# Den Europæiske Unions L 103/12.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 103 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang12. april 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 103

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang12. april 2008

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — emissioner fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding (NG og LPG) | 1 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — emissioner fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding (NG og LPG)

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 12.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 103/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ Nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — emissioner fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding (NG og LPG)

Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof

(Revision 4)

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 05 — Trådt i kraft:

INDHOLDSFORTEGNELSE

KAPITEL

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter og prøvninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Montering på køretøjet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorfamilie |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Køretøjers/motorers overensstemmelse efter ibrugtagning |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af en type |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

14.

| Tillæg 1 — | Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er tilfredsstillende |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Fremgangsmåde ved kontrol af produktionen på fabrikantens anmodning |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Tillæg 4 — | Bestemmelse af systemækvivalens |
| --- | --- |

Tillæg 4 —

BILAG

| Bilag 1 — | Oplysningsskema |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Tillæg 1 — | Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Hovedspecifikationer for motorfamilien |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Hovedspecifikationer for motortypen inden for familien |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Tillæg 4 — | Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele |
| --- | --- |

Tillæg 4 —

| Tillæg 5 — | Oplysninger vedrørende OBD-systemet |
| --- | --- |

Tillæg 5 —

| Bilag 2A — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en motortype med kompressionstænding eller NG eller en LPG-drevet motortype med styret tænding som en separat teknisk enhed for så vidt angår emissionen af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49 |
| --- | --- |

Bilag 2A —

| Tillæg 1 — | Oplysninger vedrørende OBD-systemet |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Bilag 2B — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til emissionen af forurenende gasser og partikler i henhold til regulativ nr. 49 |
| --- | --- |

Bilag 2B —

| Bilag 3 — | Godkendelsesmærkernes udformning |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4A — | Prøvningsforskrifter |
| --- | --- |

Bilag 4A —

| Tillæg 1 — | ESC- og ELR-prøvecyklusser |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | ETC-prøvecyklus |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Dynamometerskema for ETC-test |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Tillæg 4 — | Måle- og prøvetagningsmetoder |
| --- | --- |

Tillæg 4 —

| Tillæg 5 — | Kalibreringsmetode |
| --- | --- |

Tillæg 5 —

| Tillæg 6 — | Kontrol af carbonstrømmen |
| --- | --- |

Tillæg 6 —

| Tillæg 7 — | Systemer til analyse og prøvetagning |
| --- | --- |

Tillæg 7 —

| Bilag 4B — | Prøvningsmetode for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), som inkorporerer den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer »world-wide harmonized heavy-duty certification« (WHDC, global teknisk forskrift nr. 4) |
| --- | --- |

Bilag 4B —

| Tillæg 1 — | WHTC-dynamometerskema |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Diesel-referencebrændstof |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Måleudstyr |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Tillæg 4 — | Bestemmelse af systemækvivalens |
| --- | --- |

Tillæg 4 —

| Tillæg 5 — | Kontrol af carbonstrømmen |
| --- | --- |

Tillæg 5 —

| Tillæg 6 — | Eksempel på beregningsmåde |
| --- | --- |

Tillæg 6 —

| Bilag 5 — | Tekniske specifikationer for referencebrændstof, som foreskrives til godkendelsesprøvning og til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Eksempel på beregningsmåde |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Metoder til prøvning af emissionsbegrænsningssystemers holdbarhed |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Køretøjers/motorers overensstemmelse efter ibrugtagning |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9A — | Egendiagnosesystemer (OBD) |
| --- | --- |

Bilag 9A —

| Tillæg 1 — | Godkendelsesprøvning af egendiagnosesystemer (OBD) |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Bilag 9B — | Tekniske forskrifter for egendiagnosesystemer (OBD) for dieselmotorer i vejkøretøjer (WWH.OBD, global teknisk forskrift nr. 5) |
| --- | --- |

Bilag 9B —

| Tillæg 1 — | Godkendelse af montering af OBD-systemer |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Fejlfunktioner — illustration af DTC-status — illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Krav til overvågningen |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Tillæg 4 — | Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse |
| --- | --- |

Tillæg 4 —

| Tillæg 5 — | Fryseramme- og datastrømsoplysninger |
| --- | --- |

Tillæg 5 —

| Tillæg 6 — | Referencestandarder |
| --- | --- |

Tillæg 6 —

| Tillæg 7 — | Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet |
| --- | --- |

Tillæg 7 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N 1/ og deres motorer, som vist i tabel A, for så vidt angår de prøvninger, som disse motorer skal underkastes i henhold til tabel B. Det finder også anvendelse på montering af disse motorer i køretøjer.
  Tabel A
  Anvendelsesområde











  Klasse 1/ | Største masse | Motorer med styret tænding | Motorer med kompressionstænding |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Benzin | NG (1) | LPG (2) | Diesel | Ethanol |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 eller R83 (3)
   (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 eller R83 (4) | R49 eller R83 (4) | R49 eller R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 eller R83 (3)
   (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N 1/ og deres motorer, som vist i tabel A, for så vidt angår de prøvninger, som disse motorer skal underkastes i henhold til tabel B. Det finder også anvendelse på montering af disse motorer i køretøjer.

