# Den Europæiske Unions L 96/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 96 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang9. april 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 96

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang9. april 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 320/2008 af 7. april 2008 om ophævelse af udligningstolden på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), med oprindelse i Republikken Korea og om afslutning af proceduren | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 321/2008 af 8. april 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 13 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/47/EF af 8. april 2008 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling, af Rådets direktiv 75/324/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aerosoler (
  1
  ) | 15 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 320/2008 af 7. april 2008 om ophævelse af udligningstolden på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), med oprindelse i Republikken Korea og om afslutning af proceduren

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 321/2008 af 8. april 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

13

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2008/47/EF af 8. april 2008 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling, af Rådets direktiv 75/324/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aerosoler (
  1
  )

1

15

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/289/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 3. april 2008 om beredskabsforanstaltninger vedrørende den ikke tilladte genetisk modificerede organisme Bt 63 i risprodukter
  (meddelt under nummer K(2008) 1208)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/290/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 4. april 2008 om ændring af beslutning 2007/716/EF for så vidt angår visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2008) 1230)

   (
  1
  ) | 35 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/289/EF

*

Kommissionens beslutning af 3. april 2008 om beredskabsforanstaltninger vedrørende den ikke tilladte genetisk modificerede organisme Bt 63 i risprodukter
  (meddelt under nummer K(2008) 1208)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 1208)

1

29

2008/290/EF

*

Kommissionens beslutning af 4. april 2008 om ændring af beslutning 2007/716/EF for så vidt angår visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2008) 1230)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 1230)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 9.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 320/2008

af 7. april 2008

om ophævelse af udligningstolden på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), med oprindelse i Republikken Korea og om afslutning af proceduren

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), i det følgende benævnt »grundforordningen«, særlig artikel 19,

under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

I.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1480/2003 (2), i det følgende benævnt »den endelige toldforordning«, en endelig udligningstold på 34,8 % på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories) med oprindelse i Republikken Korea og fremstillet af alle andre selskaber end Samsung Electronics Co., Ltd, i det følgende benævnt »Samsung«, for hvem der blev fastsat en toldsats på 0 %. Forud for den endelige toldforordning fandt Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2003 af 23. april 2003 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), med oprindelse i Republikken Korea (3) (i det følgende benævnt »den foreløbige toldforordning«) anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1480/2003 (2), i det følgende benævnt »den endelige toldforordning«, en endelig udligningstold på 34,8 % på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories) med oprindelse i Republikken Korea og fremstillet af alle andre selskaber end Samsung Electronics Co., Ltd, i det følgende benævnt »Samsung«, for hvem der blev fastsat en toldsats på 0 %. Forud for den endelige toldforordning fandt Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2003 af 23. april 2003 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), med oprindelse i Republikken Korea (3) (i det følgende benævnt »den foreløbige toldforordning«) anvendelse.

| (2) | På baggrund af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan (4) (»rapporten fra EF-Korea DRAMs-panelet«) vedtog Rådet forordning (EF) nr. 584/2006 (5), hvormed den gennemførte anbefalingerne i panelets rapport og nedsatte den endelige udligningstold til 32,9 % (i det følgende benævnt »gennemførelsesforordningen«). |
| --- | --- |

(2)

På baggrund af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan (4) (»rapporten fra EF-Korea DRAMs-panelet«) vedtog Rådet forordning (EF) nr. 584/2006 (5), hvormed den gennemførte anbefalingerne i panelets rapport og nedsatte den endelige udligningstold til 32,9 % (i det følgende benævnt »gennemførelsesforordningen«).

II.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ

| (3) | EF-producenten Micron Europe Ltd and Qimonda AG (tidligere Infineon Technologies AG) fremlagde umiddelbare beviser for Kommissionen, som tydede på, at Hynix Semiconductor Inc., i det følgende benævnt »Hynix«, modtog yderligere subsidier i perioden efter undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Endvidere indsendte Hynix en anmodning om en delvis interimsundersøgelse med den påstand, at de subsidier, der i den oprindelige undersøgelse blev anset for at være udligningsberettigede, ikke længere blev givet. |
| --- | --- |

(3)

EF-producenten Micron Europe Ltd and Qimonda AG (tidligere Infineon Technologies AG) fremlagde umiddelbare beviser for Kommissionen, som tydede på, at Hynix Semiconductor Inc., i det følgende benævnt »Hynix«, modtog yderligere subsidier i perioden efter undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Endvidere indsendte Hynix en anmodning om en delvis interimsundersøgelse med den påstand, at de subsidier, der i den oprindelige undersøgelse blev anset for at være udligningsberettigede, ikke længere blev givet.

| (4) | I lyset af disse andragender besluttede Kommissionen at handle på eget initiativ. |
| --- | --- |

(4)

I lyset af disse andragender besluttede Kommissionen at handle på eget initiativ.

III.   Undersøgelse

| (5) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 18. marts 2006 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 19 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 18. marts 2006 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 19 i grundforordningen.

| (6) | Undersøgelsen drejede sig udelukkende om subsidieringen af en enkelt producent, nemlig Hynix, for at vurdere, om der var behov for at videreføre, ophæve eller ændre de gældende foranstaltninger. Undersøgelsesperioden lå mellem den 1. januar 2005 og den 31. december 2005, i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«. |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsen drejede sig udelukkende om subsidieringen af en enkelt producent, nemlig Hynix, for at vurdere, om der var behov for at videreføre, ophæve eller ændre de gældende foranstaltninger. Undersøgelsesperioden lå mellem den 1. januar 2005 og den 31. december 2005, i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«.

| (7) | Kommissionen underrettede officielt den eksporterende producent (Hynix), Republikken Korea, i det følgende benævnt »den koreanske stat«, og EF-producenterne om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt den eksporterende producent (Hynix), Republikken Korea, i det følgende benævnt »den koreanske stat«, og EF-producenterne om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (8) | For at have de oplysninger til rådighed, den har brug for i sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog besvarelser fra selskabet, den koreanske stat og en række koreanske banker samt Deutsche Bank AG. |
| --- | --- |

(8)

For at have de oplysninger til rådighed, den har brug for i sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog besvarelser fra selskabet, den koreanske stat og en række koreanske banker samt Deutsche Bank AG.

| (9) | For at efterprøve de modtagne oplysninger aflagde Kommissionen kontrolbesøg hos den koreanske stat (økonomi- og finansministeriet og finanstilsynskommissionen) og hos følgende selskaber og institutioner i Seoul:






  — | Hynix Semiconductor Inc. |
| --- | --- | --- |

(9)

For at efterprøve de modtagne oplysninger aflagde Kommissionen kontrolbesøg hos den koreanske stat (økonomi- og finansministeriet og finanstilsynskommissionen) og hos følgende selskaber og institutioner i Seoul:

—

Hynix Semiconductor Inc.

| — | Korea Exchange Bank (KEB) |
| --- | --- |

—

Korea Exchange Bank (KEB)

| — | Korea Development Bank (KDB) |
| --- | --- |

—

Korea Development Bank (KDB)

| — | Woori Bank |
| --- | --- |

—

Woori Bank

| — | Shinhan Bank |
| --- | --- |

—

Shinhan Bank

| — | Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG

| — | National Agricultural Cooperative Federation (NACF) |
| --- | --- |

—

National Agricultural Cooperative Federation (NACF)

| — | Hyundai Marine & Fire Insurance. |
| --- | --- |

—

Hyundai Marine & Fire Insurance.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (10) | Den pågældende vare og den samme vare er de samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), af samtlige typer, tætheder og varianter, både samlet og i plade- og terningeform, fremstillet ved hjælp af forskellige former for MOS-teknologi (Metal Oxide Semiconductor), herunder supplerende MOS-typer (CMOS), af samtlige tætheder (herunder fremtidige tætheder), uanset hvilken adgangshastighed, konfiguration, pakning eller ramme der er tale om, med oprindelse i Republikken Korea. Dette omfatter også DRAMs, der fremtræder i (seriefremstillede) hukommelsesmoduler eller (seriefremstillede) hukommelsesplader eller i en anden samlet form, forudsat at deres vigtigste formål er at tilvejebringe hukommelse. |
| --- | --- |

(10)

Den pågældende vare og den samme vare er de samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), af samtlige typer, tætheder og varianter, både samlet og i plade- og terningeform, fremstillet ved hjælp af forskellige former for MOS-teknologi (Metal Oxide Semiconductor), herunder supplerende MOS-typer (CMOS), af samtlige tætheder (herunder fremtidige tætheder), uanset hvilken adgangshastighed, konfiguration, pakning eller ramme der er tale om, med oprindelse i Republikken Korea. Dette omfatter også DRAMs, der fremtræder i (seriefremstillede) hukommelsesmoduler eller (seriefremstillede) hukommelsesplader eller i en anden samlet form, forudsat at deres vigtigste formål er at tilvejebringe hukommelse.

| (11) | Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 og ex 8548 90 20. |
| --- | --- |

(11)

Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 og ex 8548 90 20.

C.   SUBSIDIER

I.   Indledning

| (12) | Kommissionen har på grundlag af de oplysninger, den havde til rådighed, da den indledte undersøgelsen, og de besvarelser, den har modtaget på spørgeskemaerne, undersøgt følgende foranstaltninger:






  a) | en redningspakke godkendt af Hynix Creditor Financial Institutions' Council (kreditinstitutrådet for Hynix, i det følgende benævnt »CFIC«) den 30. december 2002 (den nye omstruktureringspakke) omfattende ombytning af gæld med aktier, gældsforlængelse og nye rentebetalingsvilkår |
| --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen har på grundlag af de oplysninger, den havde til rådighed, da den indledte undersøgelsen, og de besvarelser, den har modtaget på spørgeskemaerne, undersøgt følgende foranstaltninger:

a)

en redningspakke godkendt af Hynix Creditor Financial Institutions' Council (kreditinstitutrådet for Hynix, i det følgende benævnt »CFIC«) den 30. december 2002 (den nye omstruktureringspakke) omfattende ombytning af gæld med aktier, gældsforlængelse og nye rentebetalingsvilkår

| b) | påstået præferencefinansiering fra koreanske banker til Beijing Orient Electronics, i det følgende benævnt »BOE«, for at fremme købet af Hydis, en virksomhed i Hynix-gruppen |
| --- | --- |

b)

påstået præferencefinansiering fra koreanske banker til Beijing Orient Electronics, i det følgende benævnt »BOE«, for at fremme købet af Hydis, en virksomhed i Hynix-gruppen

| c) | påstået præferencefinansiering fra koreanske banker til CVC for at fremme købet af System IC, en virksomhed i Hynix-gruppen, herunder overførsel af Hynix-gælden til en anden enhed på favorable vilkår |
| --- | --- |

c)

påstået præferencefinansiering fra koreanske banker til CVC for at fremme købet af System IC, en virksomhed i Hynix-gruppen, herunder overførsel af Hynix-gælden til en anden enhed på favorable vilkår

| d) | kapitaltilførsel i form af overtagelse af Hynix' gæld til nedsat pris |
| --- | --- |

d)

kapitaltilførsel i form af overtagelse af Hynix' gæld til nedsat pris

| e) | skattebegunstigelser til Hynix indrømmet af den koreanske stat |
| --- | --- |

e)

skattebegunstigelser til Hynix indrømmet af den koreanske stat

| f) | Hynix' låneomlægning i juli 2005. |
| --- | --- |

f)

Hynix' låneomlægning i juli 2005.

| (13) | Alle ovenstående foranstaltninger var ad hoc-foranstaltninger. Bortset fra litra e) ovenfor blev alle foranstaltningerne truffet af Hynix' kreditorbanker/institutter, angiveligt efter anvisning fra den koreanske stat. Spørgsmålet om »finansielt bidrag ydet af en stat«, jf. artikel 2 i grundforordningen, er ligesom i den oprindelige undersøgelse centralt i denne procedure, og der henvises i denne sammenhæng til betragtning 9-15 i den endelige toldforordning. |
| --- | --- |

(13)

Alle ovenstående foranstaltninger var ad hoc-foranstaltninger. Bortset fra litra e) ovenfor blev alle foranstaltningerne truffet af Hynix' kreditorbanker/institutter, angiveligt efter anvisning fra den koreanske stat. Spørgsmålet om »finansielt bidrag ydet af en stat«, jf. artikel 2 i grundforordningen, er ligesom i den oprindelige undersøgelse centralt i denne procedure, og der henvises i denne sammenhæng til betragtning 9-15 i den endelige toldforordning.

II.   Hynix' finansielle situation efter den oprindelige undersøgelse

| (14) | På trods af de omfattende første forsøg på at redde Hynix i 2001 forbedredes selskabets finansielle situation sig ikke, og i 2002 blev det tildelt kreditværdigheden »selective default« af Standard & Poor's. Det indberettede et tab på 1 030 mia. KRW for de første ni måneder af 2002. Det var åbenlyst, at selskabet ikke var i stand til at betale forfaldne gældsforpligtelser. Nøgletallene i regnskabet for 2002 viser, at Hynix ikke kunne dække sin kortfristede gæld med sine omsætningsaktiver, at indtægterne ikke var tilstrækkelige til at dække renteudgifterne, at selskabet i langt højere grad blev finansieret med lån end med egenkapital, og at det led store nettotab. Selv om redningsforsøgene i oktober 2001 i nogen grad havde hjulpet på situationen, var selskabet stadig i store vanskeligheder. Morgan Stanley Dean Witter, en af Hynix' eksterne konsulenter, skrev i en rapport, der blev udsendt i september 2002, at det var meget usandsynligt, at Hynix i løbet af de næste to år ville være i stand til at fremskaffe tilstrækkelige midler til at betale sine forfaldne gældsforpligtelser eller til at udvide kapaciteten og finansiere den teknologiske modernisering og de FoU-investeringer, der var nødvendige for at bevare sin position som konkurrencedygtig producent af DRAM. Morgan Stanley Dean Witter skrev videre, at Hynix teknisk set var konkurs og kun blev holdt i live ved hjælp af gældomlægningsprogrammer, og at det så ud til at ville kræve for mange økonomiske ressourcer at få selskabet tilbage i konkurrencedygtig stand. Kreditorerne har ikke råd til at pleje patienten, til den bliver rask, skrev han, og uanset resultatet var beskeden til investorerne klar: Hynix er ikke et sundt investeringsobjekt. |
| --- | --- |

(14)

På trods af de omfattende første forsøg på at redde Hynix i 2001 forbedredes selskabets finansielle situation sig ikke, og i 2002 blev det tildelt kreditværdigheden »selective default« af Standard & Poor's. Det indberettede et tab på 1 030 mia. KRW for de første ni måneder af 2002. Det var åbenlyst, at selskabet ikke var i stand til at betale forfaldne gældsforpligtelser. Nøgletallene i regnskabet for 2002 viser, at Hynix ikke kunne dække sin kortfristede gæld med sine omsætningsaktiver, at indtægterne ikke var tilstrækkelige til at dække renteudgifterne, at selskabet i langt højere grad blev finansieret med lån end med egenkapital, og at det led store nettotab. Selv om redningsforsøgene i oktober 2001 i nogen grad havde hjulpet på situationen, var selskabet stadig i store vanskeligheder. Morgan Stanley Dean Witter, en af Hynix' eksterne konsulenter, skrev i en rapport, der blev udsendt i september 2002, at det var meget usandsynligt, at Hynix i løbet af de næste to år ville være i stand til at fremskaffe tilstrækkelige midler til at betale sine forfaldne gældsforpligtelser eller til at udvide kapaciteten og finansiere den teknologiske modernisering og de FoU-investeringer, der var nødvendige for at bevare sin position som konkurrencedygtig producent af DRAM. Morgan Stanley Dean Witter skrev videre, at Hynix teknisk set var konkurs og kun blev holdt i live ved hjælp af gældomlægningsprogrammer, og at det så ud til at ville kræve for mange økonomiske ressourcer at få selskabet tilbage i konkurrencedygtig stand. Kreditorerne har ikke råd til at pleje patienten, til den bliver rask, skrev han, og uanset resultatet var beskeden til investorerne klar: Hynix er ikke et sundt investeringsobjekt.

| (15) | Merrill Lynch udtalte, ligeledes i september 2002: »Vi bliver mere og mere bekymret over Hynix' udsigtsløse indtjeningsmuligheder. Vi skruer forventningerne til 02-03 ned i underskudsområdet, da det på grund af manglende investeringer i moderne teknologi er vanskeligt at begrænse omkostningerne og øge forsyningerne.« En anden af Hynix' konsulenter, Deutsche Bank Korea, indrømmede, at nok havde deres arbitrageafdeling øjnene på halvlederindustrien, men den fulgte ikke Hynix' aktier »på grund af manglende interesse fra investorerne«. Selskabet selv anfægter ikke, at det havde store økonomiske problemer på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(15)

Merrill Lynch udtalte, ligeledes i september 2002: »Vi bliver mere og mere bekymret over Hynix' udsigtsløse indtjeningsmuligheder. Vi skruer forventningerne til 02-03 ned i underskudsområdet, da det på grund af manglende investeringer i moderne teknologi er vanskeligt at begrænse omkostningerne og øge forsyningerne.« En anden af Hynix' konsulenter, Deutsche Bank Korea, indrømmede, at nok havde deres arbitrageafdeling øjnene på halvlederindustrien, men den fulgte ikke Hynix' aktier »på grund af manglende interesse fra investorerne«. Selskabet selv anfægter ikke, at det havde store økonomiske problemer på det pågældende tidspunkt.

III.   Den nye omstrukturering

| (16) | I oktober 2001 vedtog CFIC en virksomhedsplan for at videreføre saneringen af selskabet. CFIC var sammensat af banker og andre institutter med tilgodehavender hos Hynix. CFIC's beslutninger blev truffet med 75 % flertal. De enkelte institutter blev tildelt et antal stemmer i forhold til deres udestående hos Hynix. |
| --- | --- |

(16)

I oktober 2001 vedtog CFIC en virksomhedsplan for at videreføre saneringen af selskabet. CFIC var sammensat af banker og andre institutter med tilgodehavender hos Hynix. CFIC's beslutninger blev truffet med 75 % flertal. De enkelte institutter blev tildelt et antal stemmer i forhold til deres udestående hos Hynix.

| (17) | Hynix var underlagt loven til fremme af selskabsomstrukturering (the Corporate Restructuring Promotion Act, »CRPA«) og dermed reelt kontrolleret af kreditorerne. CFIC besluttede at sælge selskabet eller dele af selskabet til en tredjepart. I december 2002 indledte omstruktureringsudvalget, som er et underudvalg til CFIC, forhandlinger med Micron Technology Inc. Disse forløb over fem måneder. Parterne nåede frem til at undertegne et aftalememorandum, men salgsvilkårene blev forkastet af Hynix' bestyrelse. |
| --- | --- |

(17)

Hynix var underlagt loven til fremme af selskabsomstrukturering (the Corporate Restructuring Promotion Act, »CRPA«) og dermed reelt kontrolleret af kreditorerne. CFIC besluttede at sælge selskabet eller dele af selskabet til en tredjepart. I december 2002 indledte omstruktureringsudvalget, som er et underudvalg til CFIC, forhandlinger med Micron Technology Inc. Disse forløb over fem måneder. Parterne nåede frem til at undertegne et aftalememorandum, men salgsvilkårene blev forkastet af Hynix' bestyrelse.

| (18) | I maj 2002 greb CFIC på grund af den fortsatte forværrelse af Hynix' økonomiske situation på ny ind og engagerede et antal eksterne konsulentvirksomheder, bl.a. Deutsche Bank (DB), Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche og A. D. Little, som skulle analysere Hynix' situation og udarbejde en redningsplan. Sammen med de nævnte eksterne konsulenter førte KEB, der som ledende kreditor stod i spidsen for CFIC, omhyggeligt tilsyn med Hynix frem til november 2002. DB og KEB udarbejdede og forelagde CFIC en rapport (DB-rapporten). |
| --- | --- |

(18)

I maj 2002 greb CFIC på grund af den fortsatte forværrelse af Hynix' økonomiske situation på ny ind og engagerede et antal eksterne konsulentvirksomheder, bl.a. Deutsche Bank (DB), Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche og A. D. Little, som skulle analysere Hynix' situation og udarbejde en redningsplan. Sammen med de nævnte eksterne konsulenter førte KEB, der som ledende kreditor stod i spidsen for CFIC, omhyggeligt tilsyn med Hynix frem til november 2002. DB og KEB udarbejdede og forelagde CFIC en rapport (DB-rapporten).

| (19) | Den 30. december 2002 besluttede CFIC at omstrukturere og sælge virksomheden efter anbefalingerne i DB-rapporten. Omstruktureringen omfattede:






  — | en ombytning af gæld med aktier i størrelsesordenen 1 861,5 mia. KRW |
| --- | --- | --- |

(19)

Den 30. december 2002 besluttede CFIC at omstrukturere og sælge virksomheden efter anbefalingerne i DB-rapporten. Omstruktureringen omfattede:

—

en ombytning af gæld med aktier i størrelsesordenen 1 861,5 mia. KRW

| — | en nedskrivning af kapitalen i forholdet 21:1 |
| --- | --- |

—

en nedskrivning af kapitalen i forholdet 21:1

| — | en gældsforlængelse for 3 293 mia. KRW, og |
| --- | --- |

—

en gældsforlængelse for 3 293 mia. KRW, og

| — | ændring af rentebetalingsvilkårene for den forlængede gæld. |
| --- | --- |

—

ændring af rentebetalingsvilkårene for den forlængede gæld.

IV.   Beskrivelse af foranstaltningerne

i)   Ombytning af gæld med aktier

| (20) | CFIC besluttede at ombytte gæld for 1 861,5 mia. KRW med Hynix-aktier. Dette beløb svarede til cirka 50 % af Hynix' ikke-sikrede lån. Den pris, aktierne kunne ombyttes til, blev i december 2002, da beslutningen blev truffet, fastsat til 435 KRW på grundlag af den gennemsnitlige markedspris for en måned. CFIC er i henhold til CRPA forpligtet til at anvende en rimelig metode ved beregningen af ombytningsprisen, men der er ikke krav om nogen bestemt metode. |
| --- | --- |

(20)

CFIC besluttede at ombytte gæld for 1 861,5 mia. KRW med Hynix-aktier. Dette beløb svarede til cirka 50 % af Hynix' ikke-sikrede lån. Den pris, aktierne kunne ombyttes til, blev i december 2002, da beslutningen blev truffet, fastsat til 435 KRW på grundlag af den gennemsnitlige markedspris for en måned. CFIC er i henhold til CRPA forpligtet til at anvende en rimelig metode ved beregningen af ombytningsprisen, men der er ikke krav om nogen bestemt metode.

| (21) | Omstruktureringsplanen foreskrev, at der skulle foretages en kapitalnedskrivning inden ombytningen, hvilket krævede aktionærernes accept. Ombytningen kunne derfor ikke finde sted med det samme. Efter kapitalnedskrivningen, som blev gennemført i forholdet 21:1, var ombytningsprisen 9 135 KRW (21 × 435 KRW), og ombytningen blev effektueret. Da ombytningsaktierne ikke skulle udstedes før april 2003, var denne pris en minimumspris, mens der ikke blev fastsat en maksimumspris. Den faktiske pris på beslutningstidspunktet var 280 KRW, den faldt til 167 KRW i april 2003. |
| --- | --- |

(21)

Omstruktureringsplanen foreskrev, at der skulle foretages en kapitalnedskrivning inden ombytningen, hvilket krævede aktionærernes accept. Ombytningen kunne derfor ikke finde sted med det samme. Efter kapitalnedskrivningen, som blev gennemført i forholdet 21:1, var ombytningsprisen 9 135 KRW (21 × 435 KRW), og ombytningen blev effektueret. Da ombytningsaktierne ikke skulle udstedes før april 2003, var denne pris en minimumspris, mens der ikke blev fastsat en maksimumspris. Den faktiske pris på beslutningstidspunktet var 280 KRW, den faldt til 167 KRW i april 2003.

ii)   Gældsforlængelse

| (22) | Løbetiden for den del af Hynix' gæld, der ikke blev ombyttet med aktier, blev forlænget til december 2006. Den forlængede gæld androg i alt 3 293 mia. KRW. |
| --- | --- |

(22)

Løbetiden for den del af Hynix' gæld, der ikke blev ombyttet med aktier, blev forlænget til december 2006. Den forlængede gæld androg i alt 3 293 mia. KRW.

iii)   Ændring af rentebetalingsvilkårene

| (23) | Renten på den forlængede gæld blev nedsat til 3,5 % fra 6,5 %. Forskellen på 3 % blev behandlet som tillæg til hovedstolen og blev føjet til den tilbageværende gæld, ligeledes med betalingsfrist i december 2006. Renten på dette tillæg til hovedstolen blev sat til 6 % med kvartalsvis betaling. |
| --- | --- |

(23)

Renten på den forlængede gæld blev nedsat til 3,5 % fra 6,5 %. Forskellen på 3 % blev behandlet som tillæg til hovedstolen og blev føjet til den tilbageværende gæld, ligeledes med betalingsfrist i december 2006. Renten på dette tillæg til hovedstolen blev sat til 6 % med kvartalsvis betaling.

