ko ta pogoj ni več izpolnjen.“

se glasi:

„3.   Kadar eden od pogojev, pod katerimi se lahko uveljavlja ugodnost iz odstavka 2, ni več izpolnjen, se šteje, da je bilo blago preneseno v drugo državo članico. V tem primeru se šteje, da je prenos opravljen v trenutku, ko ta pogoj ni več izpolnjen.“

Stran 22, člen 83:

besedilo:

„... v skladu s poglavjem 1 ...“

se glasi:

„... v skladu s poglavjem 2 ...“.

Stran 28, člen 133, zadnji pododstavek:

besedilo:

„Države članice...lahko uporabijo tudi pogoje iz točke (d) prvega odstavka, ....“

se glasi:

„Države članice...lahko uporabijo tudi pogoje iz točke (d) prvega odstavka tega člena, ....“.

Stran 34, člen 160:

besedilo:

| „(b) | ... iz člena 152(1) (b) oziroma člena 153(1).“ |
| --- | --- |

„(b)

... iz člena 152(1) (b) oziroma člena 153(1).“

se glasi:

| „(b) | ... iz člena 157(1) (b) oziroma člena 158(1).“ |
| --- | --- |

„(b)

... iz člena 157(1) (b) oziroma člena 158(1).“

Stran 36, opombe k členu 170, sedanja opomba št. 1 postane opomba št. 2, za besedami „Direktive 79/1072/EGS“ pa se vstavi opomba št. 1, ki se glasi kakor sledi:

„UL L 331, 27.12.1979, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.“

Stran 40, člen 204(1), opomba v drugem pododstavku:

besedilo:

| „(1) | ... Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.“ |
| --- | --- |

„(1)

... Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.“

se glasi:

| „(2) | ... Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.“ |
| --- | --- |

„(2)

... Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.“

Stran 51, člen 285, drugi pododstavek:

besedilo:

„Države članice iz odstavka 1 lahko odobrijo progresivno davčno olajšavo davčnim zavezancem, katerih letni promet presega zgornjo mejo, ki so jo določile.“

se glasi:

„Države članice iz prvega pododstavka lahko odobrijo progresivno davčno olajšavo davčnim zavezancem, katerih letni promet presega zgornjo mejo, ki so jo določile.“

Stran 54, člen 309, drugi pododstavek:

besedilo:

„Če so transakcije iz odstavka 1 opravljene ...“

se glasi:

„Če so transakcije iz prvega pododstavka opravljene ...“.

Stran 62, člen 378:

besedilo:

„1.   Avstrija lahko še naprej obdavčuje transakcije iz dela A Priloge X, točke (2).“

se glasi:

„1.   Avstrija lahko še naprej obdavčuje transakcije iz točke (2) dela A Priloge X.“

Stran 75, Priloga IX, Del B:

besedilo:

| „(2) | Zbirke in zbirateljski predmeti, ...“ |
| --- | --- |

„(2)

Zbirke in zbirateljski predmeti, ...“

se glasi:

| „(2) | zbirke in zbirateljski predmeti, ...“. |
| --- | --- |

„(2)

zbirke in zbirateljski predmeti, ...“.

Strani 79 in 80, Priloga XI, Del B:

se povsod beseda „Directiva“ nadomesti z besedo „Direktiva“;

se povsod beseda „CEE“ nadomesti z besedo „EGS“;

se povsod beseda „CE“ nadomesti z besedo „ES“.

Stran 79, Priloga XI, del A, točka 2, na koncu seznama:

besedilo:

„Direktiva 2006/98/ES (UL L ..., ...., str. (*)(samo točka 2 priloge)“

se glasi:

„Direktiva 2006/98/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 129) (samo točka 2 priloge)“.

Stran 79, besedilo opombe z zvezdico na koncu strani se črta.

Stran 79, Priloga XI, Del B:

besedilo:

| „Directiva 2002/38/CE | 1 de julio de 2006“ |
| --- | --- |

„Directiva 2002/38/CE

1 de julio de 2006“

se glasi:

| „Direktiva 2006/58/ES | 1. julij 2006“. |
| --- | --- |

„Direktiva 2006/58/ES

1. julij 2006“.