Tabel A

Anvendelsesområde

Klasse 1/

Største masse

Motorer med styret tænding

Motorer med kompressionstænding

Benzin

NG (1)

LPG (2)

Diesel

Ethanol

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 eller R83 (3)
   (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 eller R83 (4)

R49 eller R83 (4)

R49 eller R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 eller R83 (3)
   (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

Tabel B

Krav

| | Motorer med styret tænding | Motorer med kompressionstænding |
| --- | --- | --- |
| Benzin | NG | LPG | Diesel | Ethanol |
| Forurenende gasser | — | Ja | Ja | Ja | Ja |
| Partikler | — | Ja (5) | Ja (5) | Ja | Ja |
| Røg | — | — | — | Ja | Ja |
| Holdbarhed | — | Ja | Ja | Ja | Ja |
| Overensstemmelse efter ibrugtagning | — | Ja | Ja | Ja | Ja |
| OBD | — | Ja (6) | Ja (6) | Ja | Ja |

Motorer med styret tænding

Motorer med kompressionstænding

Benzin

NG

LPG

Diesel

Ethanol

Forurenende gasser

—

Ja

Ja

Ja

Ja

Partikler

—

Ja (5)

Ja (5)

Ja

Ja

Røg

—

—

—

Ja

Ja

Holdbarhed

—

Ja

Ja

Ja

Ja

Overensstemmelse efter ibrugtagning

—

Ja

Ja

Ja

Ja

OBD

—

Ja (6)

Ja (6)

Ja

Ja

| 1.2. | Ækvivalente godkendelser
  Det er ikke nødvendigt at opnå godkendelse af følgende i henhold til nærværende regulativ, hvis de indgår i et køretøj godkendt i henhold til regulativ nr. 83:






  a) | dieseldrevne motorer med kompressionstænding monteret i køretøjer i klasse N1, N2 and M2 1/ |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ækvivalente godkendelser

Det er ikke nødvendigt at opnå godkendelse af følgende i henhold til nærværende regulativ, hvis de indgår i et køretøj godkendt i henhold til regulativ nr. 83:

a)

dieseldrevne motorer med kompressionstænding monteret i køretøjer i klasse N1, N2 and M2 1/

| b) | motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), der skal monteres i køretøjer i klasse N1. 1/ |
| --- | --- |

b)

motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), der skal monteres i køretøjer i klasse N1. 1/

| c) | køretøjer i klasse N1, N2 and M2 1/ med dieseldrevne motorer med kompressionstænding og køretøjer i klasse N1 1/ med motorer med styret tænding drevet af naturgas (NG) eller autogas (LPG). |
| --- | --- |

c)

køretøjer i klasse N1, N2 and M2 1/ med dieseldrevne motorer med kompressionstænding og køretøjer i klasse N1 1/ med motorer med styret tænding drevet af naturgas (NG) eller autogas (LPG).

2.   DEFINITIONER

| 2.1. | I dette regulativ anvendes følgende definitioner:
  »Godkendelse af en motor (motorfamilie)«: godkendelse af en motor (motorfamilie) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende gasser og partikler, røg og egendiagnosesystemet (OBD).
  »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår størrelsen af emission af forurenende gasser og partikler samt røg fra motoren samt egendiagnosesystemet (OBD) og motorens montering i køretøjet.
  »Understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS)«, en emissionsbegrænsningsstrategi, som aktiveres, eller ændrer den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi med henblik på opfyldelse af et eller flere særlige formål og som reaktion på en række konkrete omgivende forhold og/eller driftsforhold, f.eks. køretøjets hastighed, motorhastighed, anvendt gear, indsugningsluftens temperatur eller tryk.
  »Grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS)«, en emissionsbegrænsningsstrategi, som gælder hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en AECS aktiveres. Eksempler på BECS omfatter (men er ikke begrænset til):






  a) | diagram for motortiming |
| --- | --- | --- |

2.1.

I dette regulativ anvendes følgende definitioner:

»Godkendelse af en motor (motorfamilie)«: godkendelse af en motor (motorfamilie) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende gasser og partikler, røg og egendiagnosesystemet (OBD).

»Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår størrelsen af emission af forurenende gasser og partikler samt røg fra motoren samt egendiagnosesystemet (OBD) og motorens montering i køretøjet.

»Understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS)«, en emissionsbegrænsningsstrategi, som aktiveres, eller ændrer den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi med henblik på opfyldelse af et eller flere særlige formål og som reaktion på en række konkrete omgivende forhold og/eller driftsforhold, f.eks. køretøjets hastighed, motorhastighed, anvendt gear, indsugningsluftens temperatur eller tryk.

»Grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS)«, en emissionsbegrænsningsstrategi, som gælder hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en AECS aktiveres. Eksempler på BECS omfatter (men er ikke begrænset til):

a)

diagram for motortiming

| b) | diagram for udstødningsgasrecirkulation (EGR) |
| --- | --- |

b)

diagram for udstødningsgasrecirkulation (EGR)

| c) | diagram for dosering af reagens til selektiv katalytisk reduktion (SCR). |
| --- | --- |

c)

diagram for dosering af reagens til selektiv katalytisk reduktion (SCR).

»Kombineret deNOx-/partikelfilter«: et efterbehandlingssystem, som er konstrueret til samtidig at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) og forurenende partikler (PT).

»Kontinuerlig regenerering«: efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. ETC-test. En sådan regenereringsproces stiller ikke krav om en særlig prøveprocedure.

»Kontrolområde«: området med motorhastighed mellem A og C og belastning mellem 25 og 100 %.

»Den angivne maksimaleffekt«: den maksimale effekt i »kW EF« (nettoeffekt), som angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse.