V.   Den koreanske stats politik over for Hynix

| (24) | Som beskrevet i den foreløbige og den endelige toldforordning havde den koreanske stat stor interesse i Hynix-sagen. Den koreanske stat indrømmede, at Hynix' situation betød, at udenlandske investorer var uvillige til at investere i Korea, fordi de koreanske banker var så udsatte på grund af deres engagement i Hynix. Den koreanske stat havde brug for, at problemet med Hynix blev løst, så denne usikkerhed kunne fjernes. Faktisk blev »den strukturelle tilpasning« af Hynix omtalt som det vigtigste politiske emne i andet halvår af 2002 i en rapport fra økonomi- og finansministeriet. En rapport fra oppositionspartiet GNP (Grand National Party) til det koreanske parlament kritiserede den koreanske stat for at insistere på at redde Hyundai-gruppen, som Hynix indgik i, og erklærede, at den koreanske stat i sit forsøg på at redde Hynix »smed penge i et bundløst hul«. Hynix hævder, at rapporten, eftersom den blev indgivet i november 2002, ikke bør anses for at være et bevis for den koreanske stats engagement i den nye omstrukturering. Den nye omstrukturering blev imidlertid godkendt af kreditorerne blot en måned efter, at GNP havde indgivet sin rapport, og drøftelserne om, hvordan Hynix bedst kunne reddes, havde stået på i måneder inden da. GNP's rapport er derfor ikke irrelevant for spørgsmålet om, hvorvidt den koreanske stat havde en plan, der skulle redde Hynix. |
| --- | --- |

(24)

Som beskrevet i den foreløbige og den endelige toldforordning havde den koreanske stat stor interesse i Hynix-sagen. Den koreanske stat indrømmede, at Hynix' situation betød, at udenlandske investorer var uvillige til at investere i Korea, fordi de koreanske banker var så udsatte på grund af deres engagement i Hynix. Den koreanske stat havde brug for, at problemet med Hynix blev løst, så denne usikkerhed kunne fjernes. Faktisk blev »den strukturelle tilpasning« af Hynix omtalt som det vigtigste politiske emne i andet halvår af 2002 i en rapport fra økonomi- og finansministeriet. En rapport fra oppositionspartiet GNP (Grand National Party) til det koreanske parlament kritiserede den koreanske stat for at insistere på at redde Hyundai-gruppen, som Hynix indgik i, og erklærede, at den koreanske stat i sit forsøg på at redde Hynix »smed penge i et bundløst hul«. Hynix hævder, at rapporten, eftersom den blev indgivet i november 2002, ikke bør anses for at være et bevis for den koreanske stats engagement i den nye omstrukturering. Den nye omstrukturering blev imidlertid godkendt af kreditorerne blot en måned efter, at GNP havde indgivet sin rapport, og drøftelserne om, hvordan Hynix bedst kunne reddes, havde stået på i måneder inden da. GNP's rapport er derfor ikke irrelevant for spørgsmålet om, hvorvidt den koreanske stat havde en plan, der skulle redde Hynix.

| (25) | I årets første halvdel var budskabet fra vicefinansministeren det, at kreditorerne skulle finde en løsning på Hynix' problemer så hurtigt som muligt for at begrænse de negative virkninger for økonomien til et minimum. I dette øjemed havde der fundet et møde sted mellem den koreanske stat og Hynix' kreditorer, hvor den koreanske stat fremlagde sine synspunkter vedrørende de på det tidspunkt igangværende forhandlinger med Micron. Økonomi- og finansministeriet kunne hverken be- eller afkræfte, om der havde fundet andre møder sted, og hævdede, at ikke alle møder blev ført til protokols. Finanstilsynskommissionen på sin side meddelte, at der ikke havde fundet andre møder sted, selv om den blev orienteret om, hvad der foregik, gennem uformelle telefonopkald. Foreliggende dokumentation tyder dog på, at den koreanske stat med tanke på De Europæiske Fællesskabers og USA's tidligere undersøgelser af dens engagement i Hynix havde givet instrukser om, at alle meddelelser om Hynix skulle overdrages mundtligt, så de ikke kunne spores (7). Finanstilsynskommissionen udtalte, at den ikke have bemyndigelse til at intervenere i hvert enkelt selskabs omstruktureringsbestræbelser, men den førte i nogen omfang tilsyn med processen, f.eks. når den mente, at processen indebar et potentielt chok for markedet. Finanstilsynskommissionens tilsyn foregår gennem kontakter med personer i selskaberne, men der føres ikke noget register over sådanne kontaktpersoner. Finanstilsynskommissionen indrømmede, at Hynix blev omstruktureret, fordi det var meget stort, men insisterede på, at det var kreditorerne alene, der bestemte hvordan og hvorledes omstruktureringen skulle foregå. Hynix' kreditorbanker bekræftede, at Finanstilsynskommissionen holdt sig nøje informeret om omstruktureringen gennem telefonopkald og anmodninger om oplysninger. |
| --- | --- |

(25)

I årets første halvdel var budskabet fra vicefinansministeren det, at kreditorerne skulle finde en løsning på Hynix' problemer så hurtigt som muligt for at begrænse de negative virkninger for økonomien til et minimum. I dette øjemed havde der fundet et møde sted mellem den koreanske stat og Hynix' kreditorer, hvor den koreanske stat fremlagde sine synspunkter vedrørende de på det tidspunkt igangværende forhandlinger med Micron. Økonomi- og finansministeriet kunne hverken be- eller afkræfte, om der havde fundet andre møder sted, og hævdede, at ikke alle møder blev ført til protokols. Finanstilsynskommissionen på sin side meddelte, at der ikke havde fundet andre møder sted, selv om den blev orienteret om, hvad der foregik, gennem uformelle telefonopkald. Foreliggende dokumentation tyder dog på, at den koreanske stat med tanke på De Europæiske Fællesskabers og USA's tidligere undersøgelser af dens engagement i Hynix havde givet instrukser om, at alle meddelelser om Hynix skulle overdrages mundtligt, så de ikke kunne spores (7). Finanstilsynskommissionen udtalte, at den ikke have bemyndigelse til at intervenere i hvert enkelt selskabs omstruktureringsbestræbelser, men den førte i nogen omfang tilsyn med processen, f.eks. når den mente, at processen indebar et potentielt chok for markedet. Finanstilsynskommissionens tilsyn foregår gennem kontakter med personer i selskaberne, men der føres ikke noget register over sådanne kontaktpersoner. Finanstilsynskommissionen indrømmede, at Hynix blev omstruktureret, fordi det var meget stort, men insisterede på, at det var kreditorerne alene, der bestemte hvordan og hvorledes omstruktureringen skulle foregå. Hynix' kreditorbanker bekræftede, at Finanstilsynskommissionen holdt sig nøje informeret om omstruktureringen gennem telefonopkald og anmodninger om oplysninger.

| (26) | På møderne i april 2002 meddelte den koreanske stat Hynix' kreditorer, at dens officielle holdning var, at Hynix enten skulle sælges eller reddes for at afbøde chokket. Den koreanske stat insisterede på, at spørgsmålet om opløsning af selskabet helt og aldeles var op til kreditorerne. Dette modsiges dog af regeringens udtalelser om, hvor vigtigt det var at redde Hynix (gennem omstrukturering eller salg) for at genskabe tilliden til de koreanske markeder. Den koreanske regerings tro på, at Hynix var for stor til at krakke, underbygges af en udtalelse fra en af kreditorbankerne, ifølge hvilken Hynix var så stort et selskab og havde så mange ansatte og kontrakter, at »man kan tænke sig til, hvad der ville ske, hvis det gik fallit eller blev erklæret insolvent«. Desuden skrev en af Hynix' eksterne konsulentvirksomheder i det brev, hvori den accepterede at påtage sig opgaven, at den ville hjælpe »... med at finde en realistisk og bæredygtig løsning til omstrukturering af Hynix, som kan minimere skaderne på arbejdsmarkedet ...« (fremhævelse tilføjet). Det var tydeligt, at en opløsning af Hynix ikke var en udvej, man opererede med. |
| --- | --- |

(26)

På møderne i april 2002 meddelte den koreanske stat Hynix' kreditorer, at dens officielle holdning var, at Hynix enten skulle sælges eller reddes for at afbøde chokket. Den koreanske stat insisterede på, at spørgsmålet om opløsning af selskabet helt og aldeles var op til kreditorerne. Dette modsiges dog af regeringens udtalelser om, hvor vigtigt det var at redde Hynix (gennem omstrukturering eller salg) for at genskabe tilliden til de koreanske markeder. Den koreanske regerings tro på, at Hynix var for stor til at krakke, underbygges af en udtalelse fra en af kreditorbankerne, ifølge hvilken Hynix var så stort et selskab og havde så mange ansatte og kontrakter, at »man kan tænke sig til, hvad der ville ske, hvis det gik fallit eller blev erklæret insolvent«. Desuden skrev en af Hynix' eksterne konsulentvirksomheder i det brev, hvori den accepterede at påtage sig opgaven, at den ville hjælpe »... med at finde en realistisk og bæredygtig løsning til omstrukturering af Hynix, som kan minimere skaderne på arbejdsmarkedet ...« (fremhævelse tilføjet). Det var tydeligt, at en opløsning af Hynix ikke var en udvej, man opererede med.

VI.   Den koreanske stats engagement i Hynix' kreditorbanker

| (27) | Den koreanske stat er storaktionær i en lang række af Hynix kreditorbanker. Ifølge de foreliggende oplysninger fra bankerne, Hynix og den koreanske stat har den koreanske stat mindst en væsentlig aktiebeholdning (dvs. > 20 %) i kreditorbanker/finansieringsinstitutter, som igen har mere end 75 % af stemmerne i CFIC. Det erindres, at det krævede flertal i CFIC var 75 %. Der kan derfor ikke være tvivl om, at den koreanske stat har haft indflydelse på beslutningerne truffet af CFIC. |
| --- | --- |

(27)

Den koreanske stat er storaktionær i en lang række af Hynix kreditorbanker. Ifølge de foreliggende oplysninger fra bankerne, Hynix og den koreanske stat har den koreanske stat mindst en væsentlig aktiebeholdning (dvs. > 20 %) i kreditorbanker/finansieringsinstitutter, som igen har mere end 75 % af stemmerne i CFIC. Det erindres, at det krævede flertal i CFIC var 75 %. Der kan derfor ikke være tvivl om, at den koreanske stat har haft indflydelse på beslutningerne truffet af CFIC.

| (28) | Som i den oprindelige undersøgelse er KDB og NACF 100 % statsejede foretagender og anses derfor for at være offentlige organer efter grundforordningens artikel 1, stk. 3. |
| --- | --- |

(28)

Som i den oprindelige undersøgelse er KDB og NACF 100 % statsejede foretagender og anses derfor for at være offentlige organer efter grundforordningens artikel 1, stk. 3.

| (29) | Der foreligger ingen oplysninger, der tyder på, at Woori Banks situation har ændret sig i forhold til den situation, der er beskrevet i betragtning 80-82 i den foreløbige toldforordning. Desuden indgik Chohung Bank, nu Shinhan Bank efter fusionen med Shinhan Bank, den 1. april 2006, som det fremgår af den foreløbige toldforordning, et aftalememorandum med Korean Deposit Insurance Corporation (KDIC) i januar 2002, ifølge hvilket KDIC, et offentligt organ, fik afgørende indflydelse på Chohung Banks beslutninger. |
| --- | --- |

(29)

Der foreligger ingen oplysninger, der tyder på, at Woori Banks situation har ændret sig i forhold til den situation, der er beskrevet i betragtning 80-82 i den foreløbige toldforordning. Desuden indgik Chohung Bank, nu Shinhan Bank efter fusionen med Shinhan Bank, den 1. april 2006, som det fremgår af den foreløbige toldforordning, et aftalememorandum med Korean Deposit Insurance Corporation (KDIC) i januar 2002, ifølge hvilket KDIC, et offentligt organ, fik afgørende indflydelse på Chohung Banks beslutninger.

| (30) | Premierministerens anordning 408 er et yderligere vidnesbyrd om, at den koreanske stat har retshjemmel til at intervenere i finanssektoren af politiske årsager. Den koreanske stat henviser til anordningen som dokumentation for, at den officielt har tilkendegivet, at den ikke vil intervenere i forhold til banker og finansieringsinstitutter. Imidlertid hedder det i premierministerens anordning 408, artikel 5, stk. 1: »Såfremt et finanstilsynsorgan anmoder et finansinstitut om samarbejde eller støtte for at stabilisere finansmarkederne ... skal det ske skriftligt eller på et møde.« Det fremgår heraf, at anordningen ikke udelukker en regeringsintervention, tværtimod foreskriver den udtrykkeligt, hvordan en sådan intervention skal foregå. |
| --- | --- |

(30)

Premierministerens anordning 408 er et yderligere vidnesbyrd om, at den koreanske stat har retshjemmel til at intervenere i finanssektoren af politiske årsager. Den koreanske stat henviser til anordningen som dokumentation for, at den officielt har tilkendegivet, at den ikke vil intervenere i forhold til banker og finansieringsinstitutter. Imidlertid hedder det i premierministerens anordning 408, artikel 5, stk. 1: »Såfremt et finanstilsynsorgan anmoder et finansinstitut om samarbejde eller støtte for at stabilisere finansmarkederne ... skal det ske skriftligt eller på et møde.« Det fremgår heraf, at anordningen ikke udelukker en regeringsintervention, tværtimod foreskriver den udtrykkeligt, hvordan en sådan intervention skal foregå.

| (31) | Hynix hævdede, at KEB ikke var kontrolleret af den koreanske stat og fremviste Commerzbanks aktiebeholdning som bevis for dens uafhængighed af intervention fra den koreanske stats side. Den fremlagde også dokumenter angående Commerzbanks vetoret i en række spørgsmål, bl.a. risikostyring. KEB kunne imidlertid ikke bekræfte, at Commerzbank, som ganske vist havde udpeget en person som medlem af kreditgruppen, faktisk udøvede nogen kontrol over kreditbeslutninger, og erklærede ligefrem, at de ikke kendte til sådanne vetorettigheder. Hertil kommer, at det af de nylige undersøgelser af den koreanske stats engagement i Lone Stars køb af aktier i KEB i 2003 fremgår, at KEB er kontrolleret af den koreanske stat. Der synes derfor ikke at være nogen grund til at fravige konklusionerne af den oprindelige undersøgelse angående den koreanske stats indflydelse på KEB's beslutninger. |
| --- | --- |

(31)

Hynix hævdede, at KEB ikke var kontrolleret af den koreanske stat og fremviste Commerzbanks aktiebeholdning som bevis for dens uafhængighed af intervention fra den koreanske stats side. Den fremlagde også dokumenter angående Commerzbanks vetoret i en række spørgsmål, bl.a. risikostyring. KEB kunne imidlertid ikke bekræfte, at Commerzbank, som ganske vist havde udpeget en person som medlem af kreditgruppen, faktisk udøvede nogen kontrol over kreditbeslutninger, og erklærede ligefrem, at de ikke kendte til sådanne vetorettigheder. Hertil kommer, at det af de nylige undersøgelser af den koreanske stats engagement i Lone Stars køb af aktier i KEB i 2003 fremgår, at KEB er kontrolleret af den koreanske stat. Der synes derfor ikke at være nogen grund til at fravige konklusionerne af den oprindelige undersøgelse angående den koreanske stats indflydelse på KEB's beslutninger.

| (32) | Som endnu et eksempel på den koreanske stats engagement i Hynix' kreditorbanker kan nævnes, at styringsudvalget for Hynix' CFIC udpegede en tidligere minister for handel og industri som formand for CFIC's omstruktureringsudvalg, hvorefter han blot få måneder senere blev genudnævnt til minister. |
| --- | --- |

(32)

Som endnu et eksempel på den koreanske stats engagement i Hynix' kreditorbanker kan nævnes, at styringsudvalget for Hynix' CFIC udpegede en tidligere minister for handel og industri som formand for CFIC's omstruktureringsudvalg, hvorefter han blot få måneder senere blev genudnævnt til minister.

| (33) | Kookmin Bank og Woori Bank har også oplyst, at den koreanske stats indblanding kunne få dem til at træffe politisk baserede beslutninger ved udarbejdelse af prospekter til børstilsynet i 2002. Hynix har fremlagt dokumentation til støtte for den påstand, at den pågældende ordlyd ikke specifikt refererer til Hynix og ikke skal forstås sådan, at den koreanske stat kontrollerer den koreanske banksektor. Den af Hynix fremlagte dokumentation bestrider dog ikke andre dele af prospektadvarslerne, f.eks. at den koreanske stats aktieposter »kunne få os til at træffe foranstaltninger eller forfølge politiske mål i strid med kreditorernes interesser«. |
| --- | --- |

(33)

Kookmin Bank og Woori Bank har også oplyst, at den koreanske stats indblanding kunne få dem til at træffe politisk baserede beslutninger ved udarbejdelse af prospekter til børstilsynet i 2002. Hynix har fremlagt dokumentation til støtte for den påstand, at den pågældende ordlyd ikke specifikt refererer til Hynix og ikke skal forstås sådan, at den koreanske stat kontrollerer den koreanske banksektor. Den af Hynix fremlagte dokumentation bestrider dog ikke andre dele af prospektadvarslerne, f.eks. at den koreanske stats aktieposter »kunne få os til at træffe foranstaltninger eller forfølge politiske mål i strid med kreditorernes interesser«.

| (34) | Kommissionen bad om adgang til at se intern dokumentation vedrørende kreditinstitutternes beslutninger om at godkende omstruktureringsplanen. Disse fortrolige dokumenter viser, at selv om kreditorerne hver især fulgte deres respektive interne standardprocedurer, da de traf beslutning om at deltage i omstruktureringen, handlede de ikke i overensstemmelse med deres egen kreditvurdering af Hynix i den pågældende periode. Alle kreditorerne havde tildelt Hynix en kreditværdighed svarende til Standard & Poor's »selective default«, men ikke desto mindre godkendte de omstruktureringsplanen. På det tidspunkt, da omstruktureringen blev godkendt, antydede en af kreditorbankernes kreditvurdering således, at Hynix var særdeles sårbar, og at det var højst usandsynligt, at selskabet ville kunne bringes på fode igen. En anden af de involverede bankers kreditvurdering antydede, at risikoen for misligholdelse var stor, og at der ikke var mulighed for at genrejse selskabet. Alligevel godkendte bankerne omstruktureringsforslaget, også selv om det kan dokumenteres, at dette ikke var i overensstemmelse med markedsvilkårene, og rapporten fra DB modsiger på ingen måde dette. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bad om adgang til at se intern dokumentation vedrørende kreditinstitutternes beslutninger om at godkende omstruktureringsplanen. Disse fortrolige dokumenter viser, at selv om kreditorerne hver især fulgte deres respektive interne standardprocedurer, da de traf beslutning om at deltage i omstruktureringen, handlede de ikke i overensstemmelse med deres egen kreditvurdering af Hynix i den pågældende periode. Alle kreditorerne havde tildelt Hynix en kreditværdighed svarende til Standard & Poor's »selective default«, men ikke desto mindre godkendte de omstruktureringsplanen. På det tidspunkt, da omstruktureringen blev godkendt, antydede en af kreditorbankernes kreditvurdering således, at Hynix var særdeles sårbar, og at det var højst usandsynligt, at selskabet ville kunne bringes på fode igen. En anden af de involverede bankers kreditvurdering antydede, at risikoen for misligholdelse var stor, og at der ikke var mulighed for at genrejse selskabet. Alligevel godkendte bankerne omstruktureringsforslaget, også selv om det kan dokumenteres, at dette ikke var i overensstemmelse med markedsvilkårene, og rapporten fra DB modsiger på ingen måde dette.

| (35) | Dette fremgik af kreditorernes håndtering af gældsforlængelsen såvel som af de aktieposter, de fik i forbindelse med ombytningen af gæld med aktier: cirka 80-90 % af Hynix' gæld var blevet afskrevet som tab — i et enkelt tilfælde var det endog 100 % — og de tildelte aktier repræsenterede en værdi af omkring 20 % af den pris, kreditorerne betalte. |
| --- | --- |

(35)

Dette fremgik af kreditorernes håndtering af gældsforlængelsen såvel som af de aktieposter, de fik i forbindelse med ombytningen af gæld med aktier: cirka 80-90 % af Hynix' gæld var blevet afskrevet som tab — i et enkelt tilfælde var det endog 100 % — og de tildelte aktier repræsenterede en værdi af omkring 20 % af den pris, kreditorerne betalte.

| (36) | Selskabet hævder, at de efterfølgende begivenheder viser, at kreditorerne traf den rette beslutning. Hynix har været overskudsgivende siden 2005, og kreditorerne har solgt deres aktier i selskabet med en betragtelig fortjeneste. Imidlertid foreligger der en efterfølgende analyse, der på ingen måde bekræfter den konklusion, at en godkendelse af omstruktureringsplanen, på det tidspunkt da kreditorerne godkendte den, var i overensstemmelse med markedsvilkårene. Desuden skyldes Hynix' overlevelse de enorme subsidier, selskabet modtog. Man kan ikke påstå, at fordi Hynix overlevede, så var subsidierne ikke subsidier, når overlevelsen kun var mulig på grund af subsidierne. Endelig befandt kreditorerne sig i den situation, de befandt sig i ved udgangen af 2002, fordi de havde deltaget i omstruktureringen i 2001, som udgjorde et subsidie. De kan derfor ikke hævde, at de bør sammenlignes med private kreditorer, som har taget alle skridt frem til et bestemt punkt i tiden af egen fri vilje. Hynix' argument ændrer således ikke den konklusion, at kreditorernes handlinger ikke var i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(36)

Selskabet hævder, at de efterfølgende begivenheder viser, at kreditorerne traf den rette beslutning. Hynix har været overskudsgivende siden 2005, og kreditorerne har solgt deres aktier i selskabet med en betragtelig fortjeneste. Imidlertid foreligger der en efterfølgende analyse, der på ingen måde bekræfter den konklusion, at en godkendelse af omstruktureringsplanen, på det tidspunkt da kreditorerne godkendte den, var i overensstemmelse med markedsvilkårene. Desuden skyldes Hynix' overlevelse de enorme subsidier, selskabet modtog. Man kan ikke påstå, at fordi Hynix overlevede, så var subsidierne ikke subsidier, når overlevelsen kun var mulig på grund af subsidierne. Endelig befandt kreditorerne sig i den situation, de befandt sig i ved udgangen af 2002, fordi de havde deltaget i omstruktureringen i 2001, som udgjorde et subsidie. De kan derfor ikke hævde, at de bør sammenlignes med private kreditorer, som har taget alle skridt frem til et bestemt punkt i tiden af egen fri vilje. Hynix' argument ændrer således ikke den konklusion, at kreditorernes handlinger ikke var i overensstemmelse med markedsvilkårene.

VII.   Konklusion om finansielt bidrag

| (37) | I lyset af den foreliggende dokumentation for den koreanske stats politik over for Hynix og dens indflydelse på Hynix' kreditorers beslutninger samt dokumentationen for Hynix' katastrofale situation og markedets uvilje til at stille kapital til rådighed, sammenholdt med at der ikke er fremlagt beviser for, at de eksisterende kreditorer handlede i overensstemmelse med en markedsbenchmark, som var uberørt af subsidier, konkluderes det, at den koreanske stat overdrog og pålagde Hynix' kreditorer den opgave at redde Hynix ved at godkende omstruktureringsplanen, jf. betragtning 19. Dette udgjorde et finansielt bidrag efter grundforordningens artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

(37)

I lyset af den foreliggende dokumentation for den koreanske stats politik over for Hynix og dens indflydelse på Hynix' kreditorers beslutninger samt dokumentationen for Hynix' katastrofale situation og markedets uvilje til at stille kapital til rådighed, sammenholdt med at der ikke er fremlagt beviser for, at de eksisterende kreditorer handlede i overensstemmelse med en markedsbenchmark, som var uberørt af subsidier, konkluderes det, at den koreanske stat overdrog og pålagde Hynix' kreditorer den opgave at redde Hynix ved at godkende omstruktureringsplanen, jf. betragtning 19. Dette udgjorde et finansielt bidrag efter grundforordningens artikel 2, stk. 1.

| (38) | Hynix hævdede, at den koreanske stat intet havde at gøre med den nye omstrukturering, som var planlagt af kreditorerne bistået af eksterne konsulenter. Hynix hævdede desuden, at den foreliggende dokumentation kun viste, at den koreanske stat var bekymret for Hynix' fremtid, men at den ikke som krævet godtgjorde, at der var en forbindelse mellem den koreanske stat og bankernes handlinger. Den koreanske stats aktiepost er ikke et afgørende bevis for, at den har overdraget eller pålagt bankerne en bestemt opgave, men det er en klar indikation af, i hvilket omfang den koreanske stat kan påvirke bankernes beslutninger. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, viser det foreliggende materiale, at den koreanske stat som storaktionær kan udpege bestyrelsesmedlemmer og derved har mulighed for at påvirke afstemningsresultaterne på bestyrelsesmøderne. Desuden fremgår det med tydelighed af artikler i pressen og af foreliggende rapporter, at den koreanske stat ikke ville tillade Hynix at gå konkurs. Dette understøttes yderligere at det forhold, at en af de banker, der er 100 % ejet af den koreanske stat, købte Hynix-gæld af andre kreditorer for at fjerne noget af den finansielle byrde fra de banker, der var blevet pålagt at redde Hynix. Det anfægtes ikke, at den nye omstruktureringsplan var udarbejdet af Hynix' eksterne konsulenter i samarbejde med kreditorerne. De foreliggende dokumenter tyder dog på, at den koreanske stat havde pålagt Hynix' kreditorer at omstrukturere Hynix og havde instrueret dem om, at de ikke måtte lade Hynix gå fallit. |
| --- | --- |

(38)

Hynix hævdede, at den koreanske stat intet havde at gøre med den nye omstrukturering, som var planlagt af kreditorerne bistået af eksterne konsulenter. Hynix hævdede desuden, at den foreliggende dokumentation kun viste, at den koreanske stat var bekymret for Hynix' fremtid, men at den ikke som krævet godtgjorde, at der var en forbindelse mellem den koreanske stat og bankernes handlinger. Den koreanske stats aktiepost er ikke et afgørende bevis for, at den har overdraget eller pålagt bankerne en bestemt opgave, men det er en klar indikation af, i hvilket omfang den koreanske stat kan påvirke bankernes beslutninger. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, viser det foreliggende materiale, at den koreanske stat som storaktionær kan udpege bestyrelsesmedlemmer og derved har mulighed for at påvirke afstemningsresultaterne på bestyrelsesmøderne. Desuden fremgår det med tydelighed af artikler i pressen og af foreliggende rapporter, at den koreanske stat ikke ville tillade Hynix at gå konkurs. Dette understøttes yderligere at det forhold, at en af de banker, der er 100 % ejet af den koreanske stat, købte Hynix-gæld af andre kreditorer for at fjerne noget af den finansielle byrde fra de banker, der var blevet pålagt at redde Hynix. Det anfægtes ikke, at den nye omstruktureringsplan var udarbejdet af Hynix' eksterne konsulenter i samarbejde med kreditorerne. De foreliggende dokumenter tyder dog på, at den koreanske stat havde pålagt Hynix' kreditorer at omstrukturere Hynix og havde instrueret dem om, at de ikke måtte lade Hynix gå fallit.

| (39) | Bankernes fremfærd viser også tydeligt, at de ikke handlede ud fra normale kommercielle overvejelser. Ingen af bankerne vurderede Hynix til at være et sundt investeringsobjekt. Faktisk viste alle kreditorernes kreditvurderinger, at de anså Hynix for at udgøre en væsentlig risiko og tvivlede på, at det ville være i stand til at overleve. Hynix hævdede, at kreditorernes adfærd burde bedømmes fra en »eksisterende kreditors« synspunkt. Som nærmere omtalt i betragtning 36 og i betragtning 41-44 er det i dette tilfælde, hvor situationen er påvirket af meget store og lignende subsidier indrømmet kun cirka et år tidligere, den »private investor«-test, der bør anvendes for at vurdere, om kreditorernes adfærd var rimelig set i forhold til markedsvilkårene. Det er derfor ikke nødvendigt at tage stilling til, om en eksisterende kreditor ville have handlet på samme måde som Hynix' kreditorer. |
| --- | --- |

(39)

Bankernes fremfærd viser også tydeligt, at de ikke handlede ud fra normale kommercielle overvejelser. Ingen af bankerne vurderede Hynix til at være et sundt investeringsobjekt. Faktisk viste alle kreditorernes kreditvurderinger, at de anså Hynix for at udgøre en væsentlig risiko og tvivlede på, at det ville være i stand til at overleve. Hynix hævdede, at kreditorernes adfærd burde bedømmes fra en »eksisterende kreditors« synspunkt. Som nærmere omtalt i betragtning 36 og i betragtning 41-44 er det i dette tilfælde, hvor situationen er påvirket af meget store og lignende subsidier indrømmet kun cirka et år tidligere, den »private investor«-test, der bør anvendes for at vurdere, om kreditorernes adfærd var rimelig set i forhold til markedsvilkårene. Det er derfor ikke nødvendigt at tage stilling til, om en eksisterende kreditor ville have handlet på samme måde som Hynix' kreditorer.