Stran 80, Priloga XI, Del B:

besedilo:

| „Directiva 2006/58/CE | 1 de julio de 2006“ |
| --- | --- |

„Directiva 2006/58/CE

1 de julio de 2006“

se glasi:

| „Direktiva 2006/58/ES | 1. julij 2006“. |
| --- | --- |

„Direktiva 2006/58/ES

1. julij 2006“.

Stran 81 in naslednje, Priloga XII, primerjalna tabela:

Stran 88, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“, šesta vrstica:

besedilo:

„člen 13(B)(d), točke (1) do (5), prva in druga alinea“

se glasi:

„člen 13(B)(d), točka (5), prva in druga alinea“.

Stran 88, stolpec „Ta direktiva“, trinajsta vrstica:

besedilo:

„člen 140(a)“

se glasi:

„člen 143(a)“.

Stran 88, stolpec „Ta direktiva“, trinajsta vrstica:

besedilo:

„člen 140(a)“

se glasi:

„člen 143(a)“.

Stran 92, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“, četrta vrstica pred koncem:

besedilo:

„člen 24a, prvi pododstavek, prva do dvanajsta alinea“

se glasi:

„člen 24a, prvi pododstavek, prva do deseta alinea“.

Stran 94, Priloga XII, Primerjalna tabela, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“:

besedilo:

„člen 26a(B)(2), prva in četrta alinea“

se glasi:

„člen 26a(B)(2), prva do četrta alinea“.

Stran 96, stolpec „Ta direktiva“, šesta vrstica pred koncem:

besedilo:

„člen 198(1) in (2)“

se glasi:

„člen 198(1) in (3)“.

Stran 106, Priloga XII, Primerjalna tabela, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“:

besedilo:

| „— | odstavek 3(a), prvi pododstavek, prvi stavek“ |
| --- | --- |

„—

odstavek 3(a), prvi pododstavek, prvi stavek“

se glasi:

| „— | odstavek 3(a), peti pododstavek, prvi stavek“. |
| --- | --- |

„—

odstavek 3(a), peti pododstavek, prvi stavek“.

Stran 108, Priloga XII, Primerjalna tabela, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“:

besedilo:

| „— | odstavek 3(a), tretji pododstavek, prvi in drugi stavek“ |
| --- | --- |

„—

odstavek 3(a), tretji pododstavek, prvi in drugi stavek“

se glasi:

| „— | odstavek 3(d), tretji pododstavek, prvi in drugi stavek“. |
| --- | --- |

„—

odstavek 3(d), tretji pododstavek, prvi in drugi stavek“.

Stran 110, Priloga XII, Primerjalna tabela, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“, dvanajsta vrstica:

besedilo:

| „— | odstavek 12(a), prva, druga in tretja alinea“ |
| --- | --- |

„—

odstavek 12(a), prva, druga in tretja alinea“

se glasi:

| „— | odstavek 12(b), prva, druga in tretja alinea“. |
| --- | --- |

„—

odstavek 12(b), prva, druga in tretja alinea“.

Stran 117, stolpec „Ostali akti“, predzadnja vrstica:

besedilo:

„Priloga VIII(7), točka (1), tretji pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003“

se glasi:

„Priloga VIII(7), točka (1)(b), tretji pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003“.

Stran 117, Priloga XII, Primerjalna tabela, stolpec „Direktiva 77/388/EGS“:

besedilo:

„Priloga VIII(7), točka (1), tretji pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003

Priloga VIII(7), točka (1), četrti pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003

Priloga VIII(7), točka (1), peti pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003

Priloga VIII(7), točka (1), šesti pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003“

se glasi:

„Priloga VII(7), točka (1), tretji pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003

Priloga VII(7), točka (1), četrti pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003

Priloga VII(7), točka (1), peti pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003

Priloga VII(7), točka (1), šesti pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003“;

besedilo:

„Priloga VI(7), točka (1)(a) Akta o pristopu iz leta 2003“

se glasi:

„Priloga VIII(7), točka (1), tretji pododstavek, Akta o pristopu iz leta 2003“.

Stran 118, Priloga XII, Primerjalna tabela, stolpec „Ta direktiva“:

besedilo:

„člen 128(2), (3) in (4)“

se glasi:

„člen 128(3), (4) in (5)“.

---