»Manipulationsstrategi«:

| a) | en AECS, som reducerer emissionsbegrænsningens effektivitet i forhold til BECS under forhold, som med rimelighed kan forventes at forekomme ved normal drift og anvendelse af køretøjet |
| --- | --- |

a)

en AECS, som reducerer emissionsbegrænsningens effektivitet i forhold til BECS under forhold, som med rimelighed kan forventes at forekomme ved normal drift og anvendelse af køretøjet

| b) | en BECS, som skelner mellem drift under en standardiseret godkendelsesprøvning og andre driftsformer og giver et lavere niveau af emissionsbegrænsning under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af de gældende procedurer for godkendelsesprøvning, eller |
| --- | --- |

b)

en BECS, som skelner mellem drift under en standardiseret godkendelsesprøvning og andre driftsformer og giver et lavere niveau af emissionsbegrænsning under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af de gældende procedurer for godkendelsesprøvning, eller

| c) | en OBD- eller en emissionsbegrænsningskontrolstrategi, som skelner mellem drift under en standardiseret godkendelsesprøvning og andre driftsformer og giver et lavere niveau af kontrolformåen (med hensyn til tid og nøjagtighed) under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af de gældende procedurer for godkendelsesprøvning. |
| --- | --- |

c)

en OBD- eller en emissionsbegrænsningskontrolstrategi, som skelner mellem drift under en standardiseret godkendelsesprøvning og andre driftsformer og giver et lavere niveau af kontrolformåen (med hensyn til tid og nøjagtighed) under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af de gældende procedurer for godkendelsesprøvning.

»DeNOx-system«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der for tiden passive og aktive magre NOx-katalysatorer, NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR).

»Forsinkelse«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10). For så vidt angår gasformige komponenter er dette normalt den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren. Med hensyn til forsinkelse defineres prøvetagningssonden som referencepunktet.

»Dieselmotor«: en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet.

»ELR-test«: en prøvecyklus bestående af en sekvens af belastningstrin med konstant motorhastighed, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette regulativ.

»ESC-test«: en prøvecyklus bestående af 13 stationære modi, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette bilag.

»ETC-test«: en prøvecyklus bestående af 1 800 transiente modi, som sekund for sekund går over i hinanden og gennemløbes i henhold til punkt 5.2.

»Konstruktionselement«: i forbindelse med et køretøj eller en motor:

| a) | et styresystem, herunder computerprogrammel, elektroniske styresystemer og computerlogik |
| --- | --- |

a)

et styresystem, herunder computerprogrammel, elektroniske styresystemer og computerlogik

| b) | en anordning til kalibrering af styresystemer |
| --- | --- |

b)

en anordning til kalibrering af styresystemer

| c) | resultatet af vekselvirkninger mellem systemer eller |
| --- | --- |

c)

resultatet af vekselvirkninger mellem systemer eller

| d) | hardwarekomponenter. |
| --- | --- |

d)

hardwarekomponenter.

»Emissionsrelateret fejl«: en ufuldstændighed eller afvigelse fra normale produktionstolerancer, som gælder for konstruktion, materialer eller håndværksmæssig udførelse af anordninger, systemer eller elementer, som har betydning for et emissionsbegrænsningssystems parameter, ydelse eller komponenter. En manglende komponent kan anses for at være en »emissionsrelateret fejl«.

»Emissionsbegrænsningsstrategi (ESC)«: et eller flere konstruktionselementer, som er inkorporeret i det samlede motorsystem eller køretøj med henblik på at begrænse udstødningsemissioner, og som omfatter en BECS og et sæt AECS.

»Emissionsbegrænsningssystem«: system til efterbehandling af udstødningen, motorsystemets elektroniske styreenhed(er) og eventuelle emissionsrelaterede komponenter i motorudstødningssystemet, som leverer data til eller modtager data fra sådanne styreenheder og eventuelt kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (EECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller motor, som har betydning for emissionskontrollen.

»Emissionsbegrænsningskontrolsystem«: det system, der sikrer, at de NOx-begrænsningsforanstaltninger, der indgår i motorsystemet i henhold til forskrifterne i punkt 5.5, fungerer korrekt.

»Standardindstillingsmodus«: en AECS, som aktiveres, hvis OBD-systemet opdager en fejl i ECS, som medfører, at fejlindikatoren (MI) aktiveres, og som er uafhængig af indgangssignalet fra den/det pågældende svigtende komponent/system.

»Motorfamilie mht. efterbehandlingssystem«, fabrikantens gruppering i forbindelse med driftsprøveplanen for bestemmelse af forringelsesfaktorer i henhold til bilag 7 i dette regulativ og for overensstemmelseskontrol af ibrugtagne køretøjer/motorer i henhold til bilag 8 i dette regulativ af motorer, som stemmer overens med definitionen på motorfamilie, men som indebærer en yderligere gruppering af motorer, som anvender ensartede systemer til efterbehandling af udstødningen.

»Motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (EECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj.

»Motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorsystemer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 7 i dette regulativ, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle motorer i motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier.

»Motorens arbejdshastighedsområde«: det motorhastighedsområde, der er det oftest anvendte mellem lav og høj hastighed som fastlagt i tillæg 1 til bilag 4A til dette regulativ.

»Motorhastighed A, B og C«: de prøvehastigheder i motorens arbejdshastighedsområde, som skal anvendes til ESC-test og ELR-test som fastlagt i bilag 4A, tillæg 1, til dette regulativ.

»Motorindstilling«: en særlig motor-/køretøjskonfiguration, som omfatter en emissionsbegrænsningsstrategi (ECS), en motorydelseskurve (den typegodkendte ved fuld motorbelastning) og i givet fald et sæt momentbegrænsere.

»Motortype«: en motorkategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag 1 til dette regulativ angivne specifikationer.

»System til efterbehandling af udstødningen«: en katalysator (oxidation eller 3-vejs), partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren. Denne definition omfatter ikke udstødningsgasrecirkulation, som betragtes som en integreret del af motorsystemet.

»Gasmotor«: en motor med styret tænding, som anvender naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof.

»Forurenende gasser«: carbonmonoxid, carbonhydrider (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG (NMHC) og et antaget molekyle CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer) methan, (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider, idet sidstnævnte udtrykkes som nitrogendioxidækvivalenter (NO2).