VIII.   Fordel

| (40) | Hvad angår eventuelle fordele for Hynix, hævdede KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB og NACF alle sammen, at de havde deltaget i den nye omstrukturering ud fra et ønske om at kunne gendrive mest muligt af de lån, de allerede havde ydet Hynix. De fandt, at værdien af Hynix som igangværende virksomhed var større end den umiddelbare likvidationsværdi. Denne sammenligning, uanset om den måtte være en brugbar standard i en undersøgelse af, om Hynix har nydt godt af fordele, ville dog ikke kunne bruges i den aktuelle sag af de årsager, der er forklaret i betragtning 36 og 41-44. Desuden udelukker det forhold, at der er fordele for de meget udsatte kreditorer, ikke, at der også kan være fordele for Hynix. |
| --- | --- |

(40)

Hvad angår eventuelle fordele for Hynix, hævdede KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB og NACF alle sammen, at de havde deltaget i den nye omstrukturering ud fra et ønske om at kunne gendrive mest muligt af de lån, de allerede havde ydet Hynix. De fandt, at værdien af Hynix som igangværende virksomhed var større end den umiddelbare likvidationsværdi. Denne sammenligning, uanset om den måtte være en brugbar standard i en undersøgelse af, om Hynix har nydt godt af fordele, ville dog ikke kunne bruges i den aktuelle sag af de årsager, der er forklaret i betragtning 36 og 41-44. Desuden udelukker det forhold, at der er fordele for de meget udsatte kreditorer, ikke, at der også kan være fordele for Hynix.

| (41) | Hynix hævder, at den nye omstrukturering var baseret på markedsvilkårene, eftersom den var planlagt af eksterne konsulentvirksomheder såsom DB og Deloittes efter måneders omhyggeligt tilsyn og var baseret på DB's rapport, som anbefalede den fulgte fremgangsmåde. Rapporten fra DB var dog rettet mod Hynix' kreditorer. Formålet var at sætte kreditorerne i stand til at gendrive så meget som muligt af deres udeståender og samtidig forhindre selskabet i at gå konkurs. Hynix hævdede, at den test, der skal bruges til at påvise, hvilke fordele den nye omstrukturering har givet selskabet, skal være den »private kreditor«-test og ikke den »private investor«-test. Kreditorernes situation er en faktor, som kunne indgå i en undersøgelse, men som det forklares i betragtning 36 og fremefter kan denne faktor ikke tages i betragtning i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(41)

Hynix hævder, at den nye omstrukturering var baseret på markedsvilkårene, eftersom den var planlagt af eksterne konsulentvirksomheder såsom DB og Deloittes efter måneders omhyggeligt tilsyn og var baseret på DB's rapport, som anbefalede den fulgte fremgangsmåde. Rapporten fra DB var dog rettet mod Hynix' kreditorer. Formålet var at sætte kreditorerne i stand til at gendrive så meget som muligt af deres udeståender og samtidig forhindre selskabet i at gå konkurs. Hynix hævdede, at den test, der skal bruges til at påvise, hvilke fordele den nye omstrukturering har givet selskabet, skal være den »private kreditor«-test og ikke den »private investor«-test. Kreditorernes situation er en faktor, som kunne indgå i en undersøgelse, men som det forklares i betragtning 36 og fremefter kan denne faktor ikke tages i betragtning i dette tilfælde.

| (42) | Sagt med almindelige ord er sammenligningsgrundlaget, om en investor med eller uden fordringer på Hynix på grundlag af de gældende markedsvilkår ville have vurderet, at den foreslåede investering i Hynix var risikoen værd. DB's rapport giver ikke noget pålideligt svar på dette spørgsmål, eftersom den er henvendt til de eksisterende kreditorer og lægger Hynix' bestående gælds- og egenkapitalforhold til grund for de foreslåede investeringer og dermed reducerer selv den mest hypotetiske mulighed for en investering udefra på samme vilkår til noget nær nul. Rapporten fra DB godtgør på ingen måde, at nye private investorer ville have haft nogen som helst interesse i at skyde penge i Hynix. DB's råd til private investorer var da også ikke at investere i Hynix, hvilket underbygges af det forhold, at bankens arbitrageafdeling ikke fulgte Hynix' aktier. |
| --- | --- |

(42)

Sagt med almindelige ord er sammenligningsgrundlaget, om en investor med eller uden fordringer på Hynix på grundlag af de gældende markedsvilkår ville have vurderet, at den foreslåede investering i Hynix var risikoen værd. DB's rapport giver ikke noget pålideligt svar på dette spørgsmål, eftersom den er henvendt til de eksisterende kreditorer og lægger Hynix' bestående gælds- og egenkapitalforhold til grund for de foreslåede investeringer og dermed reducerer selv den mest hypotetiske mulighed for en investering udefra på samme vilkår til noget nær nul. Rapporten fra DB godtgør på ingen måde, at nye private investorer ville have haft nogen som helst interesse i at skyde penge i Hynix. DB's råd til private investorer var da også ikke at investere i Hynix, hvilket underbygges af det forhold, at bankens arbitrageafdeling ikke fulgte Hynix' aktier.

| (43) | Under alle omstændigheder var Hynix' økonomiske situation på tidspunktet for den nye omstrukturering som beskrevet i betragtning 14 katastrofal, og det var åbenbart, at Hynix ikke var i stand til at betale renter og afdrag på gælden. Derfor var det ikke muligt at finde finansieringskilder på markedet, hvilket tydeligt understreges af udtalelserne fra de økonomiske konsulenter, jf. betragtning 14 og 15. DB's rapport anbefaler Hynix' kreditorer at minimere deres tab, men den kaster ikke lys over, hvorfor markedet fortsat skulle have lånt eller investeret midler i Hynix, hvis kreditværdighed stod på »selective default«. Andre foreliggende oplysninger om Hynix' situation og markedssituationen bekræfter, at DB's rapport ikke giver et pålideligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt en investor på grundlag af de gældende markedsvilkår ville have vurderet, at den foreslåede investering i Hynix var risikoen værd. |
| --- | --- |

(43)

Under alle omstændigheder var Hynix' økonomiske situation på tidspunktet for den nye omstrukturering som beskrevet i betragtning 14 katastrofal, og det var åbenbart, at Hynix ikke var i stand til at betale renter og afdrag på gælden. Derfor var det ikke muligt at finde finansieringskilder på markedet, hvilket tydeligt understreges af udtalelserne fra de økonomiske konsulenter, jf. betragtning 14 og 15. DB's rapport anbefaler Hynix' kreditorer at minimere deres tab, men den kaster ikke lys over, hvorfor markedet fortsat skulle have lånt eller investeret midler i Hynix, hvis kreditværdighed stod på »selective default«. Andre foreliggende oplysninger om Hynix' situation og markedssituationen bekræfter, at DB's rapport ikke giver et pålideligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt en investor på grundlag af de gældende markedsvilkår ville have vurderet, at den foreslåede investering i Hynix var risikoen værd.

| (44) | Ganske uanset spørgsmålet om, hvilke muligheder der bød sig eller ikke bød sig for parterne i 2002 på baggrund af den foreliggende situation, er det ydermere en kendsgerning, at Hynix var havnet i denne situation på grund af økonomisk ukloge investerings- og lånebeslutninger truffet af eller på vegne af den koreanske stat i 2001, hvis virkninger lod sig mærke også i 2002 og derefter. Det umiddelbare formål med den nye omstrukturering var at tilføre Hynix ny finansiering, og det lader sig ikke adskille fra det oprindelige redningsforsøg i 2001. De to hænger uløseligt sammen. Sagt på en anden måde er det alene en følge af den foregående omstrukturering, som stred imod al fornuft og sidenhen slog fejl, at det blev nødvendigt at forlænge de eksisterende kreditorers tilgodehavender i 2002-foranstaltningen. Den løsning, der blev foreslået i rapporten fra DB, var derfor kun mulig på baggrund af 2001-foranstaltningen. Man kan ikke anse en bestemt fremgangsmåde for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene, hvis den pågældende fremgangsmåde i sig selv er en videreførelse af en tidligere uforstandig statslig beslutning. Dette er endnu en årsag til, at der ikke af DB's rapport kan udledes et pålideligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt en investor på grundlag af de gældende markedsvilkår ville have vurderet, at den foreslåede investering i Hynix var risikoen værd. |
| --- | --- |

(44)

Ganske uanset spørgsmålet om, hvilke muligheder der bød sig eller ikke bød sig for parterne i 2002 på baggrund af den foreliggende situation, er det ydermere en kendsgerning, at Hynix var havnet i denne situation på grund af økonomisk ukloge investerings- og lånebeslutninger truffet af eller på vegne af den koreanske stat i 2001, hvis virkninger lod sig mærke også i 2002 og derefter. Det umiddelbare formål med den nye omstrukturering var at tilføre Hynix ny finansiering, og det lader sig ikke adskille fra det oprindelige redningsforsøg i 2001. De to hænger uløseligt sammen. Sagt på en anden måde er det alene en følge af den foregående omstrukturering, som stred imod al fornuft og sidenhen slog fejl, at det blev nødvendigt at forlænge de eksisterende kreditorers tilgodehavender i 2002-foranstaltningen. Den løsning, der blev foreslået i rapporten fra DB, var derfor kun mulig på baggrund af 2001-foranstaltningen. Man kan ikke anse en bestemt fremgangsmåde for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene, hvis den pågældende fremgangsmåde i sig selv er en videreførelse af en tidligere uforstandig statslig beslutning. Dette er endnu en årsag til, at der ikke af DB's rapport kan udledes et pålideligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt en investor på grundlag af de gældende markedsvilkår ville have vurderet, at den foreslåede investering i Hynix var risikoen værd.

| (45) | Den nye omstrukturering anses derfor at have givet Hynix en fordel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(45)

Den nye omstrukturering anses derfor at have givet Hynix en fordel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

IX.   Specificitet

| (46) | Da de foranstaltninger, der blev truffet som led i den nye omstrukturering, udelukkende blev truffet af hensyn til Hynix, anses gældsforlængelsen, renternes tilskrivning til hovedstolen og ombytningen af gæld med aktier for at være specifikke efter grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(46)

Da de foranstaltninger, der blev truffet som led i den nye omstrukturering, udelukkende blev truffet af hensyn til Hynix, anses gældsforlængelsen, renternes tilskrivning til hovedstolen og ombytningen af gæld med aktier for at være specifikke efter grundforordningens artikel 3.

X.   Beregning af fordelens værdi

i)   Fordelens indtræden

| (47) | I henhold til artikel 5 i grundforordningen beregnes det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt ved den fordel, som modtageren har opnået i den periode, der er omfattet af subsidieundersøgelsen. Et beløb svarende til det gældsbeløb, der skulle ombyttes med aktier, blev udtaget af lånene og bogført som regulering af egenkapitalen, da beslutningen om omstrukturering blev truffet den 30. december 2002 (note 14 til Hynix' regnskab for 2002). Desuden blev Hynix fritaget for sine rentebetalingsforpligtelser for så vidt angår denne gæld pr. samme dato. |
| --- | --- |

(47)

I henhold til artikel 5 i grundforordningen beregnes det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt ved den fordel, som modtageren har opnået i den periode, der er omfattet af subsidieundersøgelsen. Et beløb svarende til det gældsbeløb, der skulle ombyttes med aktier, blev udtaget af lånene og bogført som regulering af egenkapitalen, da beslutningen om omstrukturering blev truffet den 30. december 2002 (note 14 til Hynix' regnskab for 2002). Desuden blev Hynix fritaget for sine rentebetalingsforpligtelser for så vidt angår denne gæld pr. samme dato.

| (48) | EF-erhvervsgrenen hævdede, at fordelen ved den nye omstrukturering ikke kom Hynix til gode før den 13. april 2003, da aktierne faktisk blev udstedt til kreditorerne. På den anden side hævdede selskabet, at datoen for fordelens reelle virkning var den 30. december 2002, som var den dato, hvor kreditorerne traf beslutningen om at godkende omstruktureringen, og hvor Hynix blev fritaget for gældsforpligtelserne. |
| --- | --- |

(48)

EF-erhvervsgrenen hævdede, at fordelen ved den nye omstrukturering ikke kom Hynix til gode før den 13. april 2003, da aktierne faktisk blev udstedt til kreditorerne. På den anden side hævdede selskabet, at datoen for fordelens reelle virkning var den 30. december 2002, som var den dato, hvor kreditorerne traf beslutningen om at godkende omstruktureringen, og hvor Hynix blev fritaget for gældsforpligtelserne.

| (49) | Da Tvistbilæggelsesorganets panel vedrørende DRAMs fastslog, at fordelen ved et subsidie skal ses fra modtagerens synspunkt, og da selskabet ikke længere havde nogen forpligtelser som følge af gælden til kreditorerne fra den dato, da beslutningen om at iværksætte den nye omstrukturering blev truffet, anses den 30. december 2002 for at være den dato, hvor fordelen reelt fik betydning for Hynix. |
| --- | --- |

(49)

Da Tvistbilæggelsesorganets panel vedrørende DRAMs fastslog, at fordelen ved et subsidie skal ses fra modtagerens synspunkt, og da selskabet ikke længere havde nogen forpligtelser som følge af gælden til kreditorerne fra den dato, da beslutningen om at iværksætte den nye omstrukturering blev truffet, anses den 30. december 2002 for at være den dato, hvor fordelen reelt fik betydning for Hynix.

ii)   Beregningsgrundlag

| (50) | I henhold til den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, betragtes en gældsforlængelse som et lån ved beregningen af fordelen. Renternes tilskrivning til hovedstolen betragtes også som et lån i denne sammenhæng. I den oprindelige undersøgelse blev subsidiet anset for at være lig med lånets nominelle hovedstol fordelt over den normale femårige afskrivningsperiode for aktiver. Det således fordelte beløb pr. år blev forhøjet med den almindelige handelsrente i Korea (7 %). EF-Korea DRAMs-panelet kritiserede denne fremgangsmåde for at være en metode beregnet på tilskud, som ikke afspejlede det forhold, at lån i modsætning til tilskud skal betales tilbage, og at »det således er indlysende, at det er mindre fordelagtigt for et selskab at modtage et lån end at modtage et tilskud« (8). Panelet mente, at EF burde basere sine beregninger på referencer, der afspejler normale investeringsmetoder. |
| --- | --- |

(50)

I henhold til den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, betragtes en gældsforlængelse som et lån ved beregningen af fordelen. Renternes tilskrivning til hovedstolen betragtes også som et lån i denne sammenhæng. I den oprindelige undersøgelse blev subsidiet anset for at være lig med lånets nominelle hovedstol fordelt over den normale femårige afskrivningsperiode for aktiver. Det således fordelte beløb pr. år blev forhøjet med den almindelige handelsrente i Korea (7 %). EF-Korea DRAMs-panelet kritiserede denne fremgangsmåde for at være en metode beregnet på tilskud, som ikke afspejlede det forhold, at lån i modsætning til tilskud skal betales tilbage, og at »det således er indlysende, at det er mindre fordelagtigt for et selskab at modtage et lån end at modtage et tilskud« (8). Panelet mente, at EF burde basere sine beregninger på referencer, der afspejler normale investeringsmetoder.

| (51) | På baggrund af WTO-panelets udtalelser om tilskudsmetoden, som blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, blev det anses for rimeligt i denne undersøgelse at finde en lånebaseret reference som sammenligningsgrundlag ved beregning af fordelen. |
| --- | --- |

(51)

På baggrund af WTO-panelets udtalelser om tilskudsmetoden, som blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, blev det anses for rimeligt i denne undersøgelse at finde en lånebaseret reference som sammenligningsgrundlag ved beregning af fordelen.

| (52) | Hynix' økonomiske situation på tidspunktet for den nye omstrukturering som beskrevet i betragtning 14 og 15 var katastrofal, og det var åbenbart, at Hynix ikke var i stand til at betale renter og afdrag på gælden. Derfor var det ikke muligt at finde finansieringskilder på markedet. Hynix havde ikke modtaget et lån på sammenlignelige markedsvilkår på tidspunktet for den nye omstrukturering, og der forelå ingen dokumenterede oplysninger om omkostninger og vilkår vedrørende et sammenligneligt lån, som Hynix eller et andet firma, som befandt sig i en situation svarende til Hynix', var blevet tildelt på almindelige markedsvilkår på det pågældende tidspunkt. Det forhold, at også en række private organer havde deltaget i den nye omstrukturering, frembyder ikke et pålidelig sammenligningsgrundlag. De pågældende organer var små og havde ubetydelige tilgodehavender hos Hynix sammenlignet med de organer, der var styret af den koreanske stat. Desuden fandt man i overensstemmelse med WTO-panelets konklusioner i Japan DRAMs-sagen, hvori forholdene var de samme som i nærværende sag, at regeringens samtidige indblanding i omstruktureringsbeslutningerne forvrider markedet, så private, ikke-statsstyrede, organer ikke kan bruges som pålidelig reference (9). |
| --- | --- |

(52)

Hynix' økonomiske situation på tidspunktet for den nye omstrukturering som beskrevet i betragtning 14 og 15 var katastrofal, og det var åbenbart, at Hynix ikke var i stand til at betale renter og afdrag på gælden. Derfor var det ikke muligt at finde finansieringskilder på markedet. Hynix havde ikke modtaget et lån på sammenlignelige markedsvilkår på tidspunktet for den nye omstrukturering, og der forelå ingen dokumenterede oplysninger om omkostninger og vilkår vedrørende et sammenligneligt lån, som Hynix eller et andet firma, som befandt sig i en situation svarende til Hynix', var blevet tildelt på almindelige markedsvilkår på det pågældende tidspunkt. Det forhold, at også en række private organer havde deltaget i den nye omstrukturering, frembyder ikke et pålidelig sammenligningsgrundlag. De pågældende organer var små og havde ubetydelige tilgodehavender hos Hynix sammenlignet med de organer, der var styret af den koreanske stat. Desuden fandt man i overensstemmelse med WTO-panelets konklusioner i Japan DRAMs-sagen, hvori forholdene var de samme som i nærværende sag, at regeringens samtidige indblanding i omstruktureringsbeslutningerne forvrider markedet, så private, ikke-statsstyrede, organer ikke kan bruges som pålidelig reference (9).

| (53) | Kommissionen har derfor konstrueret et alternativt sammenligningsgrundlag baseret på en handelsrente tillagt en risikopræmie, som afspejler tabsrisikoen for selskaber, der er behæftet med en tilsvarende risiko. Dette sammenligningsgrundlag tager hensyn til lånevilkårene, den referencerente, som et kreditværdigt selskab ville skulle betale, sandsynligheden for, at et selskab, der ikke er kreditværdigt, misligholder sine gældsforpligtelser inden for et givent tidsrum, og sandsynligheden for, at et kreditværdigt selskab misligholder sine gældsforpligtelser inden for samme givne tidsrum. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen har derfor konstrueret et alternativt sammenligningsgrundlag baseret på en handelsrente tillagt en risikopræmie, som afspejler tabsrisikoen for selskaber, der er behæftet med en tilsvarende risiko. Dette sammenligningsgrundlag tager hensyn til lånevilkårene, den referencerente, som et kreditværdigt selskab ville skulle betale, sandsynligheden for, at et selskab, der ikke er kreditværdigt, misligholder sine gældsforpligtelser inden for et givent tidsrum, og sandsynligheden for, at et kreditværdigt selskab misligholder sine gældsforpligtelser inden for samme givne tidsrum.

| (54) | Kommissionen har brugt følgende formel til beregning af en passende referencerente for en låntager, som ikke er kreditværdig:
  ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1
  hvor:







  n | = | lånevilkårene |
| --- | --- | --- | --- |
| ib | = | referencerenten for en låntager, som ikke er kreditværdig |
| if | = | den lange rente, som et kreditværdigt selskab ville skulle betale |
| pn | = | sandsynligheden for, at et selskab, som ikke er kreditværdigt, misligholder sine gældsforpligtelser inden for n antal år |
| qn | = | sandsynligheden for, at et selskab, som er kreditværdigt, misligholder sine gældsforpligtelser inden for n antal år. |

(54)

Kommissionen har brugt følgende formel til beregning af en passende referencerente for en låntager, som ikke er kreditværdig:

ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1

hvor:

n

=

lånevilkårene

ib

=

referencerenten for en låntager, som ikke er kreditværdig

if

=

den lange rente, som et kreditværdigt selskab ville skulle betale

pn

=

sandsynligheden for, at et selskab, som ikke er kreditværdigt, misligholder sine gældsforpligtelser inden for n antal år

qn

=

sandsynligheden for, at et selskab, som er kreditværdigt, misligholder sine gældsforpligtelser inden for n antal år.

| (55) | Ved denne beregning har Kommissionen lagt den gennemsnitlige rente, som Bank of Korea havde fastsat for investmentgrade-virksomhedsobligationer i 2003, dvs. 10,43 %, til grund som rente for KRW-lån til kreditværdige selskaber. Tabsrisikotallene for selskaber, der var kreditværdige, og selskaber, som ikke var kreditværdige, i de pågældende foranstaltningers løbetid stammer fra Moody's Investor Service. Tabsrisikoen lå i 2003 på 54,86 % inden for tre år (gældsforlængelsens løbetid) for selskaber, som ikke var kreditværdige, mod 0,33 % for selskaber, som var kreditværdige. Det gav en rente på i alt 43,8 %. I modsætning hertil var den rente, Hynix skulle betale på den forlængede gæld, 3,5 %, dvs. en renteforskel på 40,3 %, hvilket giver anledning til en udligningstold på 23,7 %. |
| --- | --- |

(55)

Ved denne beregning har Kommissionen lagt den gennemsnitlige rente, som Bank of Korea havde fastsat for investmentgrade-virksomhedsobligationer i 2003, dvs. 10,43 %, til grund som rente for KRW-lån til kreditværdige selskaber. Tabsrisikotallene for selskaber, der var kreditværdige, og selskaber, som ikke var kreditværdige, i de pågældende foranstaltningers løbetid stammer fra Moody's Investor Service. Tabsrisikoen lå i 2003 på 54,86 % inden for tre år (gældsforlængelsens løbetid) for selskaber, som ikke var kreditværdige, mod 0,33 % for selskaber, som var kreditværdige. Det gav en rente på i alt 43,8 %. I modsætning hertil var den rente, Hynix skulle betale på den forlængede gæld, 3,5 %, dvs. en renteforskel på 40,3 %, hvilket giver anledning til en udligningstold på 23,7 %.

| (56) | Som beskrevet i betragtning 21 fastsatte CFIC den 30. december 2002 prisen for ombytningen af gæld med aktier til 435 KRW på grundlag af den gennemsnitlige markedspris for en måned. Selskabet hævder, at dette var en almindelig anerkendt metode til beregning af aktieprisen, og at den afspejlede de virkelige vilkår på markedet. I virkeligheden var der tale om et prisloft: Hvis aktieprisen var steget mellem den 30. december 2002 og den dag, aktierne faktisk blev udstedt, ville prisen være blevet ændret tilsvarende. Den faktiske pris, den dag det blev besluttet at iværksætte den nye omstrukturering, var 280 KRW. Da gælden endelig blev ombyttet med aktier, efter kapitalnedskrivning, til en pris af 9 135 KRW (KRW 435 × 21), var den reelle aktiepris 3 500 KRW. Hvis man ser bort fra virkningerne af kapitalnedskrivningen, var markedsprisen på de udstedte aktier langt under den nominelle værdi, nemlig 167 KRW. Det anfægtes ikke, at CFIC havde ret til selv at bestemme, hvilken metode der skulle bruges til at fastsætte ombytningsprisen. Uanset denne selvbestemmelsesret var ombytningsprisen ikke en fast pris, men en garanti for at selskabet ville få en mindstepris for sine aktier, og prisen kan derfor ikke anses for at afspejle de virkelige markedsvilkår, navnlig i betragtning af den reelle pris på det tidspunkt, ombytningsprisen blev fastlagt, og den ikke overraskende negative prisudvikling i perioden mellem møderne i CFIC og ombytningen i april 2003. |
| --- | --- |

(56)

Som beskrevet i betragtning 21 fastsatte CFIC den 30. december 2002 prisen for ombytningen af gæld med aktier til 435 KRW på grundlag af den gennemsnitlige markedspris for en måned. Selskabet hævder, at dette var en almindelig anerkendt metode til beregning af aktieprisen, og at den afspejlede de virkelige vilkår på markedet. I virkeligheden var der tale om et prisloft: Hvis aktieprisen var steget mellem den 30. december 2002 og den dag, aktierne faktisk blev udstedt, ville prisen være blevet ændret tilsvarende. Den faktiske pris, den dag det blev besluttet at iværksætte den nye omstrukturering, var 280 KRW. Da gælden endelig blev ombyttet med aktier, efter kapitalnedskrivning, til en pris af 9 135 KRW (KRW 435 × 21), var den reelle aktiepris 3 500 KRW. Hvis man ser bort fra virkningerne af kapitalnedskrivningen, var markedsprisen på de udstedte aktier langt under den nominelle værdi, nemlig 167 KRW. Det anfægtes ikke, at CFIC havde ret til selv at bestemme, hvilken metode der skulle bruges til at fastsætte ombytningsprisen. Uanset denne selvbestemmelsesret var ombytningsprisen ikke en fast pris, men en garanti for at selskabet ville få en mindstepris for sine aktier, og prisen kan derfor ikke anses for at afspejle de virkelige markedsvilkår, navnlig i betragtning af den reelle pris på det tidspunkt, ombytningsprisen blev fastlagt, og den ikke overraskende negative prisudvikling i perioden mellem møderne i CFIC og ombytningen i april 2003.

| (57) | Ved beregningen af Hynix' fordel af ombytningen af gæld med aktier skal der tages hensyn til Hynix' omkostninger ved aktieudstedelsen. Kommissionen påpegede, at man, når man undersøger, hvilke omkostninger modtageren måtte have haft som følge af ombytningen, er nødt til at se på, hvilke forpligtelser et selskab får som følge af udstedelsen af nye aktier. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at indskud af ordinær egenkapital generelt ikke er forbundet med særlige forpligtelser for et selskab, da der ikke forlanges et bestemt afkast af selskabet, og da det heller ikke er nødvendigt at foretage nogen betalinger. Selskabet har dog i hvert fald en teoretisk forpligtelse til at udbetale overskuddet eller dele heraf til aktionærerne. Egenkapitalforrentningen kan give et vist fingerpeg om, hvor stor en forrentning aktionærerne forventer at få i selskabet, og kan lægges til grund ved beregning af den fordel, Hynix opnåede. Hynix havde imidlertid en negativ egenkapitalforrentning i 2003, som det fremgår af beregningerne ud fra selskabets regnskab for samme år. Ud fra en objektiv vurdering af Hynix' finansielle situation på det tidspunkt, hvor ombytningen af gæld med aktier fandt sted, er det derfor urimeligt at forvente, at Hynix kunne have udbetalt noget som helst afkast til aktionærerne for det pågældende år. Anvendes egenkapitalforrentningen som sammenligningsgrundlag, må det stadig konkluderes, at hele det gældsbeløb, der blev ombyttet med aktier, er et udligningsberettiget subsidie. |
| --- | --- |

(57)

Ved beregningen af Hynix' fordel af ombytningen af gæld med aktier skal der tages hensyn til Hynix' omkostninger ved aktieudstedelsen. Kommissionen påpegede, at man, når man undersøger, hvilke omkostninger modtageren måtte have haft som følge af ombytningen, er nødt til at se på, hvilke forpligtelser et selskab får som følge af udstedelsen af nye aktier. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at indskud af ordinær egenkapital generelt ikke er forbundet med særlige forpligtelser for et selskab, da der ikke forlanges et bestemt afkast af selskabet, og da det heller ikke er nødvendigt at foretage nogen betalinger. Selskabet har dog i hvert fald en teoretisk forpligtelse til at udbetale overskuddet eller dele heraf til aktionærerne. Egenkapitalforrentningen kan give et vist fingerpeg om, hvor stor en forrentning aktionærerne forventer at få i selskabet, og kan lægges til grund ved beregning af den fordel, Hynix opnåede. Hynix havde imidlertid en negativ egenkapitalforrentning i 2003, som det fremgår af beregningerne ud fra selskabets regnskab for samme år. Ud fra en objektiv vurdering af Hynix' finansielle situation på det tidspunkt, hvor ombytningen af gæld med aktier fandt sted, er det derfor urimeligt at forvente, at Hynix kunne have udbetalt noget som helst afkast til aktionærerne for det pågældende år. Anvendes egenkapitalforrentningen som sammenligningsgrundlag, må det stadig konkluderes, at hele det gældsbeløb, der blev ombyttet med aktier, er et udligningsberettiget subsidie.

| (58) | Kommissionen har desuden undersøgt, hvorvidt det påførte Hynix omkostninger, at selskabet skulle give ejerandele fra sig som følge af ombytningen, eller at aktiekursen muligvis blev forringet som følge af de nye aktier, der blev udstedt. Efter at have gennemgået den foreliggende dokumentation på ny mener Kommissionen ikke, at den nettofordel, Hynix opnåede ved at ombytte gæld med aktier, blev forringet af, at der blev udstedt nye aktier. I den forbindelse er det efter Kommissionens opfattelse væsentligt at anerkende den effekt, som ombytningen af gæld med aktier havde på Hynix' finansielle situation. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen har desuden undersøgt, hvorvidt det påførte Hynix omkostninger, at selskabet skulle give ejerandele fra sig som følge af ombytningen, eller at aktiekursen muligvis blev forringet som følge af de nye aktier, der blev udstedt. Efter at have gennemgået den foreliggende dokumentation på ny mener Kommissionen ikke, at den nettofordel, Hynix opnåede ved at ombytte gæld med aktier, blev forringet af, at der blev udstedt nye aktier. I den forbindelse er det efter Kommissionens opfattelse væsentligt at anerkende den effekt, som ombytningen af gæld med aktier havde på Hynix' finansielle situation.

| (59) | Allerførst er det vigtigt at fastholde, at der ikke var tale om et direkte indskud af egenkapital. Den grundlæggende fordel for Hynix bestod i, at et enormt gældsbeløb på 1 861,5 mia. KRW blev indfriet ved ombytningen. Dermed blev Hynix fri for at tilbagebetale noget som helst af hovedstolen og for at betale renter. I stedet blev denne enorme gæld omdannet til aktier, som blev udstedt til kreditorbankerne. Udstedelsen af nye aktier var dog ikke forbundet med reelle målbare omkostninger for Hynix. Udstedelsen af nye aktier betød ganske vist, at de eksisterende aktiers værdi blev udvandet, men dette havde ingen som helst effekt på Hynix' balance. Det resulterede ikke i nogen som helst kontantbetalinger (bortset fra udgifterne i forbindelse med udstedelsen af de nye aktier) og forpligtede ikke Hynix til nogen som helst fremtidige kontantbetalinger, hvilket ville have været tilfældet ved gældsinstrumenter. |
| --- | --- |

(59)

Allerførst er det vigtigt at fastholde, at der ikke var tale om et direkte indskud af egenkapital. Den grundlæggende fordel for Hynix bestod i, at et enormt gældsbeløb på 1 861,5 mia. KRW blev indfriet ved ombytningen. Dermed blev Hynix fri for at tilbagebetale noget som helst af hovedstolen og for at betale renter. I stedet blev denne enorme gæld omdannet til aktier, som blev udstedt til kreditorbankerne. Udstedelsen af nye aktier var dog ikke forbundet med reelle målbare omkostninger for Hynix. Udstedelsen af nye aktier betød ganske vist, at de eksisterende aktiers værdi blev udvandet, men dette havde ingen som helst effekt på Hynix' balance. Det resulterede ikke i nogen som helst kontantbetalinger (bortset fra udgifterne i forbindelse med udstedelsen af de nye aktier) og forpligtede ikke Hynix til nogen som helst fremtidige kontantbetalinger, hvilket ville have været tilfældet ved gældsinstrumenter.

| (60) | Selskabet hævdede, at aktiernes markedsværdi skal fratrækkes værdien af en eventuel fordel, og citerede Kommissionens retningslinjer for beregningen af subsidiebeløbet i forbindelse med undersøgelser vedrørende udligningstold, af hvis afsnit E, litra f), nr. iii), det fremgår, at »hvis staten køber aktier i et selskab og betaler overkurs for disse aktier i forhold til den normale markedskurs (under hensyn til alle andre faktorer, som kan have betydning for en privat investor), er subsidiebeløbet forskellen mellem disse to kurser« (fremhævelse tilføjet). En privat investor ville imidlertid aldrig have købt Hynix-aktier i den pågældende periode. Faktisk fremgår det af de foreliggende dokumenter, at Hynix' aktier blev handlet til så lav en pris, at de burde have været suspenderet, havde det ikke været for en undtagelse til det koreanske børsregulativ, som tilsyneladende var skræddersyet til Hynix alene. Desuden påvirker det forhold, at der var en markedspris på aktierne, ikke selskabet, da dette ikke er nødt til at betale markedsprisen. Dette ville kun være relevant, hvis Hynix i henhold til gældsombytningsordningen var forpligtet til at købe aktier tilbage. |
| --- | --- |

(60)

Selskabet hævdede, at aktiernes markedsværdi skal fratrækkes værdien af en eventuel fordel, og citerede Kommissionens retningslinjer for beregningen af subsidiebeløbet i forbindelse med undersøgelser vedrørende udligningstold, af hvis afsnit E, litra f), nr. iii), det fremgår, at »hvis staten køber aktier i et selskab og betaler overkurs for disse aktier i forhold til den normale markedskurs (under hensyn til alle andre faktorer, som kan have betydning for en privat investor), er subsidiebeløbet forskellen mellem disse to kurser« (fremhævelse tilføjet). En privat investor ville imidlertid aldrig have købt Hynix-aktier i den pågældende periode. Faktisk fremgår det af de foreliggende dokumenter, at Hynix' aktier blev handlet til så lav en pris, at de burde have været suspenderet, havde det ikke været for en undtagelse til det koreanske børsregulativ, som tilsyneladende var skræddersyet til Hynix alene. Desuden påvirker det forhold, at der var en markedspris på aktierne, ikke selskabet, da dette ikke er nødt til at betale markedsprisen. Dette ville kun være relevant, hvis Hynix i henhold til gældsombytningsordningen var forpligtet til at købe aktier tilbage.

| (61) | I lyset af ovennævnte betragtninger og den omstændighed, at Hynix ikke havde nogen omkostninger ved udstedelsen af aktier, mener vi, at hele det ombyttede beløb bør lægges til grund for fastlæggelsen af, hvilken fordel der blev opnået som følge af ombytningen af gæld med aktier. |
| --- | --- |

(61)

I lyset af ovennævnte betragtninger og den omstændighed, at Hynix ikke havde nogen omkostninger ved udstedelsen af aktier, mener vi, at hele det ombyttede beløb bør lægges til grund for fastlæggelsen af, hvilken fordel der blev opnået som følge af ombytningen af gæld med aktier.

iii)   Endelig beregning af fordelen

| (62) | Som forklaret i betragtning 61 blev Hynix' fordel af foranstaltningen anset for at svare til det fulde gældsbeløb, der blev ombyttet med aktier. Dette subsidie medfører en stor og ikke-tilbagevendende fordel, da det, som beskrevet ovenfor, ansås for rimeligt at benytte metoden med fordeling over en femårig periode. Det således fordelte subsidiebeløb blev udtrykt i procent af Hynix' samlede salg i 2005. Med en rente beregnet på grundlag af den gennemsnitlige handelsrente i Korea i interimsundersøgelsesperioden udgør det udligningsberettigede subsidie 6,8 %. Da ombytningen af gæld med aktier er et ikke-tilbagevendende engangssubsidie, fordelt over en bestemt tidsperiode, og da denne periode er sat til at begynde på det tidspunkt, hvor fordelen fik effekt, anses den for at være udløbet pr. 31. december 2007. |
| --- | --- |

(62)

Som forklaret i betragtning 61 blev Hynix' fordel af foranstaltningen anset for at svare til det fulde gældsbeløb, der blev ombyttet med aktier. Dette subsidie medfører en stor og ikke-tilbagevendende fordel, da det, som beskrevet ovenfor, ansås for rimeligt at benytte metoden med fordeling over en femårig periode. Det således fordelte subsidiebeløb blev udtrykt i procent af Hynix' samlede salg i 2005. Med en rente beregnet på grundlag af den gennemsnitlige handelsrente i Korea i interimsundersøgelsesperioden udgør det udligningsberettigede subsidie 6,8 %. Da ombytningen af gæld med aktier er et ikke-tilbagevendende engangssubsidie, fordelt over en bestemt tidsperiode, og da denne periode er sat til at begynde på det tidspunkt, hvor fordelen fik effekt, anses den for at være udløbet pr. 31. december 2007.

| (63) | Som nævnt i betragtning 50 blev gældsforlængelsen og renternes tilskrivning til hovedstolen behandlet som lån og betragtes som tilbagevendende subsidie. Selskabet hævdede, at det havde tilbagebetalt det subsidie, det modtog i forbindelse med omstruktureringen i december 2002, til et konsortium af koreanske og ikke-koreanske banker i juli 2005, da det omlagde sine lån (jf. betragtning 75 og 76). Hynix hævder, at låneomlægningen, hvorved det optog nye lån for at betale den gæld, det havde indgået som led i den nye omstrukturering, og for ikke længere at være omfattet af loven til fremme af selskabsomstrukturering (CRPA), havde ført til, at subsidiet var bortfaldet. Da låneomlægningen fandt sted i 2005, var Hynix igen overskudsgivende og havde en kreditvurdering på BBB+ ifølge Korea Investors Service Inc. Hynix' omlægning af sine lån til markedsvilkår satte en effektiv stopper for subsidiet, og fordelen ophørte dermed også. Som følge heraf findes gældsforlængelsen og renternes tilskrivning til hovedstolen pr. 13. juli 2005 ikke længere at give en Hynix en fordel. |
| --- | --- |

(63)

Som nævnt i betragtning 50 blev gældsforlængelsen og renternes tilskrivning til hovedstolen behandlet som lån og betragtes som tilbagevendende subsidie. Selskabet hævdede, at det havde tilbagebetalt det subsidie, det modtog i forbindelse med omstruktureringen i december 2002, til et konsortium af koreanske og ikke-koreanske banker i juli 2005, da det omlagde sine lån (jf. betragtning 75 og 76). Hynix hævder, at låneomlægningen, hvorved det optog nye lån for at betale den gæld, det havde indgået som led i den nye omstrukturering, og for ikke længere at være omfattet af loven til fremme af selskabsomstrukturering (CRPA), havde ført til, at subsidiet var bortfaldet. Da låneomlægningen fandt sted i 2005, var Hynix igen overskudsgivende og havde en kreditvurdering på BBB+ ifølge Korea Investors Service Inc. Hynix' omlægning af sine lån til markedsvilkår satte en effektiv stopper for subsidiet, og fordelen ophørte dermed også. Som følge heraf findes gældsforlængelsen og renternes tilskrivning til hovedstolen pr. 13. juli 2005 ikke længere at give en Hynix en fordel.

XI.   Andre angivelige subsidieordninger

| (64) | I januar 2003 solgte Hynix sin LCD-skærm-fabrik (Hydis) til Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited (BOE), en kinesisk virksomhed, for cirka 380 mio. USD. Købsprisen blev i vidt omfang finansieret ved lån ydet af Hynix' kreditorbanker KEB, KDB, Woori Bank og Hyundai Marine and Fire Insurance (HMFI), som i fællesskab lånte 188 mio. USD til det nye selskab, BOE-Hydis, der var blevet oprettet for at købe aktiverne. |
| --- | --- |

(64)

I januar 2003 solgte Hynix sin LCD-skærm-fabrik (Hydis) til Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited (BOE), en kinesisk virksomhed, for cirka 380 mio. USD. Købsprisen blev i vidt omfang finansieret ved lån ydet af Hynix' kreditorbanker KEB, KDB, Woori Bank og Hyundai Marine and Fire Insurance (HMFI), som i fællesskab lånte 188 mio. USD til det nye selskab, BOE-Hydis, der var blevet oprettet for at købe aktiverne.

| (65) | EF-erhvervsgrenen påstod, at den koreanske stat havde overdraget og pålagt de koreanske banker den opgave at tilvejebringe finansiering på fordelagtige vilkår for at sætte BOE i stand til at købe aktiverne og dermed tilføre Hynix en særdeles tiltrængt kontantindsprøjtning. |
| --- | --- |

(65)

EF-erhvervsgrenen påstod, at den koreanske stat havde overdraget og pålagt de koreanske banker den opgave at tilvejebringe finansiering på fordelagtige vilkår for at sætte BOE i stand til at købe aktiverne og dermed tilføre Hynix en særdeles tiltrængt kontantindsprøjtning.

| (66) | Selv om der var visse tegn på, at KEB og Hynix lagde pres på nogle af de andre långivere, og at BOE ikke var i stand til at tiltrække finansielle midler fra uafhængige kreditorer, er der intet belæg for, at den tilvejebragte finansiering var et udligningsberettiget subsidie. En konstatering af, at finansieringen var en opgave, den koreanske stat havde overdraget og/eller pålagt de koreanske banker, er ikke nok. For at fastslå, at der er tale om et udligningsberettiget subsidie under de omstændigheder, der beskrives af EF-erhvervsgrenen, skal det godtgøres, at den koreanske stat havde overdraget og pålagt BOE den opgave at købe Hydis. Selv om de koreanske bankers finansieringsvilkår var fordelagtige, kom BOE's gæld alligevel til at lyde på 188 mio. USD, mens den resterende del af købsprisen blev betalt kontant. Der foreligger ingen dokumentation for, at den koreanske stat har overdraget/pålagt BOE opgaver. Under alle omstændigheder blev de finansielle midler stillet til rådighed for BOE-Hydis, og der er ikke fremlagt dokumentation for, at nogen fordele gik videre til Hynix. Derfor anses de koreanske bankers lån til BOE-Hydis på 188 mio. USD ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(66)

Selv om der var visse tegn på, at KEB og Hynix lagde pres på nogle af de andre långivere, og at BOE ikke var i stand til at tiltrække finansielle midler fra uafhængige kreditorer, er der intet belæg for, at den tilvejebragte finansiering var et udligningsberettiget subsidie. En konstatering af, at finansieringen var en opgave, den koreanske stat havde overdraget og/eller pålagt de koreanske banker, er ikke nok. For at fastslå, at der er tale om et udligningsberettiget subsidie under de omstændigheder, der beskrives af EF-erhvervsgrenen, skal det godtgøres, at den koreanske stat havde overdraget og pålagt BOE den opgave at købe Hydis. Selv om de koreanske bankers finansieringsvilkår var fordelagtige, kom BOE's gæld alligevel til at lyde på 188 mio. USD, mens den resterende del af købsprisen blev betalt kontant. Der foreligger ingen dokumentation for, at den koreanske stat har overdraget/pålagt BOE opgaver. Under alle omstændigheder blev de finansielle midler stillet til rådighed for BOE-Hydis, og der er ikke fremlagt dokumentation for, at nogen fordele gik videre til Hynix. Derfor anses de koreanske bankers lån til BOE-Hydis på 188 mio. USD ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2.

| (67) | I overensstemmelse med betingelserne i aftalen om den nye omstrukturering solgte Hynix i oktober 2004 sine aktiver i System IC til et konsortium under ledelse af CVC Partners, en privat investeringsfond ledet af Citigroup Venture Capital, for 954,3 mia. KRW. Finansieringen af overtagelsen udgjorde 481,3 mia. KRW og bestod for størstedelens vedkommende af en gældsoverførsel fra Hynix til MagnaChip, det selskab der var blevet oprettet for at købe System IC-aktiverne. Hynix' kreditorer overførte deres ikke-sikrede tilgodehavender i Hynix til MagnaChip til en pris, der var nedsat med 21 %, mens den gæld, der var stillet sikkerhed for, blev overtaget af det nye selskab uden prisnedslag. |
| --- | --- |

(67)

I overensstemmelse med betingelserne i aftalen om den nye omstrukturering solgte Hynix i oktober 2004 sine aktiver i System IC til et konsortium under ledelse af CVC Partners, en privat investeringsfond ledet af Citigroup Venture Capital, for 954,3 mia. KRW. Finansieringen af overtagelsen udgjorde 481,3 mia. KRW og bestod for størstedelens vedkommende af en gældsoverførsel fra Hynix til MagnaChip, det selskab der var blevet oprettet for at købe System IC-aktiverne. Hynix' kreditorer overførte deres ikke-sikrede tilgodehavender i Hynix til MagnaChip til en pris, der var nedsat med 21 %, mens den gæld, der var stillet sikkerhed for, blev overtaget af det nye selskab uden prisnedslag.

| (68) | EF-erhvervsgrenen hævdede, at den del af gælden, der var blevet overført med prisnedslag, var et udligningsberettiget subsidie. MagnaChip overtog en gældspost på 481,3 mia. KRW og betalte 481,3 mia. KRW kontant, men for at transaktionen kan siges at have involveret et finansielt tilskud, må det først godtgøres, at MagnaChip/CVC Partners handlede i opdrag eller efter pålæg, og dette har ikke kunnet konstateres, og der er heller ikke fremlagt dokumentation til støtte for en sådan påstand. Kreditorerne indvilligede i at overtage den devaluerede gæld af egen fri vilje. Ligesom det var tilfælde med salget af BOE-Hydis, blev de finansielle midler stillet til rådighed for en tredjepart og ikke for Hynix, så der er intet, der tyder på, at Hynix har haft en særlig fordel af transaktionen. Overførslen af gæld med prisnedslag til MagnaChip anses derfor ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(68)

EF-erhvervsgrenen hævdede, at den del af gælden, der var blevet overført med prisnedslag, var et udligningsberettiget subsidie. MagnaChip overtog en gældspost på 481,3 mia. KRW og betalte 481,3 mia. KRW kontant, men for at transaktionen kan siges at have involveret et finansielt tilskud, må det først godtgøres, at MagnaChip/CVC Partners handlede i opdrag eller efter pålæg, og dette har ikke kunnet konstateres, og der er heller ikke fremlagt dokumentation til støtte for en sådan påstand. Kreditorerne indvilligede i at overtage den devaluerede gæld af egen fri vilje. Ligesom det var tilfælde med salget af BOE-Hydis, blev de finansielle midler stillet til rådighed for en tredjepart og ikke for Hynix, så der er intet, der tyder på, at Hynix har haft en særlig fordel af transaktionen. Overførslen af gæld med prisnedslag til MagnaChip anses derfor ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2.

| (69) | I oktober 2004 anvendte Hynix midlerne fra salget af System IC til at gennemføre en kontantopkøbsplan godkendt af CFIC, i henhold til hvilken Hynix »tilbagekøbte« sin gæld fra kreditorerne til nedsat pris. Hynix tilbød at tilbagebetale gælden før tiden mod et prisnedslag. Endnu et kontantopkøb af gæld fandt sted i december 2004. EF-erhvervsgrenen hævdede, at kontantopkøbene af gæld til nedsat pris var et udligningsberettiget subsidie. |
| --- | --- |

(69)

I oktober 2004 anvendte Hynix midlerne fra salget af System IC til at gennemføre en kontantopkøbsplan godkendt af CFIC, i henhold til hvilken Hynix »tilbagekøbte« sin gæld fra kreditorerne til nedsat pris. Hynix tilbød at tilbagebetale gælden før tiden mod et prisnedslag. Endnu et kontantopkøb af gæld fandt sted i december 2004. EF-erhvervsgrenen hævdede, at kontantopkøbene af gæld til nedsat pris var et udligningsberettiget subsidie.

| (70) | De kreditorer, der valgte at deltage i kontantopkøbet af gæld i oktober, gik ind på, at Hynix kunne tilbagebetale 70 % af den gæld, hvorfor der ikke var stillet sikkerhed, og 96 % af gælden med sikkerhedsstillelse. Prisnedslaget for gæld uden sikkerhedsstillelse var nedsat til 21,84 % i kontantopkøbet af gæld i december. |
| --- | --- |

(70)

De kreditorer, der valgte at deltage i kontantopkøbet af gæld i oktober, gik ind på, at Hynix kunne tilbagebetale 70 % af den gæld, hvorfor der ikke var stillet sikkerhed, og 96 % af gælden med sikkerhedsstillelse. Prisnedslaget for gæld uden sikkerhedsstillelse var nedsat til 21,84 % i kontantopkøbet af gæld i december.

| (71) | Det foreligger dokumentation for, at deltagelse i kontantopkøbene af gæld var frivillig. Desuden er der ikke noget, der tyder på, at de deltagende kreditorer handlede forretningsmæssigt ufornuftigt, da prisnedslaget blev kompenseret ved, at gælden blev tilbagebetalt tidligere, og kreditorerne dermed kunne udnytte den tidsmæssige værdi af pengene. Kontantopkøbene af gæld anses derfor ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(71)

Det foreligger dokumentation for, at deltagelse i kontantopkøbene af gæld var frivillig. Desuden er der ikke noget, der tyder på, at de deltagende kreditorer handlede forretningsmæssigt ufornuftigt, da prisnedslaget blev kompenseret ved, at gælden blev tilbagebetalt tidligere, og kreditorerne dermed kunne udnytte den tidsmæssige værdi af pengene. Kontantopkøbene af gæld anses derfor ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2.

| (72) | EF-erhvervsgrenen hævdede, at den koreanske stat begunstigede Hynix i skattemæssig henseende, fordi den ikke krævede, at Hynix skulle acceptere, at den gevinst, den havde fået ved ombytningen af gæld med aktier som led i den nye omstrukturering, var en indtægt. Hynix' tab var ganske vist af en sådan størrelsesorden i 2003, at det ikke havde skullet betale selskabsskat, selv om det havde accepteret, at gevinsten ved ombytningen var en indtægt, men EF-erhvervsgrenen hævdede, at Hynix havde haft en fordel, fordi det ved ikke at acceptere gevinsten ikke havde reduceret sine tabsfremførsler, som det siden kunne trække fra sine skattepligtige indtægter i 2005, da selskabet igen var blevet rentabelt. |
| --- | --- |

(72)

EF-erhvervsgrenen hævdede, at den koreanske stat begunstigede Hynix i skattemæssig henseende, fordi den ikke krævede, at Hynix skulle acceptere, at den gevinst, den havde fået ved ombytningen af gæld med aktier som led i den nye omstrukturering, var en indtægt. Hynix' tab var ganske vist af en sådan størrelsesorden i 2003, at det ikke havde skullet betale selskabsskat, selv om det havde accepteret, at gevinsten ved ombytningen var en indtægt, men EF-erhvervsgrenen hævdede, at Hynix havde haft en fordel, fordi det ved ikke at acceptere gevinsten ikke havde reduceret sine tabsfremførsler, som det siden kunne trække fra sine skattepligtige indtægter i 2005, da selskabet igen var blevet rentabelt.

| (73) | Den påståede skattebegunstigelse skyldes en udsættelse af en lovændring, hvorefter selskaber under frivillig omstrukturering som Hynix skal acceptere, at gevinster fra ombytninger af gæld med aktier er en indtægt. EF-erhvervsgrenen hævdede, at den koreanske stat oprindeligt havde haft til hensigt at lade den nye lov træde i kraft i marts 2003, hvorved Hynix' gevinst ved ombytningen af gæld med aktier som led i den nye omstrukturering var blevet skattepligtig. EF-erhvervsgrenen hævdede, at den koreanske stat efter at have modtaget klager fra mindst en ud af tre selskaber, der var direkte berørt af lovændringen, heriblandt Hynix, havde udskudt ikrafttrædelsestidspunktet for den nye bestemmelse til 1. januar 2004. Hynix hævdede, at ikrafttrædelsesdatoen blev udsat, da den koreanske stat indså, at bestemmelsens umiddelbare ikrafttrædelse ville have været i strid med princippet om, at sådanne bestemmelser ikke må have tilbagevirkende kraft, og med den sædvane, at skatteforskrifter træder i kraft ved skatteårets begyndelse. |
| --- | --- |

(73)

Den påståede skattebegunstigelse skyldes en udsættelse af en lovændring, hvorefter selskaber under frivillig omstrukturering som Hynix skal acceptere, at gevinster fra ombytninger af gæld med aktier er en indtægt. EF-erhvervsgrenen hævdede, at den koreanske stat oprindeligt havde haft til hensigt at lade den nye lov træde i kraft i marts 2003, hvorved Hynix' gevinst ved ombytningen af gæld med aktier som led i den nye omstrukturering var blevet skattepligtig. EF-erhvervsgrenen hævdede, at den koreanske stat efter at have modtaget klager fra mindst en ud af tre selskaber, der var direkte berørt af lovændringen, heriblandt Hynix, havde udskudt ikrafttrædelsestidspunktet for den nye bestemmelse til 1. januar 2004. Hynix hævdede, at ikrafttrædelsesdatoen blev udsat, da den koreanske stat indså, at bestemmelsens umiddelbare ikrafttrædelse ville have været i strid med princippet om, at sådanne bestemmelser ikke må have tilbagevirkende kraft, og med den sædvane, at skatteforskrifter træder i kraft ved skatteårets begyndelse.

| (74) | EF-erhvervsgrenen genfremsatte sin påstand i de bemærkninger, den fremsatte efter offentliggørelsen af de vigtigste resultater og konklusioner af undersøgelsen. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt godtgjort, at den koreanske stat havde til hensigt at sikre, at den gevinst, Hynix fik ved ombytningen af gæld med aktier, ikke blev beskattet, eller at den påståede skattebegunstigelse var specifik efter grundforordningens artikel 3. Desuden er det tvivlsomt, om Hynix drog fordel af denne skattefritagelse, i betragtning af størrelsen af selskabets nettotab og det forhold, at tabene kun kunne fremføres i fem år. Hynix blev igen overskudsgivende i 2005, men dets tab var så store, at selv om gevinsten ved ombytningen af gæld med aktier blev medregnet som skattepligtig indkomst, var det fremførte tab stadig stort nok til at absorbere overskuddet i 2005, og Hynix havde således ingen fordel heraf i (eller før) undersøgelsesperioden. Da fordelen af gældsombytningen ydermere blev udlignet »brutto«, dvs. uden hensyn til en eventuel beskatning, var der således allerede taget højde for en eventuel fordel som følge af skattebegunstigelser, og der ville blive tale om dobbeltudligning, hvis man foretog endnu en udligning af fordelen. Den skattemæssige behandling af Hynix' ombytning af gæld med aktier anses derfor ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(74)

EF-erhvervsgrenen genfremsatte sin påstand i de bemærkninger, den fremsatte efter offentliggørelsen af de vigtigste resultater og konklusioner af undersøgelsen. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt godtgjort, at den koreanske stat havde til hensigt at sikre, at den gevinst, Hynix fik ved ombytningen af gæld med aktier, ikke blev beskattet, eller at den påståede skattebegunstigelse var specifik efter grundforordningens artikel 3. Desuden er det tvivlsomt, om Hynix drog fordel af denne skattefritagelse, i betragtning af størrelsen af selskabets nettotab og det forhold, at tabene kun kunne fremføres i fem år. Hynix blev igen overskudsgivende i 2005, men dets tab var så store, at selv om gevinsten ved ombytningen af gæld med aktier blev medregnet som skattepligtig indkomst, var det fremførte tab stadig stort nok til at absorbere overskuddet i 2005, og Hynix havde således ingen fordel heraf i (eller før) undersøgelsesperioden. Da fordelen af gældsombytningen ydermere blev udlignet »brutto«, dvs. uden hensyn til en eventuel beskatning, var der således allerede taget højde for en eventuel fordel som følge af skattebegunstigelser, og der ville blive tale om dobbeltudligning, hvis man foretog endnu en udligning af fordelen. Den skattemæssige behandling af Hynix' ombytning af gæld med aktier anses derfor ikke for at udgøre et subsidie efter grundforordningens artikel 2.

| (75) | I juli 2005 omlagde Hynix lån for 1 200 mia. KRW, hvorved CRPA tidligere end forventet ophørte med at gælde for Hynix. Låneomlægningen omfattede et terminslån på 500 mio. USD, der blev optaget ved udstedelse af obligationer på fondsbørsen i New York, og på 250 mia. KRW samt en revolverende kredit på 550 mio. USD med deltagelse af både koreanske og udenlandske banker (i det følgende benævnt »låneomlægningen i juli 2005«). EF-erhvervsgrenen hævdede, at låneomlægningen i juli 2005 indebar et yderligere subsidie, eftersom Hynix stadig var et kraftigt gældstynget selskab, som ikke ville kunne finde finansieringskilder på markedet. |
| --- | --- |

(75)

I juli 2005 omlagde Hynix lån for 1 200 mia. KRW, hvorved CRPA tidligere end forventet ophørte med at gælde for Hynix. Låneomlægningen omfattede et terminslån på 500 mio. USD, der blev optaget ved udstedelse af obligationer på fondsbørsen i New York, og på 250 mia. KRW samt en revolverende kredit på 550 mio. USD med deltagelse af både koreanske og udenlandske banker (i det følgende benævnt »låneomlægningen i juli 2005«). EF-erhvervsgrenen hævdede, at låneomlægningen i juli 2005 indebar et yderligere subsidie, eftersom Hynix stadig var et kraftigt gældstynget selskab, som ikke ville kunne finde finansieringskilder på markedet.

| (76) | I juli 2005 var Hynix et langt sundere selskab, om end stadig i høj grad gældstynget. Det var igen overskudsgivende, og dets kreditvurdering var BBB+. Det fremgår af den foreliggende dokumentation, at de koreanske bankers finansiering ikke var uforenelig med selskabets kreditvurdering. Den store deltagelse af udenlandske banker støtter desuden Hynix' påstand om, at låneomlægningen foregik på markedsøkonomiske vilkår. Der var endvidere ingen tegn på, at de koreanske banker handlede i opdrag eller efter pålæg, da de udstedte lån til Hynix som led i låneomlægningen. Derfor anses låneomlægningen i juli 2005 ikke for at være et subsidie efter grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(76)

I juli 2005 var Hynix et langt sundere selskab, om end stadig i høj grad gældstynget. Det var igen overskudsgivende, og dets kreditvurdering var BBB+. Det fremgår af den foreliggende dokumentation, at de koreanske bankers finansiering ikke var uforenelig med selskabets kreditvurdering. Den store deltagelse af udenlandske banker støtter desuden Hynix' påstand om, at låneomlægningen foregik på markedsøkonomiske vilkår. Der var endvidere ingen tegn på, at de koreanske banker handlede i opdrag eller efter pålæg, da de udstedte lån til Hynix som led i låneomlægningen. Derfor anses låneomlægningen i juli 2005 ikke for at være et subsidie efter grundforordningens artikel 2.