»Høj hastighed (nhi)« den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.

»Lav hastighed (nlo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den angivne maksimaleffekt.

»Væsentlig funktionsfejl« (7),: en permanent eller midlertidig fejl i et system til efterbehandling af udstødningen, som forventes at medføre en umiddelbar eller forsinket stigning i emissionen af gasser og partikler fra motorsystemet, og som ikke på korrekt vis kan beregnes af egendiagnosesystemet.

»Fejl«:

| a) | enhver forringelse eller form for svigt i det emissionsbegrænsende udstyrs funktion, herunder elektriske fejl, som medfører overskridelse af grænseværdierne for egendiagnosesystemet (OBD) eller, i givet fald, forhindrer efterbehandlingssystemet for udstødningen i at blive funktionsdygtigt, som medfører, at en emission af et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, overskrider grænseværdierne for egendiagnosesystemet |
| --- | --- |

a)

enhver forringelse eller form for svigt i det emissionsbegrænsende udstyrs funktion, herunder elektriske fejl, som medfører overskridelse af grænseværdierne for egendiagnosesystemet (OBD) eller, i givet fald, forhindrer efterbehandlingssystemet for udstødningen i at blive funktionsdygtigt, som medfører, at en emission af et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, overskrider grænseværdierne for egendiagnosesystemet

| b) | ethvert tilfælde, hvor egendiagnosesystemet (OBD) ikke kan opfylde dette regulativs krav til overvågning. |
| --- | --- |

b)

ethvert tilfælde, hvor egendiagnosesystemet (OBD) ikke kan opfylde dette regulativs krav til overvågning.

En fabrikant må imidlertid gerne betragte en forringelse eller et svigt, som medfører emissioner, som ikke overstiger grænseværdierne for egendiagnosesystemet, som en fejl.

»Fejlindikator (MI)«: en visuel indikator, som tydeligt informerer køretøjets fører om fejl i henhold til definitionen i dette regulativ.

»Motor med flere indstillingsmuligheder«: en motor, der giver mulighed for mere end én motorindstilling.

»Naturgasområde«: et af områderne H eller L som defineret i Europæisk standard EN 437, dateret november 1993.

»Nettoeffekt«: effekten i kW bestemt på prøvestanden ved enden af krumtapakslen eller tilsvarende del, målt efter metoden til måling af effekten som anført i regulativ nr. 85.

»OBD« (egendiagnosesystem)": et fejlfindingssystem til emissionsbegrænsning, som er monteret i køretøjet og er i stand til at opdage en fejl og finde det sandsynlige fejlsted ved hjælp af fejlkoder i computerhukommelsen.

»OBD-motorfamilie«: en i forbindelse med typegodkendelse af OBD-systemet i henhold til kravene i bilag 9A til dette regulativ af fabrikanten opstillet gruppe af motorsystemer med OBD-systemer, som har fælles konstruktionsparametre i henhold til dette regulativs punkt 7.3.

»Opacimeter«: et instrument, der er konstrueret til at måle røgpartiklers røgtæthed (opacitet) ved lysekstinktionsprincippet.

»Stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie.

»Partikelefterbehandlingsanordning«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation.

»Forurenende partikler«: materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft, således at temperaturen ikke er over 325 K (52 oC).

»% belastning«: den brøkdel, som udgøres af det størst mulige drejningsmoment ved en bestemt motorhastighed.

»Periodisk regenerering«: en emissionsbegrænsende anordnings regenereringsproces, som foregår periodisk efter mindre end 100 timers normal motordrift. I forbindelse med regenereringscyklussen, tillades overskridelse af emissionsstandarden.

»Kraftudtag«: et af motoren drevet udtag, beregnet til at trække tilbehør monteret på køretøjet.

»Mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås som angivet af fabrikanten i punkt 2 i tillæg 2 til bilag 1.

»Reagens«: et middel, der opbevares i bilen i en beholder, og som (efter behov) forsyner systemet til efterbehandling af udstødningen, når emissionsbegrænsningssystemet sender et signal herom.

»Rekalibrering«: en finjustering af en naturgasdrevet (NG) motor med det formål at give den samme ydelse (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde.

»Referencehastighed (nref)«: den 100 % hastighedsværdi, som anvendes til denormalisering af de relative hastighedsværdier i ETC-testen som angivet i tillæg 2 til bilag 4A til dette regulativ.

»Responstid«: forskellen i tid mellem en pludselig ændring i en komponent, målt i dennes referencepunkt, og en passende ændring i målesystemets reaktion, hvorved ændringen i den målte komponent er på mindst 60 % FS og indtræder på under 0,1 sekund. Systemets responstid (t90) omfatter systemets forsinkelse og dets stigningstid (jf. også ISO 16183).

»Stigningstid«: den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90-t10). Dette er instrumentets responstid, efter at målesignalet for den komponent, som skal måles, har nået instrumentet. Med hensyn til stigningstid defineres prøvetagningssonden som referencepunktet.

»Selvtilpasningsevne«: en motoranordning, der gør det muligt at holde luft/brændstofforholdet konstant.

»Røg«: partikler, som føres med i udstødningsstrømmen fra en dieselmotor, og som absorberer, reflekterer eller bryder lys.

»Prøvecyklus«: en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (ESC-test) og i transient funktionsmåde (ETC- og ELR-test).

»Momentbegrænser«: en anordning, som midlertidigt begrænser motorens maksimale drejningsmoment.

»Transformationstid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt ved prøvetagningssonden, til systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t50). Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter.

»Levetid«: anvendes om køretøjer og motorer, som er typegodkendt i henhold til enten kolonne B1, B2 eller C i tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ, og betegner den relevante afstand og/eller tid som defineret i punkt 5.3. (emissionsbegrænsningssystemets holdbarhed) i dette regulativ, i henhold til hvilket der som led i typegodkendelsen skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser, partikler og røg.