XII.   Konklusion om foranstaltningerne

| (77) | Det fandtes, at fordelen af de udligningsberettigede subsidier i den oprindelige undersøgelse fik virkning fra den 1. januar 2001. Den blev fordelt over en femårs periode svarende til den normale afskrivningsperiode for aktiver i halvlederindustrien. |
| --- | --- |

(77)

Det fandtes, at fordelen af de udligningsberettigede subsidier i den oprindelige undersøgelse fik virkning fra den 1. januar 2001. Den blev fordelt over en femårs periode svarende til den normale afskrivningsperiode for aktiver i halvlederindustrien.

| (78) | De foranstaltninger, der blev truffet i den oprindelige undersøgelse, vedrørte ikke-tilbagevendende engangssubsidier, fordelt over en bestemt tidsperiode, og da denne periode er sat til at begynde på det tidspunkt, hvor fordelen fik effekt, anses de foranstaltninger, der blev indført ved den endelige toldforordning, for at være bortfaldet pr. 1. januar 2006. Da gældsforlængelsen og renternes tilskrivning til hovedstolen i december 2002 ophørte med at give Hynix en fordel den 13. juli 2005, og da fordelen ved ombytningen af gæld med aktier fra december 2002 ophørte den 31. december 2007, bør foranstaltningerne ophæves med virkning fra den 31. december 2007, og proceduren afsluttes. |
| --- | --- |

(78)

De foranstaltninger, der blev truffet i den oprindelige undersøgelse, vedrørte ikke-tilbagevendende engangssubsidier, fordelt over en bestemt tidsperiode, og da denne periode er sat til at begynde på det tidspunkt, hvor fordelen fik effekt, anses de foranstaltninger, der blev indført ved den endelige toldforordning, for at være bortfaldet pr. 1. januar 2006. Da gældsforlængelsen og renternes tilskrivning til hovedstolen i december 2002 ophørte med at give Hynix en fordel den 13. juli 2005, og da fordelen ved ombytningen af gæld med aktier fra december 2002 ophørte den 31. december 2007, bør foranstaltningerne ophæves med virkning fra den 31. december 2007, og proceduren afsluttes.

| (79) | Følgelig skal der ydes godtgørelse eller fritagelse for den endelige udligningstold, som er betalt eller bogført i henhold til forordning (EF) nr. 1480/2003 på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (dynamic random access memories), fremstillet ved hjælp af forskellige former for MOS-teknologi (Metal Oxide Semiconductor), herunder supplerende MOS-typer (CMOS), af samtlige typer, tætheder, varianter, adgangshastighed, konfiguration, pakning eller ramme osv., med oprindelse i Republikken Korea og overgået til fri omsætning pr. 31. december 2007. |
| --- | --- |

(79)

Følgelig skal der ydes godtgørelse eller fritagelse for den endelige udligningstold, som er betalt eller bogført i henhold til forordning (EF) nr. 1480/2003 på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (dynamic random access memories), fremstillet ved hjælp af forskellige former for MOS-teknologi (Metal Oxide Semiconductor), herunder supplerende MOS-typer (CMOS), af samtlige typer, tætheder, varianter, adgangshastighed, konfiguration, pakning eller ramme osv., med oprindelse i Republikken Korea og overgået til fri omsætning pr. 31. december 2007.

| (80) | Hynix, den koreanske stat, EF-erhvervsgrenen og alle andre interesserede parter er blevet informeret om de vigtigste forhold og overvejelser, der ligger til grund for den påtænkte anbefaling om at ophæve de gældende foranstaltninger og afslutte proceduren, og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Hvor det fandtes passende, er disse bemærkninger behandlet i de afsnit i denne forordning, der specifikt drejer sig om de pågældende emner. |
| --- | --- |

(80)

Hynix, den koreanske stat, EF-erhvervsgrenen og alle andre interesserede parter er blevet informeret om de vigtigste forhold og overvejelser, der ligger til grund for den påtænkte anbefaling om at ophæve de gældende foranstaltninger og afslutte proceduren, og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Hvor det fandtes passende, er disse bemærkninger behandlet i de afsnit i denne forordning, der specifikt drejer sig om de pågældende emner.

| (81) | Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser. |
| --- | --- |

(81)

Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser.

| (82) | EF-erhvervsgrenen fremsatte i sine bemærkninger også krav om, at foranstaltningerne skulle opretholdes, indtil de udløber i august 2008, fem år efter indførelsen af de endelige foranstaltninger, for at udligne udligningsberettiget subsidiering, og støttede deres krav på grundforordningens artikel 19. Imidlertid giver artikel 19 bl.a. mulighed for at ophæve foranstaltninger, hvis de ikke længere er nødvendige for at udligne subsidiering. Endvidere fremgår det af grundforordningens artikel 15, som udgør grundlaget for indførelse af foranstaltninger, at foranstaltninger kan indføres — og, i analogi hermed, opretholdes — medmindre »den eller de pågældende subsidier trækkes tilbage, eller det påvises, at subsidierne ikke længere giver de berørte eksportører nogen fordel«. Da resultatet af undersøgelsen viser, at subsidierne ikke længere giver Hynix en fordel, kan foranstaltningerne ikke opretholdes, og EF-erhvervsgrenens krav må derfor afvises — |
| --- | --- |

(82)

EF-erhvervsgrenen fremsatte i sine bemærkninger også krav om, at foranstaltningerne skulle opretholdes, indtil de udløber i august 2008, fem år efter indførelsen af de endelige foranstaltninger, for at udligne udligningsberettiget subsidiering, og støttede deres krav på grundforordningens artikel 19. Imidlertid giver artikel 19 bl.a. mulighed for at ophæve foranstaltninger, hvis de ikke længere er nødvendige for at udligne subsidiering. Endvidere fremgår det af grundforordningens artikel 15, som udgør grundlaget for indførelse af foranstaltninger, at foranstaltninger kan indføres — og, i analogi hermed, opretholdes — medmindre »den eller de pågældende subsidier trækkes tilbage, eller det påvises, at subsidierne ikke længere giver de berørte eksportører nogen fordel«. Da resultatet af undersøgelsen viser, at subsidierne ikke længere giver Hynix en fordel, kan foranstaltningerne ikke opretholdes, og EF-erhvervsgrenens krav må derfor afvises —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Den endelige udligningstold på importen af visse elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories), fremstillet ved hjælp af forskellige former for MOS-teknologi (Metal Oxide Semiconductor), herunder supplerende MOS-typer (CMOS), af samtlige typer, tætheder, varianter, adgangshastighed, konfiguration, pakning eller ramme osv., med oprindelse i Republikken Korea, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1480/2003, ophæves med virkning fra den 31. december 2007, og proceduren afsluttes.

Artikel 2

I medfør af artikel 236 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (10) ydes der godtgørelse eller fritagelse for endelig udligningstold, der siden den 31. december 2007 er betalt eller bogført i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 1480/2003. Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 7. april 2008.

På Rådets vegne

R. ŽERJAV

Formand

---

(1)  EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1 Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT L 212 af 22.8.2003, s. 1 Ændret ved forordning (EF) nr. 2116/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 7).

2

(3)  EUT L 102 af 24.4.2003, s. 7.

3

(4)  WT/DS299/R European Communities — Countervailing Measures on Dynamic Random Access Memory Chips from Korea (De Europæiske Fællesskaber — udligningsforanstaltninger vedrørende Dynamic Random Access Memory Chips fra Republikken Korea) vedtaget 3.8.2005.

4

(5)  EUT L 103 af 12.4.2006, s. 1.

5

(6)  EUT C 67 af 18.3.2006, s. 16.

6

(7)  Kangwon Lee, adm. direktør for KEB, »I will not tell«, Maeil Business Newspaper, den 23. august 2002.

7

(8)  Rapporten fra EF-Korea DRAMs-panelet, punkt 7.212.

8

(9)  Rapport fra Japan DRAMs-panelet, WT/DS336/R, punkt 7.283-7.298.

9

(10)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

10

---

| 9.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/13

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 321/2008

af 8. april 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (1), særlig artikel 138, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 9. april 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 8. april 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,4 |
| TN | 115,9 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 85,2 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 101,8 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | MA | 80,5 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 10 20 | EG | 55,5 |
| IL | 56,2 |
| MA | 55,1 |
| TN | 53,2 |
| TR | 64,5 |
| US | 54,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| TR | 132,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 91,8 |
| BR | 85,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 83,8 |
| CN | 90,7 |
| MK | 50,7 |
| US | 117,7 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 73,1 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,5 |
| CL | 95,4 |
| CN | 57,9 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 86,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,4

TN

115,9

TR

98,1

ZZ

85,2

0707 00 05

EG

178,8

MA

101,8

TR

132,4

ZZ

137,7

0709 90 70

MA

80,5

TR

98,4

ZZ

89,5

0805 10 20

EG

55,5

IL

56,2

MA

55,1

TN

53,2

TR

64,5

US

54,1

ZZ

56,4

0805 50 10

AR

117,4

TR

132,8

ZA

125,5

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

91,8

BR

85,2

CA

97,5

CL

83,8

CN

90,7

MK

50,7

US

117,7

UY

45,1

ZA

73,1

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

83,5

CL

95,4

CN

57,9

UY

89,6

ZA

103,7

ZZ

86,0

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

DIREKTIVER

| 9.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/15

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/47/EF

af 8. april 2008

om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling, af Rådets direktiv 75/324/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aerosoler

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 75/324/EØF af 20. maj 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aerosoler (1), særlig artikel 5 og artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den tekniske udvikling og innovation har gjort det muligt at bringe et stadig større antal aerosolbeholdere med komplekse tekniske konstruktioner og andre karakteristika end de traditionelle aerosolbeholdere i omsætning. Bestemmelserne i direktiv 75/324/EØF er imidlertid ikke tilstrækkelige til at garantere et højt sikkerhedsniveau for sådanne ikke-traditionelle aerosolbeholdere. Konstruktionen af de enkelte ikke-traditionelle aerosolbeholdere kan medføre sikkerhedsrisici, som der ikke er taget højde for i direktivets sikkerhedsbestemmelser, som er tilpasset til traditionelle aerosolbeholderes kendte konstruktion. Det er derfor nødvendigt, at fabrikanterne foretager en risikoanalyse for at dække alle sikkerhedsaspekter på tilfredsstillende vis. |
| --- | --- |

(1)

Den tekniske udvikling og innovation har gjort det muligt at bringe et stadig større antal aerosolbeholdere med komplekse tekniske konstruktioner og andre karakteristika end de traditionelle aerosolbeholdere i omsætning. Bestemmelserne i direktiv 75/324/EØF er imidlertid ikke tilstrækkelige til at garantere et højt sikkerhedsniveau for sådanne ikke-traditionelle aerosolbeholdere. Konstruktionen af de enkelte ikke-traditionelle aerosolbeholdere kan medføre sikkerhedsrisici, som der ikke er taget højde for i direktivets sikkerhedsbestemmelser, som er tilpasset til traditionelle aerosolbeholderes kendte konstruktion. Det er derfor nødvendigt, at fabrikanterne foretager en risikoanalyse for at dække alle sikkerhedsaspekter på tilfredsstillende vis.

| (2) | Hvor dette er relevant, skal risikoanalysen omfatte risici som følge af indånding af den spray, der kommer ud af aerosolbeholderen ved normal brug eller under med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser, idet der tages hensyn til dråbestørrelse og størrelsesfordeling i sammenhæng med indholdets fysiske og kemiske egenskaber, fordi indånding af små aerolsoldråber kan være skadeligt for helbredet under sådanne anvendelsesforhold, også selv om aerosolbeholderen er behørigt klassificeret og mærket i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (2). |
| --- | --- |

(2)

Hvor dette er relevant, skal risikoanalysen omfatte risici som følge af indånding af den spray, der kommer ud af aerosolbeholderen ved normal brug eller under med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser, idet der tages hensyn til dråbestørrelse og størrelsesfordeling i sammenhæng med indholdets fysiske og kemiske egenskaber, fordi indånding af små aerolsoldråber kan være skadeligt for helbredet under sådanne anvendelsesforhold, også selv om aerosolbeholderen er behørigt klassificeret og mærket i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (2).

| (3) | Den beskyttelsesklausul, der er omhandlet i artikel 10 i direktiv 75/324/EØF, er blevet anvendt af én medlemsstat. Den indførte beskyttelsesforanstaltning er begrundet i betragtning af den antændelsesrisiko, som aerosolbeholderens indhold medfører under normale eller med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(3)

Den beskyttelsesklausul, der er omhandlet i artikel 10 i direktiv 75/324/EØF, er blevet anvendt af én medlemsstat. Den indførte beskyttelsesforanstaltning er begrundet i betragtning af den antændelsesrisiko, som aerosolbeholderens indhold medfører under normale eller med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser.

| (4) | Den nuværende definition af brandfarligt indhold er ikke tilstrækkelig til at sikre et højt beskyttelsesniveau i alle tilfælde. Selv om det indhold, der udtømmes af nogle aerosolbeholdere, ikke defineres som »antændeligt« i henhold til kriterierne i bilag VI til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (3), kan det medføre antændelse under aerosolbeholderens normale eller med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser. Desuden vedrører de nuværende kriterier for brandfarlighed kun kemiske stoffer og præparater og tager ikke behørigt hensyn til en aerosolsprays særlige fysiske forhold og anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(4)

Den nuværende definition af brandfarligt indhold er ikke tilstrækkelig til at sikre et højt beskyttelsesniveau i alle tilfælde. Selv om det indhold, der udtømmes af nogle aerosolbeholdere, ikke defineres som »antændeligt« i henhold til kriterierne i bilag VI til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (3), kan det medføre antændelse under aerosolbeholderens normale eller med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser. Desuden vedrører de nuværende kriterier for brandfarlighed kun kemiske stoffer og præparater og tager ikke behørigt hensyn til en aerosolsprays særlige fysiske forhold og anvendelsesbetingelser.

| (5) | For at opnå det optimale sikkerhedsniveau og under hensyntagen til aerosolbeholderes særlige karakteristika bør de nye kriterier for klassificering af aerosolbeholderes brandfarlighed også omfatte farer i forbindelse med udtømning af aerosolbeholderes indhold og de særlige anvendelsesbetingelser for aerosolbeholdere i stedet for blot selve indholdets fysiske og kemiske egenskaber. |
| --- | --- |

(5)

For at opnå det optimale sikkerhedsniveau og under hensyntagen til aerosolbeholderes særlige karakteristika bør de nye kriterier for klassificering af aerosolbeholderes brandfarlighed også omfatte farer i forbindelse med udtømning af aerosolbeholderes indhold og de særlige anvendelsesbetingelser for aerosolbeholdere i stedet for blot selve indholdets fysiske og kemiske egenskaber.

| (6) | I henhold til de gældende bestemmelser i direktiv 75/324/EØF skal alle færdige aerosolbeholdere nedsænkes i et varmt vandbad for at prøve deres tæthed og brudstyrke. Varmefølsomme aerosolbeholdere kan dog ikke klare denne prøve. Den tekniske udvikling har muliggjort alternative prøvningsmetoder for den endelige vurdering af aerosolbeholdere med hensyn til tæthed og brudstyrke, og disse garanterer samme sikkerhedsniveau. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til de gældende bestemmelser i direktiv 75/324/EØF skal alle færdige aerosolbeholdere nedsænkes i et varmt vandbad for at prøve deres tæthed og brudstyrke. Varmefølsomme aerosolbeholdere kan dog ikke klare denne prøve. Den tekniske udvikling har muliggjort alternative prøvningsmetoder for den endelige vurdering af aerosolbeholdere med hensyn til tæthed og brudstyrke, og disse garanterer samme sikkerhedsniveau.

| (7) | De gældende bestemmelser i direktiv 75/324/EØF giver mulighed for at anvende et prøvningssystem, der giver et tilsvarende resultat som ved prøvning i vandbad, hvis dette godkendes af det udvalg, der er omhandlet i artikel 6. Denne procedure forekommer dog meget tung at anvende i praksis, og den har derfor aldrig været anvendt. For at sætte de erhvervsdrivende i stand til at drage fordel af den tekniske udvikling, uden at det går ud over det nuværende sikkerhedsniveau, ved at udnytte den eksisterende tekniske ekspertise, er det nødvendigt, at de alternative prøvningsmetoder godkendes af de relevante kompetente myndigheder udpeget af medlemsstaterne i henhold til Rådets direktiv 94/55/EF af 21. november 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad vej (4) i stedet for af det udvalg, der er omhandlet i direktivets artikel 6. |
| --- | --- |

(7)

De gældende bestemmelser i direktiv 75/324/EØF giver mulighed for at anvende et prøvningssystem, der giver et tilsvarende resultat som ved prøvning i vandbad, hvis dette godkendes af det udvalg, der er omhandlet i artikel 6. Denne procedure forekommer dog meget tung at anvende i praksis, og den har derfor aldrig været anvendt. For at sætte de erhvervsdrivende i stand til at drage fordel af den tekniske udvikling, uden at det går ud over det nuværende sikkerhedsniveau, ved at udnytte den eksisterende tekniske ekspertise, er det nødvendigt, at de alternative prøvningsmetoder godkendes af de relevante kompetente myndigheder udpeget af medlemsstaterne i henhold til Rådets direktiv 94/55/EF af 21. november 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad vej (4) i stedet for af det udvalg, der er omhandlet i direktivets artikel 6.

| (8) | Der er blevet gjort opmærksom på sikkerhedsproblemer, efter at aerosolbeholdere er sprængt eller blevet utætte, når de har været udsat for høje temperaturer, f.eks. i biler udsat for solens stråling. Det er derfor nødvendigt at begrænse den maksimale påfyldning til samme værdi for alle typer aerosolbeholdere. |
| --- | --- |

(8)

Der er blevet gjort opmærksom på sikkerhedsproblemer, efter at aerosolbeholdere er sprængt eller blevet utætte, når de har været udsat for høje temperaturer, f.eks. i biler udsat for solens stråling. Det er derfor nødvendigt at begrænse den maksimale påfyldning til samme værdi for alle typer aerosolbeholdere.

| (9) | De fleste miljøvenlige og ikke-brandfarlige drivmidler er komprimerede gasser. Tryktabet i aerosoler med komprimeret gas som drivmiddel nær udløbet af deres levetid medfører dog typisk en mindre effektiv udtømning af indholdet. Anvendelse af komprimerede gasser som drivmiddel bør derfor tilskyndes ved at øge det maksimale indre tryk i aerosolbeholdere i det omfang, det er sikkert for forbrugerne. |
| --- | --- |

(9)

De fleste miljøvenlige og ikke-brandfarlige drivmidler er komprimerede gasser. Tryktabet i aerosoler med komprimeret gas som drivmiddel nær udløbet af deres levetid medfører dog typisk en mindre effektiv udtømning af indholdet. Anvendelse af komprimerede gasser som drivmiddel bør derfor tilskyndes ved at øge det maksimale indre tryk i aerosolbeholdere i det omfang, det er sikkert for forbrugerne.

| (10) | Direktiv 75/324/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 75/324/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning af Aerosoldirektivet til det Tekniske Fremskridt — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning af Aerosoldirektivet til det Tekniske Fremskridt —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Direktiv 75/324/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 29. oktober 2009 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 29. april 2010.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2008.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 147 af 9.6.1975, s. 40. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1). Berigtiget i EUT L 136 af 29.5.2007, s. 3.

2

(3)  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/121/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 853. Berigtiget i EUT L 136 af 29.5.2007, s. 281).

3

(4)  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 7. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/89/EF (EUT L 305 af 4.11.2006, s. 4).

4

---

BILAG

I direktiv 75/324/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 8 indsættes som stk. 1a:
  »1a.   Når et aerosol indeholder brandfarlige bestanddele som defineret i punkt 1.8 i bilaget, men aerosolet ikke anses for »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt« ifølge kriterierne i punkt 1.9 i bilaget, skal mængden af brandfarligt materiale indeholdt i aerosolet tydeligt, let læseligt og således, at det ikke kan udviskes, angives på etiketten med følgende ordlyd: »X masseprocent af indholdet er brandfarligt«.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 8 indsættes som stk. 1a:

»1a.   Når et aerosol indeholder brandfarlige bestanddele som defineret i punkt 1.8 i bilaget, men aerosolet ikke anses for »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt« ifølge kriterierne i punkt 1.9 i bilaget, skal mængden af brandfarligt materiale indeholdt i aerosolet tydeligt, let læseligt og således, at det ikke kan udviskes, angives på etiketten med følgende ordlyd: »X masseprocent af indholdet er brandfarligt«.«

| 2) | Artikel 9a ophæves. |
| --- | --- |

2)

Artikel 9a ophæves.

| 3) | I bilaget foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1.8 affattes således:
  »1.8.   Brandfarlige bestanddele
  Et aerosols bestanddele anses for brandfarlige, hvis de indeholder en bestanddel, der er klassificeret som brandfarlig:






  a) | Ved en brandfarlig væske forstås en væske med et flammepunkt på højst 93 °C. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I bilaget foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1.8 affattes således:

»1.8.   Brandfarlige bestanddele

Et aerosols bestanddele anses for brandfarlige, hvis de indeholder en bestanddel, der er klassificeret som brandfarlig:

a)

Ved en brandfarlig væske forstås en væske med et flammepunkt på højst 93 °C.

| b) | Ved et brandfarligt fast stof forstås et fast stof eller en blanding, som er let brændbar eller kan forårsage eller bidrage til brand som følge af friktion. Let brændbare faste stoffer er pulverformige, granulerede eller pastaformige stoffer eller blandinger, som er farlige, hvis de let kan antændes ved en kortvarig kontakt med en tændkilde (f.eks. med en brændende tændstik), eller hvis flammerne hurtigt breder sig efter antænding. |
| --- | --- |

b)

Ved et brandfarligt fast stof forstås et fast stof eller en blanding, som er let brændbar eller kan forårsage eller bidrage til brand som følge af friktion. Let brændbare faste stoffer er pulverformige, granulerede eller pastaformige stoffer eller blandinger, som er farlige, hvis de let kan antændes ved en kortvarig kontakt med en tændkilde (f.eks. med en brændende tændstik), eller hvis flammerne hurtigt breder sig efter antænding.

| c) | Ved en brandfarlig gas forstås en gas eller gasblanding, som har et antændelsesområde i luft ved 20 °C og et standardtryk på 1,013 bar. |
| --- | --- |

c)

Ved en brandfarlig gas forstås en gas eller gasblanding, som har et antændelsesområde i luft ved 20 °C og et standardtryk på 1,013 bar.

Denne definition omfatter ikke pyrofore og selvopvarmende stoffer og blandinger eller stoffer og blandinger, der reagerer med vand, som aldrig må indgå som en bestanddel i et aerosol.«

| b) | Følgende indsættes som punkt 1.9:
  »1.9.   Brandfarlige aerosoler
  For så vidt angår dette direktiv anses et aerosol for »ikke-brandfarligt«, brandfarligt eller »yderst brandfarligt« på grundlag af den kemiske forbrændingsvarme og masseindholdet af brandfarlige bestanddele, som følger:






  a) | Aerosolet klassificeres som »yderst brandfarligt«, hvis det indeholder 85 % eller mere brandfarlige bestanddele, og den kemiske forbrændingsvarme er større end eller lig med 30 kJ/g. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som punkt 1.9:

»1.9.   Brandfarlige aerosoler

For så vidt angår dette direktiv anses et aerosol for »ikke-brandfarligt«, brandfarligt eller »yderst brandfarligt« på grundlag af den kemiske forbrændingsvarme og masseindholdet af brandfarlige bestanddele, som følger:

a)

Aerosolet klassificeres som »yderst brandfarligt«, hvis det indeholder 85 % eller mere brandfarlige bestanddele, og den kemiske forbrændingsvarme er større end eller lig med 30 kJ/g.

| b) | Aerosolet klassificeres som »ikke-brandfarligt«, hvis det indeholder 1 % eller mindre let brandfarlige bestanddele, og den kemiske forbrændingsvarme er mindre end 20 kJ/g. |
| --- | --- |

b)

Aerosolet klassificeres som »ikke-brandfarligt«, hvis det indeholder 1 % eller mindre let brandfarlige bestanddele, og den kemiske forbrændingsvarme er mindre end 20 kJ/g.

| c) | Alle andre aerosoler gennemgår følgende procedure for klassificering for brandfarlighed eller klassificeres som »yderst brandfarlige«. Prøvningen af antændelsesafstand, antændelsesprøvningen i lukket rum og skumantændelsesprøvningen skal udføres i overensstemmelse med punkt 6.3. |
| --- | --- |

c)

Alle andre aerosoler gennemgår følgende procedure for klassificering for brandfarlighed eller klassificeres som »yderst brandfarlige«. Prøvningen af antændelsesafstand, antændelsesprøvningen i lukket rum og skumantændelsesprøvningen skal udføres i overensstemmelse med punkt 6.3.

1.9.1.   Brandfarlige spray-aerosoler

Hvis der er tale om spray-aerosoler, foretages klassificeringen under hensyntagen til den kemiske forbrændingsvarme og på grundlag af resultaterne af tændingsafstandsprøvningen som følger:

| a) | Hvis den kemiske forbrændingsvarme er mindre end 20 kJ/g:






  i) | Aerosolet klassificeres som »brandfarligt«, hvis antændelsen finder sted i en afstand lig med eller større end 15 cm, men mindre end 75 cm. |
| --- | --- | --- |

a)

Hvis den kemiske forbrændingsvarme er mindre end 20 kJ/g:

i)

Aerosolet klassificeres som »brandfarligt«, hvis antændelsen finder sted i en afstand lig med eller større end 15 cm, men mindre end 75 cm.

| ii) | Aerosolet klassificeres som »yderst brandfarligt«, hvis antændelsen finder sted i en afstand af 75 cm eller mere. |
| --- | --- |

ii)

Aerosolet klassificeres som »yderst brandfarligt«, hvis antændelsen finder sted i en afstand af 75 cm eller mere.

| iii) | Hvis der ikke finder antændelse sted i tændingsafstandsprøvningen, udføres »antændelsesprøvningen i lukket rum«, og aerosolet klassificeres som »brandfarligt«, hvis tidsækvivalenten er mindre end eller lig med 300 s/m3, eller deflagrationsdensiteten er mindre end eller lig med 300 g/m3; ellers klassificeres aerosolet som »ikke-brandfarligt«. |
| --- | --- |

iii)

Hvis der ikke finder antændelse sted i tændingsafstandsprøvningen, udføres »antændelsesprøvningen i lukket rum«, og aerosolet klassificeres som »brandfarligt«, hvis tidsækvivalenten er mindre end eller lig med 300 s/m3, eller deflagrationsdensiteten er mindre end eller lig med 300 g/m3; ellers klassificeres aerosolet som »ikke-brandfarligt«.

| b) | Hvis den kemiske forbrændingsvarme er lig med eller større end 20 kJ/g, klassificeres aerosolet som »yderst brandfarligt«, hvis antændelse finder sted i en afstand af 75 cm eller mere; ellers klassificeres aerosolet som »brandfarligt«. |
| --- | --- |

b)

Hvis den kemiske forbrændingsvarme er lig med eller større end 20 kJ/g, klassificeres aerosolet som »yderst brandfarligt«, hvis antændelse finder sted i en afstand af 75 cm eller mere; ellers klassificeres aerosolet som »brandfarligt«.

1.9.2.   Brandfarlige skumaerosoler

Hvis der er tale om skumaerosoler, foretages klassificeringen på grundlag af resultaterne af skumantændelsestesten.

| a) | Aerosolet klassificeres som yderst »brandfarligt«, hvis:






  i) | flammehøjden er 20 cm eller mere, og flammens varighed er 2 s eller mere
  eller |
| --- | --- | --- |

a)

Aerosolet klassificeres som yderst »brandfarligt«, hvis:

i)

flammehøjden er 20 cm eller mere, og flammens varighed er 2 s eller mere

eller

| ii) | flammehøjden er 4 cm eller mere, og flammens varighed er 7 s eller mere. |
| --- | --- |

ii)

flammehøjden er 4 cm eller mere, og flammens varighed er 7 s eller mere.

| b) | Et aerosol, der ikke opfylder kriterierne i litra a), klassificeres som »brandfarligt«, hvis flammehøjden er 4 cm eller mere og flammens varighed 2 s eller mere.« |
| --- | --- |

b)

Et aerosol, der ikke opfylder kriterierne i litra a), klassificeres som »brandfarligt«, hvis flammehøjden er 4 cm eller mere og flammens varighed 2 s eller mere.«

| c) | Følgende indsættes som punkt 1.10:
  »1.10.   Kemisk forbrændingsvarme
  Den kemiske forbrændingsvarme ΔHc bestemmes enten efter






  a) | anerkendte teknologiske regler, som beskrevet f.eks. i standarder som ASTM D 240, ISO 13943 86.1 til 86.3 og NFPA 30B eller som omhandlet i videnskabelig anerkendt faglitteratur
  eller |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 1.10:

»1.10.   Kemisk forbrændingsvarme

Den kemiske forbrændingsvarme ΔHc bestemmes enten efter

a)

anerkendte teknologiske regler, som beskrevet f.eks. i standarder som ASTM D 240, ISO 13943 86.1 til 86.3 og NFPA 30B eller som omhandlet i videnskabelig anerkendt faglitteratur

eller

| b) | ved anvendelse af følgende beregningsmetode: |
| --- | --- |

b)

ved anvendelse af følgende beregningsmetode:

Den kemiske forbrændingsvarme (ΔHc) i kilojoule pr. gram (kJ/g) kan beregnes som produktet af den teoretiske forbrændingsvarme (ΔHcomb) og en forbrændingseffektivitet, normalt under 1,0 (en typisk forbrændingseffektivitet er 0,95 eller 95 %).

For en sammensat aerosol-formel er den kemiske forbrændingsvarme summationen af den vægtede forbrændingsvarme for de enkelte bestanddele som følger:

Formula

hvor:

| ΔHc | = | produktets kemiske forbrændingsvarme (kJ/g) |
| --- | --- | --- |
| wi% | = | massefraktionen af bestanddelen i i produktet |
| ΔHc(i) | = | den specifikke forbrændingsvarme (kJ/g) af bestanddelen i i produktet. |

ΔHc

=

produktets kemiske forbrændingsvarme (kJ/g)

wi%

=

massefraktionen af bestanddelen i i produktet

ΔHc(i)

=

den specifikke forbrændingsvarme (kJ/g) af bestanddelen i i produktet.

Den person, der er ansvarlig for at bringe aerosolet i omsætning, skal beskrive den metode, der er anvendt til at bestemme den kemiske forbrændingsvarme, i et dokument, der skal være til rådighed på et officielt EU-sprog på den adresse, der er angivet på etiketten i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, litra a), hvis den kemiske forbrændingsvarme anvendes som et parameter til vurdering af aerosolers brandfarlighed i henhold til bestemmelserne i dette direktiv.«

| d) | Følgende bestemmelse indsættes efter punkt 2, »ALMINDELIGE BESTEMMELSER«, og før punkt 2.1:
  »Uden at dette berører de specifikke bestemmelser i bilaget vedrørende krav i forbindelse med antændelses- og trykrisici, er den person, der er ansvarlig for at bringe aerosolet i omsætning, forpligtet til at analysere farerne for at finde ud af, hvilke farer der er i forbindelse med hans aerosoler. Hvis det er relevant, skal en sådan analyse omfatte risici som følge af indånding af den spray, der udtømmes fra aerosolet under normale og med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser, idet der tages hensyn til dråbestørrelsesfordeling i sammenhæng med indholdets fysiske og kemiske egenskaber. Han skal konstruere, fremstille og prøve aerosolet og skal, hvis dette er relevant, udforme særlige brugsanvisninger under hensyntagen til analysen.« |
| --- | --- |

d)

Følgende bestemmelse indsættes efter punkt 2, »ALMINDELIGE BESTEMMELSER«, og før punkt 2.1:

»Uden at dette berører de specifikke bestemmelser i bilaget vedrørende krav i forbindelse med antændelses- og trykrisici, er den person, der er ansvarlig for at bringe aerosolet i omsætning, forpligtet til at analysere farerne for at finde ud af, hvilke farer der er i forbindelse med hans aerosoler. Hvis det er relevant, skal en sådan analyse omfatte risici som følge af indånding af den spray, der udtømmes fra aerosolet under normale og med rimelighed forudsigelige anvendelsesbetingelser, idet der tages hensyn til dråbestørrelsesfordeling i sammenhæng med indholdets fysiske og kemiske egenskaber. Han skal konstruere, fremstille og prøve aerosolet og skal, hvis dette er relevant, udforme særlige brugsanvisninger under hensyntagen til analysen.«

| e) | Punkt 2.2, litra b), affattes således:






  »b) | Hvis aerosolet er klassificeret som »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt« efter kriterierne i punkt 1.9:






  — | flammesymbolet i overensstemmelse med modellen i bilag II til direktiv 67/548/EØF |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Punkt 2.2, litra b), affattes således:

»b)

Hvis aerosolet er klassificeret som »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt« efter kriterierne i punkt 1.9:

—

flammesymbolet i overensstemmelse med modellen i bilag II til direktiv 67/548/EØF

| — | angivelsen »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt«, afhængigt af klassificeringen af aerosolet som » brandfarligt« eller »yderst brandfarligt«.« |
| --- | --- |

—

angivelsen »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt«, afhængigt af klassificeringen af aerosolet som » brandfarligt« eller »yderst brandfarligt«.«

| f) | Punkt 2.3, litra a) og b), affattes således:






  »a) | Uanset indhold: De yderligere advarsler, som underretter forbrugerne om de specifikke farer i forbindelse med produktet; hvis aerosolet er vedlagt en særlig brugsanvisning, skal denne også angive sådanne yderligere advarsler. |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 2.3, litra a) og b), affattes således:

»a)

Uanset indhold: De yderligere advarsler, som underretter forbrugerne om de specifikke farer i forbindelse med produktet; hvis aerosolet er vedlagt en særlig brugsanvisning, skal denne også angive sådanne yderligere advarsler.

| b) | Hvis aerosolet er klassificeret som »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt« efter kriterierne i punkt 1.9, følgende advarsler:






  — | sikkerhedssætning S2 og S16 som fastlagt i bilag IV til direktiv 67/548/EØF |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis aerosolet er klassificeret som »brandfarligt« eller »yderst brandfarligt« efter kriterierne i punkt 1.9, følgende advarsler:

—

sikkerhedssætning S2 og S16 som fastlagt i bilag IV til direktiv 67/548/EØF

| — | »Udtømning må ikke finde sted imod åben ild eller glødende legemer«.« |
| --- | --- |

—

»Udtømning må ikke finde sted imod åben ild eller glødende legemer«.«

| g) | Følgende indsættes som punkt 2.4:
  »2.4.   Den flydende fases rumfang
  Den flydende fases rumfang ved 50 °C må ikke være større end 90 % af nettorumindholdet.« |
| --- | --- |

g)

Følgende indsættes som punkt 2.4:

»2.4.   Den flydende fases rumfang

Den flydende fases rumfang ved 50 °C må ikke være større end 90 % af nettorumindholdet.«

| h) | Punkt 3.1.2 affattes således:
  »3.1.2.   Fyldning
  Ved 50 oC må trykket i aerosolet ikke overstige 12 bar.
  Hvis aerosolet ikke indeholder en gas eller gasblanding med et antændelsesområde i luft ved 20 °C og et standardtryk på 1,031 bar, er det højst tilladte tryk ved 50 °C imidlertid 13,2 bar.« |
| --- | --- |

h)

Punkt 3.1.2 affattes således:

»3.1.2.   Fyldning

Ved 50 oC må trykket i aerosolet ikke overstige 12 bar.

Hvis aerosolet ikke indeholder en gas eller gasblanding med et antændelsesområde i luft ved 20 °C og et standardtryk på 1,031 bar, er det højst tilladte tryk ved 50 °C imidlertid 13,2 bar.«

| i) | Punkt 3.1.3, 4.1.5 og 4.2.4 udgår. |
| --- | --- |

i)

Punkt 3.1.3, 4.1.5 og 4.2.4 udgår.

| j) | Punkt 6.1.4 affattes således:
  »6.1.4.   Endelig kontrol af færdige aerosoler
  6.1.4.1.   Aerosoler skal prøves ved en at følgende prøvningsmetoder.
  a)   Prøvning i varmt vandbad
  Hver færdig aerosol nedsænkes i et varmt vandbad.






  i) | Vandbadets temperatur og prøvningens varighed skal være sådan, at det indvendige tryk når op på det tryk, der udøves af indholdet ved en ensartet temperatur på 50 °C. |
| --- | --- | --- |

j)

Punkt 6.1.4 affattes således:

»6.1.4.   Endelig kontrol af færdige aerosoler

6.1.4.1.   Aerosoler skal prøves ved en at følgende prøvningsmetoder.

a)   Prøvning i varmt vandbad

Hver færdig aerosol nedsænkes i et varmt vandbad.

i)

Vandbadets temperatur og prøvningens varighed skal være sådan, at det indvendige tryk når op på det tryk, der udøves af indholdet ved en ensartet temperatur på 50 °C.

| ii) | Ethvert aerosol, der får en synlig blivende deformation eller utæthed, skal kasseres. |
| --- | --- |

ii)

Ethvert aerosol, der får en synlig blivende deformation eller utæthed, skal kasseres.

b)   Varme metoder til endelig prøvning

Der kan anvendes andre metoder til opvarmning af aerosolets indhold, hvis de sikrer, at trykket og temperaturen i hver færdig aerosol når op på de værdier, der kræves ved prøvning i varmt vandbad, og at deformationer og utætheder konstateres med samme nøjagtighed som ved prøvning i varmt vandbad.

c)   Kolde metoder til endelig prøvning

Der kan anvendes en alternativ kold metode til endelig prøvning, hvis den er i overensstemmelse med bestemmelserne i en af de alternative metoder til prøvning af aerosoler i varmt vandbad, der er angivet i punkt 6.2.4.3.2.2 i bilag A til direktiv 94/55/EF.

6.1.4.2.   For aerosoler, hvis indhold gennemgår en fysisk eller kemisk omdannelse, der ændrer deres trykegenskaber efter påfyldning og før første ibrugtagning, bør der anvendes kolde metoder til endelig prøvning i overensstemmelse med punkt 6.1.4.1, litra c).

6.1.4.3.   I tilfælde af anvendelse af prøvningsmetoder i henhold til punkt 6.1.4.1, litra b) og litra c):

| a) | Skal prøvningsmetoden godkendes af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

a)

Skal prøvningsmetoden godkendes af en kompetent myndighed.

| b) | Den, der er ansvarlig for at bringe aerosoler i omsætning, skal indsende en ansøgning om godkendelse til den kompetente myndighed. Ansøgningen skal ledsages af det tekniske dossier, der beskriver metoden. |
| --- | --- |

b)

Den, der er ansvarlig for at bringe aerosoler i omsætning, skal indsende en ansøgning om godkendelse til den kompetente myndighed. Ansøgningen skal ledsages af det tekniske dossier, der beskriver metoden.

| c) | Den, der er ansvarlig for at bringe aerosoler i omsætning, skal med henblik på kontrol opbevare den kompetente myndigheds godkendelse, det tekniske dossier, der beskriver metoden og, hvis dette er relevant, kontrolrapporter, og disse dokumenter skal være til rådighed på den adresse, der er angivet på etiketten i henhold til litra a) i artikel 8, stk. 1. |
| --- | --- |

c)

Den, der er ansvarlig for at bringe aerosoler i omsætning, skal med henblik på kontrol opbevare den kompetente myndigheds godkendelse, det tekniske dossier, der beskriver metoden og, hvis dette er relevant, kontrolrapporter, og disse dokumenter skal være til rådighed på den adresse, der er angivet på etiketten i henhold til litra a) i artikel 8, stk. 1.

| d) | Det tekniske dossier skal uarbejdes på et officielt EU-sprog, eller der skal foreligge en bekræftet kopi heraf. |
| --- | --- |

d)

Det tekniske dossier skal uarbejdes på et officielt EU-sprog, eller der skal foreligge en bekræftet kopi heraf.

| e) | Ved »kompetent myndighed« forstås den myndighed, der er udpeget i hver medlemsstat i henhold til direktiv 94/55/EF.« |
| --- | --- |

e)

Ved »kompetent myndighed« forstås den myndighed, der er udpeget i hver medlemsstat i henhold til direktiv 94/55/EF.«

| k) | Følgende indsættes som punkt 6.3:
  »6.3.   Brandfarlighedsprøvning af aerosoler
  6.3.1.   Prøvning af antændelsesafstand for spray-aerosoler
  6.3.1.1.   Indledning






  6.3.1.1.1. | Denne prøvningsstandard beskriver metoden til bestemmelse af antændelsesafstanden for en aerosol-spray med henblik på vurdering af flammerisikoen i forbindelse hermed. Aerosolet udtømmes i retning af en antændelseskilde med en trinvis afstand på 15 cm for hvert trin for at prøve, om der sker antændelse, og om sprayen vedbliver at brænde. Antændelse og vedblivende brænding defineres som en antændelse, der vedvarer i mindst 5 sekunder. Antændelseskilden er defineret som en gasbrænder med en blå, ikke-lysende flamme med en højde på 4-5 cm. |
| --- | --- | --- |

k)

Følgende indsættes som punkt 6.3:

»6.3.   Brandfarlighedsprøvning af aerosoler

6.3.1.   Prøvning af antændelsesafstand for spray-aerosoler

6.3.1.1.   Indledning

6.3.1.1.1.

Denne prøvningsstandard beskriver metoden til bestemmelse af antændelsesafstanden for en aerosol-spray med henblik på vurdering af flammerisikoen i forbindelse hermed. Aerosolet udtømmes i retning af en antændelseskilde med en trinvis afstand på 15 cm for hvert trin for at prøve, om der sker antændelse, og om sprayen vedbliver at brænde. Antændelse og vedblivende brænding defineres som en antændelse, der vedvarer i mindst 5 sekunder. Antændelseskilden er defineret som en gasbrænder med en blå, ikke-lysende flamme med en højde på 4-5 cm.

| 6.3.1.1.2. | Denne prøvning anvendes på aerosolprodukter med en spray-længde på 15 cm eller derover. Aerosolprodukter med en spray-længde på under 15 cm, f.eks. aerosolprodukter med skum, gel eller pasta og aerosolprodukter med en doseringsventil, er undtaget fra denne prøvning. Aerosolprodukter med skum, gel eller pasta afprøves efter prøven for antændelsesprøvning af skum fra aerosolbeholdere. |
| --- | --- |

6.3.1.1.2.

Denne prøvning anvendes på aerosolprodukter med en spray-længde på 15 cm eller derover. Aerosolprodukter med en spray-længde på under 15 cm, f.eks. aerosolprodukter med skum, gel eller pasta og aerosolprodukter med en doseringsventil, er undtaget fra denne prøvning. Aerosolprodukter med skum, gel eller pasta afprøves efter prøven for antændelsesprøvning af skum fra aerosolbeholdere.

6.3.1.2.   Apparatur og materiale

| 6.3.1.2.1. | Der kræves følgende apparatur:






  Vandbad med konstant temperatur på 20 °C | nøjagtighed på ± 1 °C |
| --- | --- | --- |
| Kalibreret laboratorievægt | nøjagtighed på ± 0,1 g |
| Ur (stopur) | nøjagtighed på ± 0,2 s |
| Målelineal, stativ og klemme | inddeling i cm |
| Gasbrænder med stativ og klemme | |
| Termometer | nøjagtighed på ± 1 °C |
| Hygrometer | nøjagtighed på ± 5 % |
| Trykmåler | nøjagtighed på ± 0,1 bar |

6.3.1.2.1.

Der kræves følgende apparatur:

Vandbad med konstant temperatur på 20 °C

nøjagtighed på ± 1 °C

Kalibreret laboratorievægt

nøjagtighed på ± 0,1 g

Ur (stopur)

nøjagtighed på ± 0,2 s

Målelineal, stativ og klemme

inddeling i cm

Gasbrænder med stativ og klemme

Termometer

nøjagtighed på ± 1 °C

Hygrometer

nøjagtighed på ± 5 %

Trykmåler

nøjagtighed på ± 0,1 bar

6.3.1.3.   Fremgangsmåde

6.3.1.3.1.   Generelle forskrifter

| 6.3.1.3.1.1. | Hvert aerosol bør før prøvningen konditioneres og præpareres ved at aktivere ventilen i ca. 1 sekund. Formålet hermed er at fjerne ikke-homogent materiale fra stigrøret. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.1.

Hvert aerosol bør før prøvningen konditioneres og præpareres ved at aktivere ventilen i ca. 1 sekund. Formålet hermed er at fjerne ikke-homogent materiale fra stigrøret.

| 6.3.1.3.1.2. | Brugsanvisningen følges nøje, herunder anvisninger om, hvorvidt aerosolet skal holdes lodret eller med bunden i vejret under brug. Hvis der skal omrystes, skal dette ske lige inden prøvningen. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.2.

Brugsanvisningen følges nøje, herunder anvisninger om, hvorvidt aerosolet skal holdes lodret eller med bunden i vejret under brug. Hvis der skal omrystes, skal dette ske lige inden prøvningen.

| 6.3.1.3.1.3. | Prøvningen skal foretages i omgivelser uden træk og med mulighed for ventilation, temperaturen skal reguleres til 20 °C ± 5 °C, og den relative fugtighed skal være 30-80 %. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.3.

Prøvningen skal foretages i omgivelser uden træk og med mulighed for ventilation, temperaturen skal reguleres til 20 °C ± 5 °C, og den relative fugtighed skal være 30-80 %.

| 6.3.1.3.1.4. | Hvert aerosol afprøves:






  a) | når det er fuldt i henhold til den fuldstændige prøvningsmetode, med gasbrænderen i en afstand af 15-90 cm fra aerosolbeholderens ventil |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.1.4.

Hvert aerosol afprøves:

a)

når det er fuldt i henhold til den fuldstændige prøvningsmetode, med gasbrænderen i en afstand af 15-90 cm fra aerosolbeholderens ventil

| b) | når det er 10-12 % nominelt fuldt (masseprocent) foretages kun én afprøvning, enten i en afstand af 15 cm fra ventilen, hvis sprayen fra den fulde beholder ikke blev antændt, eller i den fulde beholders flammeantændelsesafstand plus 15 cm. |
| --- | --- |

b)

når det er 10-12 % nominelt fuldt (masseprocent) foretages kun én afprøvning, enten i en afstand af 15 cm fra ventilen, hvis sprayen fra den fulde beholder ikke blev antændt, eller i den fulde beholders flammeantændelsesafstand plus 15 cm.

| 6.3.1.3.1.5. | Beholderen holdes under afprøvningen i den position, der er angivet på etiketten. Antændelseskilden placeres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.5.

Beholderen holdes under afprøvningen i den position, der er angivet på etiketten. Antændelseskilden placeres i overensstemmelse hermed.

| 6.3.1.3.1.6. | Følgende metode kræver, at sprayen testes med intervaller på 15 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil inden for området 15-90 cm. Det er mest effektivt at begynde med en afstand på 60 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil. Afstanden mellem brænderens flamme og aerosolets ventil øges med 15 cm, hvis der sker antændelse af sprayen ved en afstand på 60 cm. Afstanden formindskes med 15 cm, hvis der ikke sker antændelse af sprayen ved en afstand på 60 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil. Formålet med denne metode er at bestemme den maksimale afstand mellem aerosolets ventil og brænderens flamme, hvor der finder en vedvarende brænding sted, eller at fastslå, at der ikke finder antændelse sted ved en afstand på 15 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.6.

Følgende metode kræver, at sprayen testes med intervaller på 15 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil inden for området 15-90 cm. Det er mest effektivt at begynde med en afstand på 60 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil. Afstanden mellem brænderens flamme og aerosolets ventil øges med 15 cm, hvis der sker antændelse af sprayen ved en afstand på 60 cm. Afstanden formindskes med 15 cm, hvis der ikke sker antændelse af sprayen ved en afstand på 60 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil. Formålet med denne metode er at bestemme den maksimale afstand mellem aerosolets ventil og brænderens flamme, hvor der finder en vedvarende brænding sted, eller at fastslå, at der ikke finder antændelse sted ved en afstand på 15 cm mellem brænderens flamme og aerosolets ventil.

6.3.1.3.2.   Prøvningsmetode

| a) | Mindst 3 fulde aerosoler pr. produkt konditioneres til 20 °C ± 1 °C med mindst 95 % af aerosolet nedsænket i vandet i mindst 30 minutter før hver prøvning (hvis aerosolet er fuldt nedsænket, er 30 minutters konditionering tilstrækkeligt). |
| --- | --- |

a)

Mindst 3 fulde aerosoler pr. produkt konditioneres til 20 °C ± 1 °C med mindst 95 % af aerosolet nedsænket i vandet i mindst 30 minutter før hver prøvning (hvis aerosolet er fuldt nedsænket, er 30 minutters konditionering tilstrækkeligt).

| b) | De generelle forskrifter følges. Den omgivende temperatur og relative fugtighed noteres. |
| --- | --- |

b)

De generelle forskrifter følges. Den omgivende temperatur og relative fugtighed noteres.

| c) | Et aerosol vejes, og massen noteres. |
| --- | --- |

c)

Et aerosol vejes, og massen noteres.

| d) | Aerosolbeholderens indre tryk og startudtømmelseshastighed ved 20 °C ± 1 °C bestemmes (for at eliminere fejlbehæftede eller kun delvist fyldte aerosoler). |
| --- | --- |

d)

Aerosolbeholderens indre tryk og startudtømmelseshastighed ved 20 °C ± 1 °C bestemmes (for at eliminere fejlbehæftede eller kun delvist fyldte aerosoler).

| e) | Gasbrænderen anbringes på en flad, horisontal overflade eller fastgøres til et stativ ved hjælp af en klemme. |
| --- | --- |

e)

Gasbrænderen anbringes på en flad, horisontal overflade eller fastgøres til et stativ ved hjælp af en klemme.

| f) | Gasbrænderen tændes; flammen skal være ikke-lysende og ca. 4-5 cm høj. |
| --- | --- |

f)

Gasbrænderen tændes; flammen skal være ikke-lysende og ca. 4-5 cm høj.

| g) | Ventilens åbning placeres i den krævede afstand fra flammen. Aerosolet skal prøves i den stilling, som det er beregnet til, f.eks. lodret eller med bunden i vejret. |
| --- | --- |

g)

Ventilens åbning placeres i den krævede afstand fra flammen. Aerosolet skal prøves i den stilling, som det er beregnet til, f.eks. lodret eller med bunden i vejret.

| h) | Ventilens åbning og brænderens flamme indstilles efter hinanden, idet det sikres, at åbningen vender mod og er på linje med flammen (jf. figur 6.3.1.1). Sprayen skal udtømmes gennem den øverste halvdel af flammen.
  Figur 6.3.1.1. |
| --- | --- |

h)

Ventilens åbning og brænderens flamme indstilles efter hinanden, idet det sikres, at åbningen vender mod og er på linje med flammen (jf. figur 6.3.1.1). Sprayen skal udtømmes gennem den øverste halvdel af flammen.

Figur 6.3.1.1.

Image

| i) | De generelle krav med hensyn til omrystning af aerosolet følges. |
| --- | --- |

i)

De generelle krav med hensyn til omrystning af aerosolet følges.

| j) | Aerosolets ventil aktiveres for at udtømme indholdet i 5 sekunder, medmindre der sker antændelse. Hvis der sker antændelse, fortsættes udtømningen, og flammens varighed måles inden for en periode af 5 sekunder at regne fra antændelsen. |
| --- | --- |

j)

Aerosolets ventil aktiveres for at udtømme indholdet i 5 sekunder, medmindre der sker antændelse. Hvis der sker antændelse, fortsættes udtømningen, og flammens varighed måles inden for en periode af 5 sekunder at regne fra antændelsen.

| k) | Antændelsesresultatet for den pågældende afstand mellem gasbrænder og aerosol noteres i skemaet. |
| --- | --- |

k)

Antændelsesresultatet for den pågældende afstand mellem gasbrænder og aerosol noteres i skemaet.

| l) | Hvis der ikke sker antændelse under trin j), prøves aerosolet i en alternativ stilling, f.eks. med bunden i vejret, hvis det er et produkt, der er beregnet til brug i opret stilling, for at checke om der finder antændelse sted. |
| --- | --- |

l)

Hvis der ikke sker antændelse under trin j), prøves aerosolet i en alternativ stilling, f.eks. med bunden i vejret, hvis det er et produkt, der er beregnet til brug i opret stilling, for at checke om der finder antændelse sted.

| m) | Trin g) til l) gentages endnu to gange (i alt 3 gange) for den samme beholder ved samme afstand mellem gasbrænderen og aerosolets ventil. |
| --- | --- |

m)

Trin g) til l) gentages endnu to gange (i alt 3 gange) for den samme beholder ved samme afstand mellem gasbrænderen og aerosolets ventil.

| n) | Prøvningen gentages med to andre aerosoler med samme produkt og med samme afstand mellem gasbrænderen og aerosolets ventil. |
| --- | --- |

n)

Prøvningen gentages med to andre aerosoler med samme produkt og med samme afstand mellem gasbrænderen og aerosolets ventil.

| o) | Trin g) til n) gentages med en afstand på mellem 15 og 90 cm mellem aerosolets ventil og brænderens flamme, afhængigt af resultaterne af de enkelte prøvninger (jf. punkt 6.3.1.3.1.4 og 6.3.1.3.1.5). |
| --- | --- |

o)

Trin g) til n) gentages med en afstand på mellem 15 og 90 cm mellem aerosolets ventil og brænderens flamme, afhængigt af resultaterne af de enkelte prøvninger (jf. punkt 6.3.1.3.1.4 og 6.3.1.3.1.5).

| p) | Hvis der ikke sker antændelse ved en afstand på 15 cm, er prøvningen afsluttet for så vidt angår beholdere, der er fulde ved prøvningens start. Prøvningen er også slut, når der sker antændelse og vedvarende brænding ved en afstand på 90 cm. Hvis der ikke sker antændelse med en afstand på 15 cm, noteres dette. Den største afstand mellem brænderens flamme og aerosolets ventil, ved hvilken der skete antændelse og vedvarende brænding, noteres i alle andre tilfælde som antændelsesafstanden. |
| --- | --- |

p)

Hvis der ikke sker antændelse ved en afstand på 15 cm, er prøvningen afsluttet for så vidt angår beholdere, der er fulde ved prøvningens start. Prøvningen er også slut, når der sker antændelse og vedvarende brænding ved en afstand på 90 cm. Hvis der ikke sker antændelse med en afstand på 15 cm, noteres dette. Den største afstand mellem brænderens flamme og aerosolets ventil, ved hvilken der skete antændelse og vedvarende brænding, noteres i alle andre tilfælde som antændelsesafstanden.

| q) | Der skal også udføres en prøvning af 3 beholdere med 10-12 % af den nominelle fyldning. Disse beholdere skal prøves med en afstand mellem aerosolets ventil og brænderens flamme svarende til »flammeantændelsesafstanden for fulde beholdere plus 15 cm«. |
| --- | --- |

q)

Der skal også udføres en prøvning af 3 beholdere med 10-12 % af den nominelle fyldning. Disse beholdere skal prøves med en afstand mellem aerosolets ventil og brænderens flamme svarende til »flammeantændelsesafstanden for fulde beholdere plus 15 cm«.

| r) | Et aerosol udtømmes, så der resterer 10-12 masseprocent af den nominelle fyldning, ved at aktivere i perioder på højst 30 sekunder ad gangen. Mellem hver udtømningsperiode holdes en pause på mindst 300 sekunder. I denne pause anbringes aerosolerne i et vandbad for at blive konditioneret. |
| --- | --- |

r)

Et aerosol udtømmes, så der resterer 10-12 masseprocent af den nominelle fyldning, ved at aktivere i perioder på højst 30 sekunder ad gangen. Mellem hver udtømningsperiode holdes en pause på mindst 300 sekunder. I denne pause anbringes aerosolerne i et vandbad for at blive konditioneret.

| s) | Trin g) til n) gentages for aerosolbeholdere med 10-12 % nominel fyldning, idet trin l) og m) dog udelades. Denne prøvning udføres kun med aerosolet i én stilling, f.eks. opret eller med bunden i vejret, svarende til den stilling, hvor der (eventuelt) skete antændelse ved prøvning af en fuld beholder. |
| --- | --- |

s)

Trin g) til n) gentages for aerosolbeholdere med 10-12 % nominel fyldning, idet trin l) og m) dog udelades. Denne prøvning udføres kun med aerosolet i én stilling, f.eks. opret eller med bunden i vejret, svarende til den stilling, hvor der (eventuelt) skete antændelse ved prøvning af en fuld beholder.

| t) | Alle resultaterne noteres i tabel 6.3.1.1 som vist nedenfor. |
| --- | --- |

t)

Alle resultaterne noteres i tabel 6.3.1.1 som vist nedenfor.