»Køretøjstype«: en køretøjskategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag 1 til dette regulativ angivne køretøjs- og motorspecifikationer.

»Wobbe-indeks (nedre Wl, eller øvre Wu)«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:

Formula

»λ-forskydningsfaktor (Sλ)«, et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficientenλ, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Sλ, se bilag 7).

| 2.2. | Symboler, forkortelser og internationale standarder |
| --- | --- |

2.2.

Symboler, forkortelser og internationale standarder

| 2.2.1. | Symboler for testparametre







  Symbol | Enhed | Udtryk |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde |
| Ae | m2 | Udstødningsrørets tværsnitsareal |
| c | ppm/vol. % | Koncentration |
| Cd | — | Udledningskoefficient for SSV-CVS |
| C1 | — | Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom |
| d | m | Diameter |
| D0 | m3/s | PDP-kalibreringskurvens skæring med ordinataksen |
| D | — | Fortyndingsfaktor (Dilution Factor) |
| D | — | Konstant i Bessel-funktionen |
| E | — | Konstant i Bessel-funktionen |
| EE | — | Virkningsgrad for ethan |
| EM | — | Virkningsgrad for methan |
| EZ | g/kWh | Interpoleret værdi af NOx-emissionen i kontrolpunktet |
| f | 1/s | Hyppighed |
| fa | — | Laboratoriets atmosfærefaktor |
| fc | s-
  1 | Bessel-filterets afskæringsfrekvens |
| Fs | — | Støkiometrisk koefficient |
| H | MJ/m3 | Brændværdi |
| Ha | g/kg | Indsugningsluftens absolutte fugtindhold |
| Hd | g/kg | Absolut fugtindhold i fortyndingsluft |
| i | — | Indeks, som angiver den pågældende modus eller øjeblikkelig måling |
| K | — | Bessel-konstant |
| k | m-
  1 | Lysabsorptionskoefficient |
| kf | | Brændstofspecifik faktor for omregning fra tør til våd basis |
| kh, D | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for dieselmotorer |
| kh, G | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for gasmotorer |
| KV | | CFV-kalibreringsfunktion |
| kW, a | — | Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis |
| kW, d | — | Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis |
| kW, e | — | Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| kW, r | — | Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| L | % | Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testmotoren |
| La | m | Effektiv lysvejlængde |
| Mra | g/mol | Indsugningsluftens molekylemasse |
| Mre | g/mol | Udstødningsgassens molekylemasse |
| md | kg | Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver |
| med | kg | Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen |
| medf | kg | Total masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen |
| mew | kg | Total masse af udstødningsgas i hele cyklusen |
| mf | mg | Masse af opsamlede partikler |
| mf, d | mg | Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft |
| mgas | g/h eller g | Massestrøm(hastighed) af gasemissioner |
| mse | kg | Opsamlet masse i løbet af cyklussen |
| msep | kg | Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve |
| mset | kg | Masse af dobbelt fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve |
| mssd | kg | Masse af sekundær fortyndingsluft |
| N | % | Opacitet (røgtæthed) |
| NP | — | Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklussen |
| NP, i | — | Omdrejninger af PDP i et tidsinterval |
| n | min-
  1 | Motorhastighed |
| np | s-
  1 | PDP-hastighed |
| nhi | min-
  1 | Høj motorhastighed |
| nlo | min-
  1 | Lav motorhastighed |
| nref | min-
  1 | Referencemotorhastighed for ETC-test |
| pa | kPa | Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft |
| pb | kPa | Totalt atmosfæretryk |
| pd | kPa | Mætningsdamptryk af fortyndingsluft |
| pp | kPa | Absolut tryk |
| pr | kPa | Vanddamptryk efter kølebad |
| ps | kPa | Tørt atmosfæretryk |
| p1 | kPa | Trykfald ved pumpeindgang |
| P(a) | kW | Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret under test |
| P(b) | kW | Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret under test |
| P(n) | kW | Nettoeffekt, ukorrigeret |
| P(m) | kW | Effekt, målt i prøvebænk |
| qmaw | kg/h eller kg/s | Massestrøm af indsugningsluft, våd basis |
| qmad | kg/h eller kg/s | Massestrøm af indsugningsluft, tør basis |
| qmdw | kg/h eller kg/s | Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis |
| qmdew | kg/h eller kg/s | Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| qmdew, i | kg/s | Øjeblikkelig CVS-massestrømsmasse, våd basis |
| qmedf | kg/h eller kg/s | Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| qmew | kg/h eller kg/s | Massestrøm af udstødningsgas, våd basis |
| qmf | kg/h eller kg/s | Massestrøm af brændstof |
| qmp | kg/h eller kg/s | Partikelmassestrøm |
| qvs | dm3/min | Prøvestrømshastighed til analysator |
| qvt | cm3/min | Sporgassens strømningshastighed |
| Ω | — | Bessel-konstant |
| Qs | m3/s | PDP/CFV-CVS-volumenhastighed |
| QSSV | m3/s | SSV-CVS-volumenhastighed |
| ra | — | Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør |
| rd | — | Fortyndingsforhold |
| rD | — | Diameterforholdet mellem SSV-CVS |
| rp | — | Trykforholdet mellem SSV-CVS |
| rs | — | Prøvetagningskoefficient |
| Rf | — | FID-responsfaktor |
| ρ | kg/m3 | Massefylde |
| S | kW | Indstilling af dynamometer |
| S i | m-
  1 | Øjeblikkelig røgværdi |
| Sλ | — | λ-forskydningsfaktor |
| T | K | Absolut temperatur |
| Ta | K | Absolut temperatur af indsugningsluft |
| t | s | Måletid |
| te | s | Elektrisk responstid |
| tf | s | Filterresponstid for Bessel-funktion |
| tp | s | Fysisk responstid |
| Δt | s | Tidsrum mellem på hinanden følgende røgbestemmelser (= l/prøveudtagningshastighed) |
| Δti | s | Tidsinterval for øjeblikkelig CVS-strøm |
| τ | % | Røgtransmissionsfaktor |
| u | — | Forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| V0 | m3/rev | PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning |
| Vs | l | Analyseenhedens systemvolumen |
| W | — | Wobbe-indeks |
| Wact | kWh | Faktisk arbejde udført under ETC-prøvecyklus |
| Wref | kWh | Referencearbejde udført under ETC-prøvecyklus |
| Wf | — | Vægtningsfaktor |
| Wfe | — | Effektiv vægtningsfaktor |
| X0 | m3/rev | Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system |
| Yi | m-
  1 | 1 s Bessel-gennemsnit røgværdi |

2.2.1.

Symboler for testparametre

Symbol

Enhed

Udtryk

Ap

m2

Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde

Ae

m2

Udstødningsrørets tværsnitsareal

c

ppm/vol. %

Koncentration

Cd

—

Udledningskoefficient for SSV-CVS

C1

—

Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom

d

m

Diameter

D0

m3/s

PDP-kalibreringskurvens skæring med ordinataksen

D

—

Fortyndingsfaktor (Dilution Factor)

D

—

Konstant i Bessel-funktionen

E

—

Konstant i Bessel-funktionen

EE

—

Virkningsgrad for ethan

EM

—

Virkningsgrad for methan

EZ

g/kWh

Interpoleret værdi af NOx-emissionen i kontrolpunktet

f

1/s

Hyppighed

fa

—

Laboratoriets atmosfærefaktor

fc

s-
  1

Bessel-filterets afskæringsfrekvens

Fs

—

Støkiometrisk koefficient

H

MJ/m3

Brændværdi

Ha

g/kg

Indsugningsluftens absolutte fugtindhold

Hd

g/kg

Absolut fugtindhold i fortyndingsluft

i

—

Indeks, som angiver den pågældende modus eller øjeblikkelig måling

K

—

Bessel-konstant

k

m-
  1

Lysabsorptionskoefficient

kf

Brændstofspecifik faktor for omregning fra tør til våd basis

kh, D

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for dieselmotorer

kh, G

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for gasmotorer

KV

CFV-kalibreringsfunktion

kW, a

—

Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis

kW, d

—

Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis

kW, e

—

Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

kW, r

—

Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

L

%

Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testmotoren

La

m

Effektiv lysvejlængde

Mra

g/mol

Indsugningsluftens molekylemasse

Mre

g/mol

Udstødningsgassens molekylemasse

md

kg

Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver

med

kg

Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen

medf

kg

Total masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen

mew

kg

Total masse af udstødningsgas i hele cyklusen

mf

mg

Masse af opsamlede partikler

mf, d

mg

Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft

mgas

g/h eller g

Massestrøm(hastighed) af gasemissioner

mse

kg

Opsamlet masse i løbet af cyklussen

msep

kg

Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve

mset

kg

Masse af dobbelt fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve

mssd

kg

Masse af sekundær fortyndingsluft

N

%

Opacitet (røgtæthed)

NP

—

Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklussen

NP, i

—

Omdrejninger af PDP i et tidsinterval

n

min-
  1

Motorhastighed

np

s-
  1

PDP-hastighed

nhi

min-
  1

Høj motorhastighed

nlo

min-
  1

Lav motorhastighed

nref

min-
  1

Referencemotorhastighed for ETC-test

pa

kPa

Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft

pb

kPa

Totalt atmosfæretryk

pd

kPa

Mætningsdamptryk af fortyndingsluft

pp

kPa

Absolut tryk

pr

kPa

Vanddamptryk efter kølebad

ps

kPa

Tørt atmosfæretryk

p1

kPa

Trykfald ved pumpeindgang

P(a)

kW

Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret under test

P(b)

kW

Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret under test

P(n)

kW

Nettoeffekt, ukorrigeret

P(m)

kW

Effekt, målt i prøvebænk

qmaw

kg/h eller kg/s

Massestrøm af indsugningsluft, våd basis

qmad

kg/h eller kg/s

Massestrøm af indsugningsluft, tør basis

qmdw

kg/h eller kg/s

Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis

qmdew

kg/h eller kg/s

Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis

qmdew, i

kg/s

Øjeblikkelig CVS-massestrømsmasse, våd basis

qmedf

kg/h eller kg/s

Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis

qmew

kg/h eller kg/s

Massestrøm af udstødningsgas, våd basis

qmf

kg/h eller kg/s

Massestrøm af brændstof

qmp

kg/h eller kg/s

Partikelmassestrøm

qvs

dm3/min

Prøvestrømshastighed til analysator

qvt

cm3/min

Sporgassens strømningshastighed

Ω

—

Bessel-konstant

Qs

m3/s

PDP/CFV-CVS-volumenhastighed

QSSV

m3/s

SSV-CVS-volumenhastighed

ra

—

Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør

rd

—

Fortyndingsforhold

rD

—

Diameterforholdet mellem SSV-CVS

rp

—

Trykforholdet mellem SSV-CVS

rs

—

Prøvetagningskoefficient

Rf

—

FID-responsfaktor

ρ

kg/m3

Massefylde

S

kW

Indstilling af dynamometer

S i

m-
  1

Øjeblikkelig røgværdi

Sλ

—

λ-forskydningsfaktor

T

K

Absolut temperatur

Ta

K

Absolut temperatur af indsugningsluft

t

s

Måletid

te

s

Elektrisk responstid

tf

s

Filterresponstid for Bessel-funktion

tp

s

Fysisk responstid

Δt

s

Tidsrum mellem på hinanden følgende røgbestemmelser (= l/prøveudtagningshastighed)