6.3.1.3.2.1.   Alle prøvningerne udføres i et stinkskab i et lokale, som kan ventileres ordentligt. Stinkskab og lokale kan ventileres mindst 3 minutter efter hver prøvning. Der træffes alle de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for at undgå indånding af forbrændingsprodukterne.

6.3.1.3.2.2.   Beholderne med 10-12 % nominel fyldning prøves kun én gang. I resultattabellen er det kun nødvendigt med ét resultat for hver angivet beholder.

6.3.1.3.2.3.   Når prøvningen i den stilling, som aerosolet er beregnet til anvendelse i, giver et negativt resultat, gentages prøvningen med beholderen i den stilling, der med størst sandsynlighed vil give et positivt resultat.

6.3.1.4.   Metode til vurdering af resultaterne

6.3.1.4.1.   Alle resultaterne noteres. Tabel 6.3.1.1 nedenfor viser en model for den »resultattavle«, der skal anvendes.

Tabel 6.3.1.1

| Dato | Temperatur ... °C
  Relativ luftfugtighed ... % |
| --- | --- |
| Produktets navn | |
| Nettovolumen | | Beholder 1 | Beholder 2 | Beholder 3 |
| Beholderens fyldning ved start | | % | % | % |
| Beholderens afstand | Prøvning | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 |
| 15 cm | Tænding?
  J eller N | | | |
| 30 cm | Tænding?
  J eller N | | | |
| 45 cm | Tænding?
  J eller N | | | |
| 60 cm | Tænding?
  J eller N | | | |
| 75 cm | Tænding?
  J eller N | | | |
| 90 cm | Tænding?
  J eller N | | | |
| Bemærkninger — herunder beholderens stilling ved prøvningen | | | | |

Dato

Temperatur ... °C

Relativ luftfugtighed ... %

Produktets navn

Nettovolumen

Beholder 1

Beholder 2

Beholder 3

Beholderens fyldning ved start

%

%

%

Beholderens afstand

Prøvning

1

2

3

1

2

3

1

2

3

15 cm

Tænding?

J eller N

30 cm

Tænding?

J eller N

45 cm

Tænding?

J eller N

60 cm

Tænding?

J eller N

75 cm

Tænding?

J eller N

90 cm

Tænding?

J eller N

Bemærkninger — herunder beholderens stilling ved prøvningen

6.3.2.   Antændelsesprøvning i lukket rum

6.3.2.1.   Indledning

Denne prøvestandard beskriver en metode til at vurdere brandfarligheden af produkter, der udtømmes fra aerosoler, som følge af deres tilbøjelighed til at antændes i et lukket rum. Aerosolets indhold sprøjtes ind i en cylindrisk prøvebeholder, hvor der er anbragt et brændende lys. Hvis der observeres en antændelse, noteres det, hvor lang tid der gik, og hvor stor en mængde der blev sprøjtet ind.

6.3.2.2.   Apparatur og materiale

6.3.2.2.1.   Der kræves følgende apparatur:

| Ur (stopur) | nøjagtighed på ± 0,2 s |
| --- | --- |
| Vandbad med konstant temperatur på 20 oC | nøjagtighed på ± 1 °C |
| Kalibreret laboratorievægt | nøjagtighed på ± 0,1 g |
| Termometer | nøjagtighed på ± 1 °C |
| Hygrometer | nøjagtighed på ± 5 % |
| Trykmåler | nøjagtighed på ± 0,1 bar |
| Cylindrisk prøvebeholder | som nærmere angivet nedenfor |

Ur (stopur)

nøjagtighed på ± 0,2 s

Vandbad med konstant temperatur på 20 oC

nøjagtighed på ± 1 °C

Kalibreret laboratorievægt

nøjagtighed på ± 0,1 g

Termometer

nøjagtighed på ± 1 °C

Hygrometer

nøjagtighed på ± 5 %

Trykmåler

nøjagtighed på ± 0,1 bar

Cylindrisk prøvebeholder

som nærmere angivet nedenfor

6.3.2.2.2.   Klargøring af prøveapparaturet

6.3.2.2.2.1.   En cylindrisk beholder med et rumfang på ca. 200 dm3, en diameter på ca. 600 mm og længde på ca. 720 mm, som er åben i den ene ende, udstyres som følger:

| a) | Et lukkesystem med hængslet låg tilpasses beholderens åbne ende, eller |
| --- | --- |

a)

Et lukkesystem med hængslet låg tilpasses beholderens åbne ende, eller

| b) | En plastfilm med en tykkelse på 0,01-0,02 mm kan anvendes som lukkesystem. Hvis prøvningen udføres med en plastfilm, skal denne anvendes på den nedenfor beskrevne måde: Filmen strækkes ud over beholderens åbne ende og fastholdes ved hjælp af en elastik. Elastikkens styrke skal være sådan, at når den placeres rundt om beholderen, der ligger på siden, må den ikke strækkes med mere end 25 mm, når en masse på 0,45 kg fastgøres til elastikkens laveste punkt. Med startpunkt 50 mm fra beholderens kant skæres en spalte på 25 mm i filmen. Det sikres, at filmen er stramt fastgjort. |
| --- | --- |

b)

En plastfilm med en tykkelse på 0,01-0,02 mm kan anvendes som lukkesystem. Hvis prøvningen udføres med en plastfilm, skal denne anvendes på den nedenfor beskrevne måde: Filmen strækkes ud over beholderens åbne ende og fastholdes ved hjælp af en elastik. Elastikkens styrke skal være sådan, at når den placeres rundt om beholderen, der ligger på siden, må den ikke strækkes med mere end 25 mm, når en masse på 0,45 kg fastgøres til elastikkens laveste punkt. Med startpunkt 50 mm fra beholderens kant skæres en spalte på 25 mm i filmen. Det sikres, at filmen er stramt fastgjort.

| c) | I den anden ende af beholderen bores et hul med en diameter på 50 mm i en afstand af 100 mm fra kanten af beholderen på en sådan måde, at åbningen er øverst, når beholderen ligger ned og er klar til prøvningen (figur 6.3.2.1).
  Figur 6.3.2.1 |
| --- | --- |

c)

I den anden ende af beholderen bores et hul med en diameter på 50 mm i en afstand af 100 mm fra kanten af beholderen på en sådan måde, at åbningen er øverst, når beholderen ligger ned og er klar til prøvningen (figur 6.3.2.1).

Figur 6.3.2.1

Image

| d) | På et metalstativ på 200 × 200 mm placeres et 100 mm højt stearinlys med en diameter på 20-40 mm. Lyset skiftes ud, når det er mindre end 80 mm højt. Lysets flamme beskyttes mod sprayen med en 150 mm bred og 200 mm høj deflektorskærm. Til højden medregnes den skrå del af skærmen, som begynder 150 mm fra den nederste kant og har en hældning på 45 ° (figur 6.3.2.2).
  Figur 6.3.2.2 |
| --- | --- |

d)

På et metalstativ på 200 × 200 mm placeres et 100 mm højt stearinlys med en diameter på 20-40 mm. Lyset skiftes ud, når det er mindre end 80 mm højt. Lysets flamme beskyttes mod sprayen med en 150 mm bred og 200 mm høj deflektorskærm. Til højden medregnes den skrå del af skærmen, som begynder 150 mm fra den nederste kant og har en hældning på 45 ° (figur 6.3.2.2).

Figur 6.3.2.2

Image

| e) | Lyset på metalstativet skal anbringes midt mellem den cylindriske beholders to ender (figur 6.3.2.3).
  Figur 6.3.2.3 |
| --- | --- |

e)

Lyset på metalstativet skal anbringes midt mellem den cylindriske beholders to ender (figur 6.3.2.3).

Figur 6.3.2.3

Image

| f) | Den cylindriske beholder lægges på gulvet eller på et stativ på et sted, hvor temperaturen er på mellem 15 °C og 25 °C. Det produkt, der skal prøves, sprøjtes ind i den cylindriske beholder på ca. 200 dm3, i hvilken der er en antændelseskilde. |
| --- | --- |

f)

Den cylindriske beholder lægges på gulvet eller på et stativ på et sted, hvor temperaturen er på mellem 15 °C og 25 °C. Det produkt, der skal prøves, sprøjtes ind i den cylindriske beholder på ca. 200 dm3, i hvilken der er en antændelseskilde.

6.3.2.2.2.2.   Normalt kommer produktet ud af aerosolbeholderen i en vinkel på 90° i forhold til beholderens vertikale akse. Den beskrevne opstilling og metode gælder for denne type aerosolprodukter. Hvis der er tale om specielle aerosoler (f.eks. med vertikal forstøvning), vil det være nødvendigt at notere ændringer af udstyr og metoder i overensstemmelse med god laboratoriepraksis, f.eks. ISO/IEC 17025:1999 (Generelle krav til prøvnings- og kalibreringslaboratoriers kompetence).

6.3.2.3.   Fremgangsmåde

6.3.2.3.1.   Generelle forskrifter

| 6.3.2.3.1.1. | Hvert aerosol bør før prøvningen konditioneres og præpareres ved at aktivere ventilen i ca. 1 sekund. Formålet hermed er at fjerne ikke-homogent materiale fra stigrøret. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.1.

Hvert aerosol bør før prøvningen konditioneres og præpareres ved at aktivere ventilen i ca. 1 sekund. Formålet hermed er at fjerne ikke-homogent materiale fra stigrøret.

| 6.3.2.3.1.2. | Brugsanvisningen følges nøje, herunder anvisninger om, hvorvidt aerosolet skal holdes lodret eller med bunden i vejret under brug. Hvis der skal omrystes, skal dette ske lige inden prøvningen. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.2.

Brugsanvisningen følges nøje, herunder anvisninger om, hvorvidt aerosolet skal holdes lodret eller med bunden i vejret under brug. Hvis der skal omrystes, skal dette ske lige inden prøvningen.

| 6.3.2.3.1.3. | Prøvningerne skal foretages i omgivelser uden træk og med mulighed for ventilation, temperaturen skal reguleres til 20 °C ± 5 °C, og den relative fugtighed skal være 30-80 %. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.3.

Prøvningerne skal foretages i omgivelser uden træk og med mulighed for ventilation, temperaturen skal reguleres til 20 °C ± 5 °C, og den relative fugtighed skal være 30-80 %.

6.3.2.3.2.   Prøvningsmetode

| a) | Mindst 3 fulde aerosoler pr. produkt konditioneres til 20 °C ± 1 °C i et vandbad med mindst 95 % af aerosolet nedsænket i vandet i mindst 30 minutter (hvis aerosolet er fuldt nedsænket, er 30 minutters konditionering tilstrækkeligt). |
| --- | --- |

a)

Mindst 3 fulde aerosoler pr. produkt konditioneres til 20 °C ± 1 °C i et vandbad med mindst 95 % af aerosolet nedsænket i vandet i mindst 30 minutter (hvis aerosolet er fuldt nedsænket, er 30 minutters konditionering tilstrækkeligt).

| b) | Den cylindriske beholders faktiske rumfang måles eller beregnes i dm3. |
| --- | --- |

b)

Den cylindriske beholders faktiske rumfang måles eller beregnes i dm3.

| c) | De generelle forskrifter følges. Den omgivende temperatur og relative fugtighed noteres. |
| --- | --- |

c)

De generelle forskrifter følges. Den omgivende temperatur og relative fugtighed noteres.

| d) | Aerosolbeholderens indre tryk og startudtømmelseshastighed ved 20 °C ± 1 °C bestemmes (for at eliminere fejlbehæftede eller kun delvist fyldte aerosoler). |
| --- | --- |

d)

Aerosolbeholderens indre tryk og startudtømmelseshastighed ved 20 °C ± 1 °C bestemmes (for at eliminere fejlbehæftede eller kun delvist fyldte aerosoler).

| e) | Et aerosol vejes, og massen noteres. |
| --- | --- |

e)

Et aerosol vejes, og massen noteres.

| f) | Lyset tændes, og den cylindriske beholder lukkes (låg eller plastfilm). |
| --- | --- |

f)

Lyset tændes, og den cylindriske beholder lukkes (låg eller plastfilm).

| g) | Aerosolet placeres således, at ventilåbningen befinder sig 35 mm fra midten af hullet i den cylindriske beholder eller tættere på, hvis det er et aerosol med bred spredning. Stopuret sættes i gang, og ventilen aktiveres i overensstemmelse med produktets brugsanvisning, idet strålen rettes mod midten af den modsatte ende (låg eller plastfilm). Aerosolet skal prøves i den stilling, som det er beregnet til, f.eks. lodret eller med bunden i vejret. |
| --- | --- |

g)

Aerosolet placeres således, at ventilåbningen befinder sig 35 mm fra midten af hullet i den cylindriske beholder eller tættere på, hvis det er et aerosol med bred spredning. Stopuret sættes i gang, og ventilen aktiveres i overensstemmelse med produktets brugsanvisning, idet strålen rettes mod midten af den modsatte ende (låg eller plastfilm). Aerosolet skal prøves i den stilling, som det er beregnet til, f.eks. lodret eller med bunden i vejret.

| h) | Indsprøjtningen fortsættes, indtil der sker en antændelse. Stopuret standses, og det tidsrum, der er forløbet indtil antændelsen, noteres. Aerosolet vejes igen, og dets masse noteres. |
| --- | --- |

h)

Indsprøjtningen fortsættes, indtil der sker en antændelse. Stopuret standses, og det tidsrum, der er forløbet indtil antændelsen, noteres. Aerosolet vejes igen, og dets masse noteres.

| i) | Den cylindriske beholder ventileres og renses for alle restprodukter, som vil kunne påvirke de efterfølgende prøvninger. Hvis det er nødvendigt, lader man den cylindriske beholder køle ned. |
| --- | --- |

i)

Den cylindriske beholder ventileres og renses for alle restprodukter, som vil kunne påvirke de efterfølgende prøvninger. Hvis det er nødvendigt, lader man den cylindriske beholder køle ned.

| j) | Trin d) til i) i prøvningsmetoden gentages med to andre aerosoler med samme produkt (i alt 3, idet det bemærkes, at hver beholder kun prøves én gang). |
| --- | --- |

j)

Trin d) til i) i prøvningsmetoden gentages med to andre aerosoler med samme produkt (i alt 3, idet det bemærkes, at hver beholder kun prøves én gang).

6.3.2.4.   Metode til vurdering af resultaterne

6.3.2.4.1.   Der udarbejdes en prøvningsrapport med følgende oplysninger:

| a) | Navnet på det afprøvede produkt og dets referencer. |
| --- | --- |

a)

Navnet på det afprøvede produkt og dets referencer.

| b) | Aerosolbeholderens indre tryk og udtømningshastighed. |
| --- | --- |

b)

Aerosolbeholderens indre tryk og udtømningshastighed.

| c) | Lokalets temperatur og relative luftfugtighed. |
| --- | --- |

c)

Lokalets temperatur og relative luftfugtighed.

| d) | For hver prøvning den indsprøjtningstid (sekunder), der er nødvendig for at opnå antændelse (hvis produktet ikke antændes, anføres dette). |
| --- | --- |

d)

For hver prøvning den indsprøjtningstid (sekunder), der er nødvendig for at opnå antændelse (hvis produktet ikke antændes, anføres dette).

| e) | Massen af det indsprøjtede produkt ved hver prøvning (i g). |
| --- | --- |

e)

Massen af det indsprøjtede produkt ved hver prøvning (i g).

| f) | Den cylindriske beholders faktiske rumfang (i dm3). |
| --- | --- |

f)

Den cylindriske beholders faktiske rumfang (i dm3).

6.3.2.4.2.   Den tidsækvivalent (teq), som er nødvendig for at opnå antændelse i et rum på 1 kubikmeter, kan beregnes som følger:

Formula

6.3.2.4.3.   Den afbrændingsdensitet (Ddef), som er nødvendig for at opnå antændelse under prøvningen, kan også beregnes således:

Formula

6.3.3.   Skumantændelsesprøvning

6.3.3.1.   Indledning

6.3.3.1.1.   Denne prøvningsstandard beskriver metoden til bestemmelse af brandfarligheden af produkter fra aerosoler i form af skum, gel eller pasta. Fra en aerosol, der udtømmer skum, gel eller pasta, sprøjtes en mængde (ca. 5 g) på et urglas, og en antændelseskilde (stearinlys, fidibus, tændstik eller lighter) placeres på urglassets bund, så man kan observere, om der sker antændelse af skum, gel eller pasta, og om det brænder vedvarende. Antændelse defineres som en stabil flamme, der opretholdes i mindst 2 sekunder, og som mindst er 4 cm høj.

6.3.3.2.   Apparatur og materiale

6.3.3.2.1.   Der kræves følgende apparatur:

| Målelineal, stativ og klemme | inddeling i cm |
| --- | --- |
| Ildfast urglas med diameter ca. 150 mm | |
| Ur (stopur) | nøjagtighed på ± 0,2 s |
| Stearinlys, fidibus, tændstik eller lighter | |
| Kalibreret laboratorievægt | nøjagtighed på ± 0,1 g |
| Vandbad med konstant temperatur på 20 °C | nøjagtighed på ± 1 °C |
| Termometer | nøjagtighed på ± 1 °C |
| Hygrometer | nøjagtighed på ± 5 % |
| Trykmåler | nøjagtighed på ± 0,1 bar |

Målelineal, stativ og klemme

inddeling i cm

Ildfast urglas med diameter ca. 150 mm

Ur (stopur)

nøjagtighed på ± 0,2 s

Stearinlys, fidibus, tændstik eller lighter

Kalibreret laboratorievægt

nøjagtighed på ± 0,1 g

Vandbad med konstant temperatur på 20 °C

nøjagtighed på ± 1 °C

Termometer

nøjagtighed på ± 1 °C

Hygrometer

nøjagtighed på ± 5 %

Trykmåler

nøjagtighed på ± 0,1 bar

6.3.3.2.2.   Urglasset placeres på en ildfast overflade i et område uden træk, der kan ventileres efter hver prøvning. Målelinealen placeres lige bag urglasset og holdes i lodret position ved hjælp af et stativ eller en klemme.

6.3.3.2.3.   Linealen anbringes således, at dens nederste ende er i samme højde som urglassets bund i et horisontalt plan.

6.3.3.3.   Fremgangsmåde

6.3.3.3.1.   Generelle forskrifter

| 6.3.3.3.1.1. | Hvert aerosol bør før prøvningen konditioneres og præpareres ved at aktivere ventilen i ca. 1 sekund. Formålet hermed er at fjerne ikke-homogent materiale fra stigrøret. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.1.

Hvert aerosol bør før prøvningen konditioneres og præpareres ved at aktivere ventilen i ca. 1 sekund. Formålet hermed er at fjerne ikke-homogent materiale fra stigrøret.

| 6.3.3.3.1.2. | Brugsanvisningen følges nøje, herunder anvisninger om, hvorvidt aerosolet skal holdes lodret eller med bunden i vejret under brug. Hvis der skal omrystes, skal dette ske lige inden prøvningen. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.2.

Brugsanvisningen følges nøje, herunder anvisninger om, hvorvidt aerosolet skal holdes lodret eller med bunden i vejret under brug. Hvis der skal omrystes, skal dette ske lige inden prøvningen.

| 6.3.3.3.1.3. | Prøvningerne skal foretages i omgivelser uden træk og med mulighed for ventilation, temperaturen skal reguleres til 20 °C ± 5 °C, og den relative fugtighed skal være 30-80 %. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.3.

Prøvningerne skal foretages i omgivelser uden træk og med mulighed for ventilation, temperaturen skal reguleres til 20 °C ± 5 °C, og den relative fugtighed skal være 30-80 %.

6.3.3.3.2.   Prøvningsmetode

| a) | Mindst 4 fulde aerosoler pr. produkt konditioneres til 20 °C ± 1 °C med mindst 95 % af aerosolet nedsænket i vandet i mindst 30 minutter før hver prøvning (hvis aerosolet er fuldt nedsænket, er 30 minutters konditionering tilstrækkeligt). |
| --- | --- |

a)

Mindst 4 fulde aerosoler pr. produkt konditioneres til 20 °C ± 1 °C med mindst 95 % af aerosolet nedsænket i vandet i mindst 30 minutter før hver prøvning (hvis aerosolet er fuldt nedsænket, er 30 minutters konditionering tilstrækkeligt).

| b) | De generelle forskrifter følges. Den omgivende temperatur og relative fugtighed noteres. |
| --- | --- |

b)

De generelle forskrifter følges. Den omgivende temperatur og relative fugtighed noteres.

| c) | Aerosolbeholderens indre tryk ved 20 °C ± 1 °C bestemmes (for at eliminere fejlbehæftede eller kun delvist fyldte aerosoler). |
| --- | --- |

c)

Aerosolbeholderens indre tryk ved 20 °C ± 1 °C bestemmes (for at eliminere fejlbehæftede eller kun delvist fyldte aerosoler).

| d) | Udtømnings- eller udstrømningshastigheden for det aerosolprodukt, der skal undersøges, måles, således at mængden af udtømt prøvningsprodukt kan bestemmes mere nøjagtigt. |
| --- | --- |

d)

Udtømnings- eller udstrømningshastigheden for det aerosolprodukt, der skal undersøges, måles, således at mængden af udtømt prøvningsprodukt kan bestemmes mere nøjagtigt.

| e) | Et aerosol vejes, og massen noteres. |
| --- | --- |

e)

Et aerosol vejes, og massen noteres.

| f) | På grundlag af den målte udtømnings- eller udstrømningshastighed og i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger udtømmes ca. 5 g af produktet midt på et rent urglas med det formål at danne en »høj« med en højde på højst 25 mm. |
| --- | --- |

f)

På grundlag af den målte udtømnings- eller udstrømningshastighed og i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger udtømmes ca. 5 g af produktet midt på et rent urglas med det formål at danne en »høj« med en højde på højst 25 mm.

| g) | Senest 5 sekunder efter udtømningen anbringes antændelseskilden mod prøvematerialets side ved bunden, og samtidig startes stopuret. Hvis det er nødvendigt, fjernes antændelseskilden fra prøvematerialets side efter ca. 2 sekunder, så det kan konstateres, om der har fundet antændelse sted. Hvis der ikke er noget synligt tegn på antændelse, anbringes antændelseskilden igen mod prøvematerialets side. |
| --- | --- |

g)

Senest 5 sekunder efter udtømningen anbringes antændelseskilden mod prøvematerialets side ved bunden, og samtidig startes stopuret. Hvis det er nødvendigt, fjernes antændelseskilden fra prøvematerialets side efter ca. 2 sekunder, så det kan konstateres, om der har fundet antændelse sted. Hvis der ikke er noget synligt tegn på antændelse, anbringes antændelseskilden igen mod prøvematerialets side.

| h) | Hvis der sker antændelse, noteres følgende:






  i) | maksimal flammehøjde i cm over urglassets bund |
| --- | --- | --- |

h)

Hvis der sker antændelse, noteres følgende:

i)

maksimal flammehøjde i cm over urglassets bund

| ii) | flammens varighed i sekunder |
| --- | --- |

ii)

flammens varighed i sekunder

| iii) | aerosolet tørres og vejes på ny, og det udtømte produkts masse beregnes. |
| --- | --- |

iii)

aerosolet tørres og vejes på ny, og det udtømte produkts masse beregnes.

| i) | Prøvningsområdet ventileres umiddelbart efter hver prøvning. |
| --- | --- |

i)

Prøvningsområdet ventileres umiddelbart efter hver prøvning.

| j) | Hvis der ikke sker antændelse, og det udtømte produkt forbliver i skumform eller pastaform i hele dets brugsperiode, gentages trin e) til i). Lad produktet henstå i henholdsvis 30 sekunder, 1 minut, 2 minutter og 4 minutter, før antændelseskilden igen anbringes. |
| --- | --- |

j)

Hvis der ikke sker antændelse, og det udtømte produkt forbliver i skumform eller pastaform i hele dets brugsperiode, gentages trin e) til i). Lad produktet henstå i henholdsvis 30 sekunder, 1 minut, 2 minutter og 4 minutter, før antændelseskilden igen anbringes.

| k) | Trin e) til j) gentages endnu 2 gange (i alt 3 gange) med samme beholder. |
| --- | --- |

k)

Trin e) til j) gentages endnu 2 gange (i alt 3 gange) med samme beholder.

| l) | Trin e) til k) gentages med endnu 2 aerosolbeholdere (i alt 3 beholdere) med det samme produkt. |
| --- | --- |

l)

Trin e) til k) gentages med endnu 2 aerosolbeholdere (i alt 3 beholdere) med det samme produkt.