Δti

s

Tidsinterval for øjeblikkelig CVS-strøm

τ

%

Røgtransmissionsfaktor

u

—

Forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde

V0

m3/rev

PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning

Vs

l

Analyseenhedens systemvolumen

W

—

Wobbe-indeks

Wact

kWh

Faktisk arbejde udført under ETC-prøvecyklus

Wref

kWh

Referencearbejde udført under ETC-prøvecyklus

Wf

—

Vægtningsfaktor

Wfe

—

Effektiv vægtningsfaktor

X0

m3/rev

Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system

Yi

m-
  1

1 s Bessel-gennemsnit røgværdi

| 2.2.2. | Symboler for kemiske komponenter






  CH4 | Methan |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | Ethan |
| C2H5OH | Ethanol |
| C3H8 | Propan |
| CO | Carbonmonoxid |
| DOP | Dioctylphtalat |
| CO2 | Carbondioxid |
| HC | Carbonhydrider |
| NMHC | Ikke-methan carbonhydrider |
| NOx | Nitrogenoxider |
| NO | Nitrogenmonoxid |
| NO2 | Nitrogendioxid |
| PT | Partikler |

2.2.2.

Symboler for kemiske komponenter

CH4

Methan

C2H6

Ethan

C2H5OH

Ethanol

C3H8

Propan

CO

Carbonmonoxid

DOP

Dioctylphtalat

CO2

Carbondioxid

HC

Carbonhydrider

NMHC

Ikke-methan carbonhydrider

NOx

Nitrogenoxider

NO

Nitrogenmonoxid

NO2

Nitrogendioxid

PT

Partikler

| 2.2.3. | Forkortelser






  CFV | Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemiluminescensdetektor |
| ELR | Europæisk belastningsresponstest |
| ESC | Europæisk stationær cyklus |
| ETC | Europæisk transient cyklus |
| FID | Flammeiondetektor |
| GC | Gaskromatograf |
| HCLD | Opvarmet kemiluminescensdetektor |
| HFID | Opvarmet flammeiondetektor |
| LPG | Autogas |
| NDIR | Ikke-dispersiv infrarødanalysator |
| NG | Naturgas |
| NMC | Non-Methan Cutter |

2.2.3.

Forkortelser

CFV

Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)

CLD

Kemiluminescensdetektor

ELR

Europæisk belastningsresponstest

ESC

Europæisk stationær cyklus

ETC

Europæisk transient cyklus

FID

Flammeiondetektor

GC

Gaskromatograf

HCLD

Opvarmet kemiluminescensdetektor

HFID

Opvarmet flammeiondetektor

LPG

Autogas

NDIR

Ikke-dispersiv infrarødanalysator

NG

Naturgas

NMC

Non-Methan Cutter

| 2.2.4. | Symboler for brændstofsammensætning






  wALF | brændstoffets hydrogenindhold ( % masse) |
| --- | --- | --- |
| wBET | brændstoffets carbonindhold ( % masse) |
| wGAM | brændstoffets svovlindhold ( % masse) |
| wDEL | brændstoffets nitrogenindhold ( % masse) |
| wEPS | brændstoffets oxygenindhold ( % masse) |
| α | molforhold for hydrogen (H/C) |
| β | molforhold for carbon (C/C) |
| γ | molforhold for svovl (S/C) |
| δ | molforhold for nitrogen (N/C) |
| ε | molforhold for oxygen (O/C) |

2.2.4.

Symboler for brændstofsammensætning

wALF

brændstoffets hydrogenindhold ( % masse)

wBET

brændstoffets carbonindhold ( % masse)

wGAM

brændstoffets svovlindhold ( % masse)

wDEL

brændstoffets nitrogenindhold ( % masse)

wEPS

brændstoffets oxygenindhold ( % masse)

α

molforhold for hydrogen (H/C)

β

molforhold for carbon (C/C)

γ

molforhold for svovl (S/C)

δ

molforhold for nitrogen (N/C)

ε

molforhold for oxygen (O/C)

for et brændstof Cβ Hα Oε Nδ Sγ

β = 1 for carbonbaseret brændstof, = 0 for hydrogenbrændstoffer

| 2.2.5. | Normer, som der henvises til i dette regulativ






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1: 2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 1: General information. |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms. |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use. |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector. |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 4: External test equipment. |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73: Application Layer — Diagnostics. |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 5: Emissions-related diagnostic services. |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 6: Diagnostic trouble code definitions. |
| SAE J2012 | SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002. |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7: 2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 7: Data link security. |
| SAE J2186 | SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996. |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4: 2001 Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems. |
| SAE J1939 | SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network. |
| ISO 16185 | ISO 16185: 2000 Road vehicles — engine family for homologation. |
| ISO 2575 | ISO 2575: 2000 Road vehicles — Symbols for controls, indicators and tell-tales. |
| ISO 16183 | ISO 16183: 2002 Heavy duty engines — Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions. |

2.2.5.

Normer, som der henvises til i dette regulativ

ISO 15031-1

ISO 15031-1: 2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 1: General information.

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms.

ISO 15031-3

ISO 15031-3: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use.

SAE J1939-13

SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector.

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 4: External test equipment.

SAE J1939-73

SAE J1939-73: Application Layer — Diagnostics.

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 5: Emissions-related diagnostic services.

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 6: Diagnostic trouble code definitions.

SAE J2012

SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002.

ISO 15031-7

ISO 15031-7: 2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 7: Data link security.

SAE J2186

SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996.