6.3.3.4.   Metode til vurdering af resultaterne

6.3.3.4.1.   Der udarbejdes en prøvningsrapport med følgende oplysninger:

| a) | oplysninger om, hvorvidt produktet antændes |
| --- | --- |

a)

oplysninger om, hvorvidt produktet antændes

| b) | maksimal flammehøjde i cm |
| --- | --- |

b)

maksimal flammehøjde i cm

| c) | flammens varighed i sekunder |
| --- | --- |

c)

flammens varighed i sekunder

| d) | det prøvede produkts masse.« |
| --- | --- |

d)

det prøvede produkts masse.«

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 9.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/29

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 3. april 2008

om beredskabsforanstaltninger vedrørende den ikke tilladte genetisk modificerede organisme »Bt 63« i risprodukter

(meddelt under nummer K(2008) 1208)

(EØS-relevant tekst)

(2008/289/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 4, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (2) må genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer ikke markedsføres i Fællesskabet, medmindre de er omfattet af en tilladelse meddelt i overensstemmelse med forordningen. I henhold til artikel 4, stk. 3, og artikel 16, stk. 3, i samme forordning gives der ikke tilladelse til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, medmindre det på behørig vis og fyldestgørende dokumenteres, at de ikke har negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, at de ikke vildleder forbrugeren eller brugeren, og at de ikke afviger fra de fødevarer eller foderstoffer, som de er bestemt til at erstatte, i et sådant omfang, at de ved normal indtagelse vil være ernæringsmæssigt ufordelagtige for mennesker eller dyr. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 4, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (2) må genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer ikke markedsføres i Fællesskabet, medmindre de er omfattet af en tilladelse meddelt i overensstemmelse med forordningen. I henhold til artikel 4, stk. 3, og artikel 16, stk. 3, i samme forordning gives der ikke tilladelse til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, medmindre det på behørig vis og fyldestgørende dokumenteres, at de ikke har negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, at de ikke vildleder forbrugeren eller brugeren, og at de ikke afviger fra de fødevarer eller foderstoffer, som de er bestemt til at erstatte, i et sådant omfang, at de ved normal indtagelse vil være ernæringsmæssigt ufordelagtige for mennesker eller dyr.

| (2) | I september 2006 blev der i Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland fundet risprodukter med oprindelse i Kina, som var kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, hvilket blev indberettet til det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF). |
| --- | --- |

(2)

I september 2006 blev der i Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland fundet risprodukter med oprindelse i Kina, som var kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, hvilket blev indberettet til det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF).

| (3) | De kompetente kinesiske myndigheder blev øjeblikkeligt anmodet om detaljerede oplysninger vedrørende genkonstruktionerne i den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. De blev desuden anmodet om at gøre rede for, hvorfra den genetisk modificerede ris på det kinesiske marked stammede, og for, hvordan de kompetente kinesiske myndigheder agtede at sikre, at produkter, der eksporteres, opfylder Fællesskabets krav. Som svar herpå udførte de kinesiske myndigheder en række kontroller vedrørende de tilfælde, der var blevet indberettet til RASFF, og suspenderede eksporten fra de berørte virksomheder. De besluttede endvidere at foretage undersøgelser af ris og risprodukter, der eksporteres, og indførte krav om, at eksporterende virksomheder skal skærpe kontrollen ved indkøb af råvarer. Herudover modtog Kommissionen oplysninger om den generelle situation for genetisk modificeret ris på det kinesiske marked og den pågældende Bt-genkonstruktion, som bekræftede, at den genetisk modificerede »Bt 63«-ris ikke er tilladt på det kinesiske marked. |
| --- | --- |

(3)

De kompetente kinesiske myndigheder blev øjeblikkeligt anmodet om detaljerede oplysninger vedrørende genkonstruktionerne i den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. De blev desuden anmodet om at gøre rede for, hvorfra den genetisk modificerede ris på det kinesiske marked stammede, og for, hvordan de kompetente kinesiske myndigheder agtede at sikre, at produkter, der eksporteres, opfylder Fællesskabets krav. Som svar herpå udførte de kinesiske myndigheder en række kontroller vedrørende de tilfælde, der var blevet indberettet til RASFF, og suspenderede eksporten fra de berørte virksomheder. De besluttede endvidere at foretage undersøgelser af ris og risprodukter, der eksporteres, og indførte krav om, at eksporterende virksomheder skal skærpe kontrollen ved indkøb af råvarer. Herudover modtog Kommissionen oplysninger om den generelle situation for genetisk modificeret ris på det kinesiske marked og den pågældende Bt-genkonstruktion, som bekræftede, at den genetisk modificerede »Bt 63«-ris ikke er tilladt på det kinesiske marked.

| (4) | Medlemsstaterne blev øjeblikkeligt underrettet om situationen på møderne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 11. september og den 23. oktober 2006. Medlemsstater og virksomhedsledere blev også skriftligt påmindet om deres forpligtelse til at sikre, at gmo'er, som ikke er tilladt, ikke markedsføres i EU. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne blev øjeblikkeligt underrettet om situationen på møderne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 11. september og den 23. oktober 2006. Medlemsstater og virksomhedsledere blev også skriftligt påmindet om deres forpligtelse til at sikre, at gmo'er, som ikke er tilladt, ikke markedsføres i EU.

| (5) | Efter at flere tilfælde med fund af den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris var blevet indberettet via RASFF i perioden mellem september og oktober 2006, ophørte strømmen af hurtige varslinger, hvilket støttede formodningen om, at de kinesiske myndigheders tiltag var effektive. |
| --- | --- |

(5)

Efter at flere tilfælde med fund af den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris var blevet indberettet via RASFF i perioden mellem september og oktober 2006, ophørte strømmen af hurtige varslinger, hvilket støttede formodningen om, at de kinesiske myndigheders tiltag var effektive.

| (6) | I februar 2007 blev der igen indberettet et nyt tilfælde via RASFF med fund af den genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Den nye varsling vedrørte en sending risproteinkoncentrat til foderbrug, som via Nederlandene var blevet leveret til Grækenland. Den pågældende sending afgik fra Kina den 20. december 2006, dvs. efter at de kinesiske myndigheder havde indført kontrolforanstaltningerne. Efter at Kommissionen havde underrettet de kinesiske myndigheder om den nye varsling og anmodet dem om yderligere garantier, besluttede sidstnævnte myndigheder at skærpe prøveudtagningen og undersøgelserne af risprodukter og indførte krav om, at risprodukter skal ledsages at en officiel kinesisk tilsyns- og karantæneattest. Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed blev underrettet den 2. marts 2007. |
| --- | --- |

(6)

I februar 2007 blev der igen indberettet et nyt tilfælde via RASFF med fund af den genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Den nye varsling vedrørte en sending risproteinkoncentrat til foderbrug, som via Nederlandene var blevet leveret til Grækenland. Den pågældende sending afgik fra Kina den 20. december 2006, dvs. efter at de kinesiske myndigheder havde indført kontrolforanstaltningerne. Efter at Kommissionen havde underrettet de kinesiske myndigheder om den nye varsling og anmodet dem om yderligere garantier, besluttede sidstnævnte myndigheder at skærpe prøveudtagningen og undersøgelserne af risprodukter og indførte krav om, at risprodukter skal ledsages at en officiel kinesisk tilsyns- og karantæneattest. Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed blev underrettet den 2. marts 2007.

| (7) | Til trods for de af de kinesiske myndigheder anmeldte foranstaltninger blev der efterfølgende indberettet en række yderligere varslinger vedrørende tilstedeværelse af den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. |
| --- | --- |

(7)

Til trods for de af de kinesiske myndigheder anmeldte foranstaltninger blev der efterfølgende indberettet en række yderligere varslinger vedrørende tilstedeværelse af den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris.

| (8) | Selv om Kommissionen gentagne gange anmodede herom, var de kinesiske myndigheder ude af stand til at stille kontrolprøver og en protokol for en påvisningsmetode til rådighed for Kommissionens Fælles Forskningscenter (FFC), som var kvalitativt og kvantitativt egnede med henblik på FFC's validering af de kinesiske kontrolmyndigheders påvisningsmetode. |
| --- | --- |

(8)

Selv om Kommissionen gentagne gange anmodede herom, var de kinesiske myndigheder ude af stand til at stille kontrolprøver og en protokol for en påvisningsmetode til rådighed for Kommissionens Fælles Forskningscenter (FFC), som var kvalitativt og kvantitativt egnede med henblik på FFC's validering af de kinesiske kontrolmyndigheders påvisningsmetode.

| (9) | I betragtning af at de kompetente kinesiske myndigheder ikke kunne tilvejebringe tilstrækkelige garantier for, at risprodukter med oprindelse i Kina ikke indeholder den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, og uden at det berører medlemsstaternes kontrolforpligtelser, bør der vedtages foranstaltninger, der sikrer en fælles helhedsstrategi, så indsatsen kan være hurtig og effektiv, og således at det undgås, at medlemsstaterne griber situationen forskelligt an. |
| --- | --- |

(9)

I betragtning af at de kompetente kinesiske myndigheder ikke kunne tilvejebringe tilstrækkelige garantier for, at risprodukter med oprindelse i Kina ikke indeholder den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, og uden at det berører medlemsstaternes kontrolforpligtelser, bør der vedtages foranstaltninger, der sikrer en fælles helhedsstrategi, så indsatsen kan være hurtig og effektiv, og således at det undgås, at medlemsstaterne griber situationen forskelligt an.

| (10) | I henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002 kan der vedtages relevante EF-beredskabsforanstaltninger vedrørende fødevarer og foderstoffer, der er importeret fra et tredjeland, for at beskytte menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, hvis risikoen ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002 kan der vedtages relevante EF-beredskabsforanstaltninger vedrørende fødevarer og foderstoffer, der er importeret fra et tredjeland, for at beskytte menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, hvis risikoen ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af de berørte medlemsstater.

| (11) | Da genetisk modificeret ris af typen »Bt 63« ikke er tilladt i henhold til EF-forskrifterne, og da der kan formodes at være en risiko forbundet med produkter, der ikke er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, jf. det forsigtighedsprincip, der er omhandlet i artikel 7 i forordning (EF) nr. 178/2002, bør der træffes beredskabsforanstaltninger for at forhindre, at de kontaminerede produkter markedsføres i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(11)

Da genetisk modificeret ris af typen »Bt 63« ikke er tilladt i henhold til EF-forskrifterne, og da der kan formodes at være en risiko forbundet med produkter, der ikke er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, jf. det forsigtighedsprincip, der er omhandlet i artikel 7 i forordning (EF) nr. 178/2002, bør der træffes beredskabsforanstaltninger for at forhindre, at de kontaminerede produkter markedsføres i Fællesskabet.

| (12) | I henhold til de generelle krav i forordning (EF) nr. 178/2002 har ledere af fødevare- og foderstofvirksomheder det primære retlige ansvar for at sikre, at kravene i fødevarelovgivningen er opfyldt for fødevarer og foder i den virksomhed, som er under deres ledelse, og for at kontrollere, at de pågældende krav overholdes. Det bør derfor være den virksomhedsleder, der er ansvarlig for den første markedsføring af fødevarer og foder, der har pligt til at bevise, at disse ikke indeholder de kontaminerede produkter. I det øjemed bør beredskabsforanstaltningerne som fastsat i denne beslutning omfatte krav om, at sendinger af nærmere bestemte produkter med oprindelse i Kina kun må markedsføres, hvis der foreligger en analyserapport, der godtgør, at produkterne ikke er kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Analyserapporten bør udstedes af et akkrediteret eller officielt laboratorium i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder. Hvis der er tale om en analyserapport udstedt af et akkrediteret laboratorium, bør den godkendes af den relevante kompetente myndighed. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til de generelle krav i forordning (EF) nr. 178/2002 har ledere af fødevare- og foderstofvirksomheder det primære retlige ansvar for at sikre, at kravene i fødevarelovgivningen er opfyldt for fødevarer og foder i den virksomhed, som er under deres ledelse, og for at kontrollere, at de pågældende krav overholdes. Det bør derfor være den virksomhedsleder, der er ansvarlig for den første markedsføring af fødevarer og foder, der har pligt til at bevise, at disse ikke indeholder de kontaminerede produkter. I det øjemed bør beredskabsforanstaltningerne som fastsat i denne beslutning omfatte krav om, at sendinger af nærmere bestemte produkter med oprindelse i Kina kun må markedsføres, hvis der foreligger en analyserapport, der godtgør, at produkterne ikke er kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Analyserapporten bør udstedes af et akkrediteret eller officielt laboratorium i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder. Hvis der er tale om en analyserapport udstedt af et akkrediteret laboratorium, bør den godkendes af den relevante kompetente myndighed.

| (13) | I mangel af en valideret påvisningsmetode og kvalitativt og kvantitativt fyldestgørende kontrolprøver — og for at lette kontrollen — bør analyserapporten udstedes efter den konstruktionsspecifikke metode, der er udviklet af D. Mäde et al. (2006) (3). EF-referencelaboratoriet for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (CRL-GMFF) under Det Fælles Forskningscenter (FFC) har vurderet denne metode til at være den i øjeblikket mest egnede. |
| --- | --- |

(13)

I mangel af en valideret påvisningsmetode og kvalitativt og kvantitativt fyldestgørende kontrolprøver — og for at lette kontrollen — bør analyserapporten udstedes efter den konstruktionsspecifikke metode, der er udviklet af D. Mäde et al. (2006) (3). EF-referencelaboratoriet for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (CRL-GMFF) under Det Fælles Forskningscenter (FFC) har vurderet denne metode til at være den i øjeblikket mest egnede.

| (14) | I forbindelse med de prøveudtagnings- og påvisningsaktiviteter, der er nødvendige for at forhindre, at produkter, som er kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, markedsføres, bør der tages hensyn til Kommissionens henstilling 2004/787/EF af 4. oktober 2004 om tekniske retningslinjer for prøvetagning og detektion af genetisk modificerede organismer og materiale fremstillet af genetisk modificerede organismer, der udgør eller indgår i produkter, inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1830/2003 (4). |
| --- | --- |

(14)

I forbindelse med de prøveudtagnings- og påvisningsaktiviteter, der er nødvendige for at forhindre, at produkter, som er kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, markedsføres, bør der tages hensyn til Kommissionens henstilling 2004/787/EF af 4. oktober 2004 om tekniske retningslinjer for prøvetagning og detektion af genetisk modificerede organismer og materiale fremstillet af genetisk modificerede organismer, der udgør eller indgår i produkter, inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1830/2003 (4).

| (15) | Foranstaltningerne i denne beslutning skal stå i rimeligt forhold til problemets omfang og må ikke hindre handelen mere end nødvendigt og bør derfor kun omfatte produkter med oprindelse i eller afsendt fra Kina, som importeres til Fællesskabet, og som anses for sandsynligvis at være kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Da en meget stor mængde forskellige produkter kan være kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, bør foranstaltningerne tage sigte på en lang række produkter, der kan indeholde, bestå af eller være fremstillet af ris. Det er imidlertid ikke nødvendigvis alle de udpegede produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af ris. Virksomhedsledere bør derfor have mulighed for at udstede en erklæring om, at et produkt ikke indeholder, består af eller er fremstillet af ris, og dermed undgå den obligatoriske analyse og certificering. |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne beslutning skal stå i rimeligt forhold til problemets omfang og må ikke hindre handelen mere end nødvendigt og bør derfor kun omfatte produkter med oprindelse i eller afsendt fra Kina, som importeres til Fællesskabet, og som anses for sandsynligvis at være kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Da en meget stor mængde forskellige produkter kan være kontamineret med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris, bør foranstaltningerne tage sigte på en lang række produkter, der kan indeholde, bestå af eller være fremstillet af ris. Det er imidlertid ikke nødvendigvis alle de udpegede produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af ris. Virksomhedsledere bør derfor have mulighed for at udstede en erklæring om, at et produkt ikke indeholder, består af eller er fremstillet af ris, og dermed undgå den obligatoriske analyse og certificering.

| (16) | Situationen vedrørende den mulige kontaminering af risprodukter med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris bør tages op til fornyet vurdering om senest seks måneder for at vurdere, om foranstaltningerne i denne beslutning fortsat er nødvendige. |
| --- | --- |

(16)

Situationen vedrørende den mulige kontaminering af risprodukter med den ikke tilladte genetisk modificerede »Bt 63«-ris bør tages op til fornyet vurdering om senest seks måneder for at vurdere, om foranstaltningerne i denne beslutning fortsat er nødvendige.

| (17) | Der bør fastsættes et rimeligt tidsrum mellem datoen for ikrafttrædelsen og anvendelsen af denne beslutning, så medlemsstaterne kan træffe de praktiske forholdsregler med henblik på dens gennemførelse. |
| --- | --- |

(17)

Der bør fastsættes et rimeligt tidsrum mellem datoen for ikrafttrædelsen og anvendelsen af denne beslutning, så medlemsstaterne kan træffe de praktiske forholdsregler med henblik på dens gennemførelse.

| (18) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(18)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne beslutning finder anvendelse på de fødevarer og foderprodukter, der er opført i bilaget, og som har oprindelse i eller er afsendt fra Kina.

Artikel 2

Betingelser for første markedsføring

1.   Medlemsstaterne tillader kun første markedsføring af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, når det ved en original analyserapport baseret på den af D. Mäde et al. udviklede konstruktionsspecifikke metode til påvisning af den genetisk modificerede »Bt 63«-ris, der er udstedt af et officielt eller akkrediteret laboratorium, og som ledsager sendingen, godtgøres, at produktet ikke indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Er der tale om en analyserapport udstedt af et kinesisk akkrediteret laboratorium, skal den godkendes af den relevante kompetente myndighed (5).

2.   Hvis en sending af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, opdeles, ledsages de enkelte dele af den opdelte sending af en kopi af analyserapporten. Hvis der ikke foreligger en analyserapport som omhandlet i stk. 1, skal den virksomhedsleder, der er etableret i Fællesskabet, og som har ansvaret for den første markedsføring af produktet, lade de produkter, der er omhandlet i artikel 1, undersøge med henblik på at godtgøre, at de ikke indeholder den genetisk modificerede »Bt 63«-ris. Indtil analyserapporten foreligger, må sendingen ikke markedsføres i Fællesskabet.

3.   Hvis et af de i bilaget omhandlede produkter ikke indeholder, består af eller er fremstillet af ris, kan den originale analyserapport erstattes af en erklæring (6) fra den virksomhedsleder, der er ansvarlig for sendingen, hvori det anføres, at fødevaren ikke indeholder, består af eller er fremstillet af ris.

Artikel 3

Kontrolforanstaltninger

Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger, herunder stikprøveudtagning og analyse efter den i artikel 2 omhandlede metode, vedrørende de produkter, der er omhandlet i artikel 1, og som frembydes til import eller allerede findes på markedet, for at sikre, at kravene i denne beslutning overholdes. De underretter Kommissionen om positive (dvs. uacceptable) resultater via det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder. Negative (dvs. acceptable) resultater indberettes til Kommissionen hver tredje måned.

Artikel 4

Kontaminerede sendinger

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produkter, der er omhandlet i artikel 1, og som viser sig at indeholde, bestå af eller være fremstillet af den genetisk modificerede »Bt 63«-ris, ikke markedsføres.

Artikel 5

Dækning af udgifter

Medlemsstaterne sørger for, at udgifterne til gennemførelsen af artikel 2 og 4 afholdes af de virksomhedsledere, der er ansvarlige for den første markedsføring.

Artikel 6

Fornyet vurdering af foranstaltningerne

Situationen tages op til fornyet vurdering senest den 15. oktober 2008

Artikel 7

Anvendelse

Denne beslutning anvendes fra den 15. april 2008.

Artikel 8

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 202/2008 (EUT L 60 af 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1981/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 99).

2

(3)  European Food Research and Technology, 224:271-278 (2006).

3

European Food Research and Technology

(4)  EUT L 348 af 24.11.2004, s. 18.

4

(5)  Analyserapporten skal udfærdiges på et sprog, der forstås af den certifikatudstedende embedsmand, så vedkommende kan være helt klar over betydningen af indholdet i hver enkelt analyserapport, som vedkommende underskriver, og på et sprog, der forstås af den kontrollerende embedsmand i importlandet.

5

(6)  Erklæringen skal udfærdiges på et sprog, der forstås af virksomhedslederen, så vedkommende kan være helt klar over betydningen af indholdet i den erklæring, som vedkommende underskriver, og på et sprog, der forstås af den kontrollerende embedsmand i importlandet.

6

---

BILAG

| Produkt | KN-kode |
| --- | --- |
| Uafskallet ris | 1006 10 |
| Afskallet ris (hinderis) | 1006 20 |
| Delvis sleben eller sleben ris, også poleret eller glaseret | 1006 30 |
| Brudris | 1006 40 00 |
| Rismel | 1102 90 50 |
| Gryn og groft mel af ris | 1103 19 50 |
| Pellets af ris | 1103 20 50 |
| Flager af ris | 1104 19 91 |
| Korn, valset eller i flager (undtagen korn af havre, hvede, rug, majs og byg samt flager af ris) | 1104 19 99 |
| Risstivelse | 1108 19 10 |
| Tilberedte næringsmidler til børn, i pakninger til detailsalg | 1901 10 00 |
| Pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt, med indhold af æg | 1902 11 00 |
| Pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt, uden indhold af æg | 1902 19 |
| Pastaprodukter med fyld, også kogt eller på anden måde tilberedt | 1902 20 |
| Andre pastaprodukter (andre end pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt og andre end pastaprodukter med fyld, også kogt eller på anden måde tilberedt) | 1902 30 |
| Varer fremstillet ved ekspandering eller ristning af korn eller kornprodukter — varer af ris | 1904 10 30 |
| Blandinger af »mysli-typen« baseret på ikke-ristede kornflager | 1904 20 10 |
| Tilberedte næringsmidler fremstillet af ikke-ristede flager af korn eller af blandinger af ikke-ristede kornflager eller ekspanderet korn — varer af ris (undtagen blandinger af »mysli-typen« baseret på ikke-ristede kornflager) | 1904 20 95 |
| Ris, forkogt eller på anden måde tilberedt, ikke andetsteds tariferet (undtagen mel, gryn eller groft mel, tilberedte næringsmidler fremstillet ved ekspandering eller ristning eller af ikke-ristede flager af korn eller af blandinger af ikke-ristede kornflager og ristede flager af korn eller ekspanderet korn) | 1904 90 10 |
| Rispapir | ex 1905 90 20 |
| Klid og andre restprodukter, også i form af pellets, fra sigtning, formaling eller anden bearbejdning af ris med indhold af stivelse på 35 vægtprocent og derunder | 2302 40 02 |
| Klid og andre restprodukter, også i form af pellets, fra sigtning, formaling eller anden bearbejdning af ris i andre tilfælde end med indhold af stivelse på 35 vægtprocent og derunder | 2302 40 08 |
| Peptoner og derivater deraf; andre proteinstoffer og derivater deraf, ikke andetsteds tariferet; hudpulver, også behandlet med chromsalt | 3504 00 00 |

Produkt

KN-kode

Uafskallet ris

1006 10

Afskallet ris (hinderis)

1006 20

Delvis sleben eller sleben ris, også poleret eller glaseret

1006 30

Brudris

1006 40 00

Rismel

1102 90 50

Gryn og groft mel af ris

1103 19 50

Pellets af ris

1103 20 50

Flager af ris

1104 19 91

Korn, valset eller i flager (undtagen korn af havre, hvede, rug, majs og byg samt flager af ris)

1104 19 99

Risstivelse

1108 19 10

Tilberedte næringsmidler til børn, i pakninger til detailsalg

1901 10 00

Pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt, med indhold af æg

1902 11 00

Pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt, uden indhold af æg

1902 19

Pastaprodukter med fyld, også kogt eller på anden måde tilberedt

1902 20

Andre pastaprodukter (andre end pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt og andre end pastaprodukter med fyld, også kogt eller på anden måde tilberedt)

1902 30

Varer fremstillet ved ekspandering eller ristning af korn eller kornprodukter — varer af ris

1904 10 30

Blandinger af »mysli-typen« baseret på ikke-ristede kornflager

1904 20 10

Tilberedte næringsmidler fremstillet af ikke-ristede flager af korn eller af blandinger af ikke-ristede kornflager eller ekspanderet korn — varer af ris (undtagen blandinger af »mysli-typen« baseret på ikke-ristede kornflager)

1904 20 95

Ris, forkogt eller på anden måde tilberedt, ikke andetsteds tariferet (undtagen mel, gryn eller groft mel, tilberedte næringsmidler fremstillet ved ekspandering eller ristning eller af ikke-ristede flager af korn eller af blandinger af ikke-ristede kornflager og ristede flager af korn eller ekspanderet korn)

1904 90 10

Rispapir

ex 1905 90 20

Klid og andre restprodukter, også i form af pellets, fra sigtning, formaling eller anden bearbejdning af ris med indhold af stivelse på 35 vægtprocent og derunder

2302 40 02

Klid og andre restprodukter, også i form af pellets, fra sigtning, formaling eller anden bearbejdning af ris i andre tilfælde end med indhold af stivelse på 35 vægtprocent og derunder

2302 40 08

Peptoner og derivater deraf; andre proteinstoffer og derivater deraf, ikke andetsteds tariferet; hudpulver, også behandlet med chromsalt

3504 00 00

---

| 9.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/35

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 4. april 2008

om ændring af beslutning 2007/716/EF for så vidt angår visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien

(meddelt under nummer K(2008) 1230)

(EØS-relevant tekst)

(2008/290/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til akten vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 42,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2007/716/EF (2) er der fastsat overgangsforanstaltninger vedrørende de strukturelle krav til visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004. Så længe de pågældende virksomheder er i omstillingsfasen, bør produkter med oprindelse i disse virksomheder kun bringes i omsætning på hjemmemarkedet eller anvendes til videre forarbejdning på bulgarske virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2007/716/EF (2) er der fastsat overgangsforanstaltninger vedrørende de strukturelle krav til visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004. Så længe de pågældende virksomheder er i omstillingsfasen, bør produkter med oprindelse i disse virksomheder kun bringes i omsætning på hjemmemarkedet eller anvendes til videre forarbejdning på bulgarske virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen.

| (2) | Det fremgår af en officiel erklæring fra den kompetente bulgarske myndighed, at visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk har afsluttet forbedringen af deres anlæg og nu er i fuld overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter. Disse virksomheder bør derfor udgå af listen over virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af en officiel erklæring fra den kompetente bulgarske myndighed, at visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk har afsluttet forbedringen af deres anlæg og nu er i fuld overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter. Disse virksomheder bør derfor udgå af listen over virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen.

| (3) | Bilaget til beslutning 2007/716/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Bilaget til beslutning 2007/716/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De virksomheder, der er anført i bilaget til nærværende beslutning, udgår af bilaget til beslutning 2007/716/EF.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33). Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EUT L 289 af 7.11.2007, s. 14.

2

---

BILAG

LISTE OVER VIRKSOMHEDER, DER UDGÅR AF BILAGET TIL BESLUTNING 2007/716/EF

Kødforarbejdningsvirksomheder

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 26. | BG 0801003 | »PE-EM« OOD | s. Senokos |
| obl. Dobrich |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

26.

BG 0801003

»PE-EM« OOD

s. Senokos

obl. Dobrich

46.

BG 1501008

»Evrones« OOD

gr. Levski

79.

BG 2501014

»Mesni produkti« OOD

| s. Zdravets |
| --- |
| obsht. Targovishte |

s. Zdravets

obsht. Targovishte

84.

BG 2701013

»Rodopa Shumen 1884« AD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. »Industrialna« |

gr. Shumen,

ul. »Industrialna«

85.

BG 2701013

»Rodopa miyt« EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. »Industrialna« |

gr. Shumen,

ul. »Industrialna«

86.

BG 2701013

»Rodopa konserv« EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. »Industrialna« |

gr. Shumen,

ul. »Industrialna«

93.

BG 0302007

ET »Edi-Valya Ivanova«

| gr. Varna |
| --- |
| ul. »Mladezhka« 38 |

gr. Varna

ul. »Mladezhka« 38

114.

BG 1202004

»Agentsiya Bulsay« EOOD

| gr. Berkovitsa |
| --- |
| ul. »Kazanite« 1 |

gr. Berkovitsa

ul. »Kazanite« 1

118.

BG 1602002

»Ter-M« EOOD

| gr. Parvomay |
| --- |
| kv. Debar |

gr. Parvomay

kv. Debar

119.

BG 1702001

»Pilko« EOOD

| gr. Razgrad |
| --- |
| Industrialna zona |

gr. Razgrad

Industrialna zona

131.

BG 2302004

»Galus Treid« OOD

gr. Kostinbrod

136.

BG 0105002

»Primo Treyd« EOOD

| gr. Sandanski |
| --- |
| Glaven pat E79, Mestnost »Druma« |

gr. Sandanski

Glaven pat E79, Mestnost »Druma«

195.

BG 2205087

AD »Evrofrigo«

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. »Malashevska« 1 |

gr. Sofia

ul. »Malashevska« 1

196.

BG 2205088

»Maksimum-69« OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. »Obikolna« |

gr. Sofia

ul. »Obikolna«

223.

BG 0304034

»Pikant« OOD

| gr. Varna |
| --- |
| ul. »Hristo Smirnenski« 33 |

gr. Varna

ul. »Hristo Smirnenski« 33

224.

BG 0304035

»Emil Iliev« EOOD

| s. Topoli |
| --- |
| obl. Varna |

s. Topoli

obl. Varna

238.

BG 0604001

»Lalov i Vachev« EOOD

| gr. Vratza |
| --- |
| Hranitelnovkusova zona, partsel 14 |

gr. Vratza

Hranitelnovkusova zona, partsel 14

248.

BG 0804022

»Orehite G« OOD

gr. Dobrich

263.

BG 120415

»Gala« EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| ul. »21 vek« 10 |

gr. Montana

ul. »21 vek« 10

292.

BG 1604037

»Dil TUR« AD

| gr. Plovdiv kv. Proslav |
| --- |
| ul. »Elena« 3 |

gr. Plovdiv kv. Proslav

ul. »Elena« 3

299.

BG 1604047

EOOD »Dimitar Madzharov«

| gr. Plovdiv |
| --- |
| ul. »Golyamo Konarsko shoes« |

gr. Plovdiv

ul. »Golyamo Konarsko shoes«

Mælkeforarbejdningsvirksomheder

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 7. | BG 0812009 | »Serdika-90« AD | gr. Dobrich |
| ul. »25 septemvri« 100 |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

7.

BG 0812009

»Serdika-90« AD

gr. Dobrich

ul. »25 septemvri« 100

8.

BG 0812019

»Filipopolis-RK« OOD

s. Zheglartsi

14.

BG 1312011

»Eko-F« EAD

s. Karabunar

17.

BG 1612009

»D. Madzharov-2« EOOD

| gr. Stamboliyski |
| --- |
| ul. »Grobarska« 3 |

gr. Stamboliyski

ul. »Grobarska« 3

51.

BG 1612040

»Mlechni produkti« OOD

s. Manole

56.

BG 2112001

»Rodopeya-Belev« EOOD

| gr. Smolyan |
| --- |
| ul. »Trakya« 15 |

gr. Smolyan

ul. »Trakya« 15

59.

BG 2512017

»YUES-Komers« OOD

| s. Golyamo Gradishte |
| --- |
| ul. »Radetski« 2 |

s. Golyamo Gradishte

ul. »Radetski« 2

61.

BG 2812025

»Sakarela« OOD

| gr. Yambol |
| --- |
| ul. »Preslav« 269 |

gr. Yambol

ul. »Preslav« 269

70.

BG 212047

»Komplektstroy« EOOD

s. Veselie

---