ISO 15765-4

ISO 15765-4: 2001 Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems.

SAE J1939

SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network.

ISO 16185

ISO 16185: 2000 Road vehicles — engine family for homologation.

ISO 2575

ISO 2575: 2000 Road vehicles — Symbols for controls, indicators and tell-tales.

ISO 16183

ISO 16183: 2002 Heavy duty engines — Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie som separat teknisk enhed

| 3.1.1. | Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie, hvad angår forskrifterne i tabel B, punkt 1.1, skal indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
  Hvis ansøgningen vedrører en motor, som er forsynet med et egendiagnosesystem (OBD), skal forskrifterne i punkt 3.4 være opfyldt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie, hvad angår forskrifterne i tabel B, punkt 1.1, skal indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.

Hvis ansøgningen vedrører en motor, som er forsynet med et egendiagnosesystem (OBD), skal forskrifterne i punkt 3.4 være opfyldt.

| 3.1.2. | Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.1.2.

Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

| 3.1.2.1. | En beskrivelse af motortypen eller, i givet fald, af motorfamilien, med angivelse af alle de i bilag I til dette regulativ anførte oplysninger. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

En beskrivelse af motortypen eller, i givet fald, af motorfamilien, med angivelse af alle de i bilag I til dette regulativ anførte oplysninger.

| 3.1.3. | En motor, som er i overensstemmelse med »motortype«- eller »stammotor«-specifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 beskrevne prøvninger. |
| --- | --- |

3.1.3.

En motor, som er i overensstemmelse med »motortype«- eller »stammotor«-specifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 beskrevne prøvninger.

3.2.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, hvad angår dennes motor

| 3.2.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne for dennes motor eller motorfamilie, der er anført i tabel B, punkt 1.1, samt montering af motoren skal indgives af køretøjets fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
  Hvis ansøgningen vedrører en motor, som er forsynet med et egendiagnosesystem (OBD), skal forskrifterne i punkt 3.4 være opfyldt. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne for dennes motor eller motorfamilie, der er anført i tabel B, punkt 1.1, samt montering af motoren skal indgives af køretøjets fabrikant eller af en godkendt repræsentant.

Hvis ansøgningen vedrører en motor, som er forsynet med et egendiagnosesystem (OBD), skal forskrifterne i punkt 3.4 være opfyldt.

| 3.2.2. | Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.2.2.

Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

| 3.2.2.1. | En beskrivelse af køretøjstypen, motorrelaterede køretøjsdele samt motortype eller motorfamilie, hvis dette er relevant, med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

En beskrivelse af køretøjstypen, motorrelaterede køretøjsdele samt motortype eller motorfamilie, hvis dette er relevant, med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette regulativ.

| 3.2.3. | Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den fejlindikator (MI), hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl.
  Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den indikator og advarselsmodus, hvormed føreren af køretøjet informeres om mangel på et påkrævet reagens. |
| --- | --- |

3.2.3.

Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den fejlindikator (MI), hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl.

Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den indikator og advarselsmodus, hvormed føreren af køretøjet informeres om mangel på et påkrævet reagens.

| 3.2.4. | Et køretøj, som er i overensstemmelse med »køretøjstype«-specifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 og 6 beskrevne godkendelsesprøvninger. |
| --- | --- |

3.2.4.

Et køretøj, som er i overensstemmelse med »køretøjstype«-specifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 og 6 beskrevne godkendelsesprøvninger.

3.3.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor

| 3.3.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til montering af en godkendt motor i køretøjet indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til montering af en godkendt motor i køretøjet indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.

| 3.3.2. | Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.3.2.

Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

| 3.3.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette direktiv, for så vidt de er relevante, og en kopi af oplysningsskemaet for typegodkendelsesattesten (bilag 2A) for den motor eller motorfamilie, som er monteret i køretøjstypen, som separat enhed. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette direktiv, for så vidt de er relevante, og en kopi af oplysningsskemaet for typegodkendelsesattesten (bilag 2A) for den motor eller motorfamilie, som er monteret i køretøjstypen, som separat enhed.

| 3.3.3. | Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den fejlindikator (MI), hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl.
  Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den indikator og advarselsmodus, hvormed føreren af køretøjet informeres om mangel på et påkrævet reagens. |
| --- | --- |

3.3.3.

Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den fejlindikator (MI), hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl.

Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den indikator og advarselsmodus, hvormed føreren af køretøjet informeres om mangel på et påkrævet reagens.

| 3.3.4. | Et køretøj, som er i overensstemmelse med køretøjstypespecifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 6 beskrevne godkendelsesprøvninger. |
| --- | --- |

3.3.4.

Et køretøj, som er i overensstemmelse med køretøjstypespecifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 6 beskrevne godkendelsesprøvninger.

3.4.   Egendiagnosesystemer (OBD)

| 3.4.1. | Ansøgningen om godkendelse af et køretøj eller en motor (motorfamilie) udstyret med egendiagnosesystem (OBD) ledsages af de påkrævede oplysninger jf. punkt 9 i tillæg 1 til bilag I (beskrivelse af (stam)motoren) og/eller punkt 6 i tillæg 3 til bilag I (beskrivelse af en motortype inden for motorfamilien) samt af følgende dokumenter: |
| --- | --- |

3.4.1.

Ansøgningen om godkendelse af et køretøj eller en motor (motorfamilie) udstyret med egendiagnosesystem (OBD) ledsages af de påkrævede oplysninger jf. punkt 9 i tillæg 1 til bilag I (beskrivelse af (stam)motoren) og/eller punkt 6 i tillæg 3 til bilag I (beskrivelse af en motortype inden for motorfamilien) samt af følgende dokumenter:

| 3.4.1.1. | Detaljerede skriftlige oplysninger med fuld beskrivelse af OBD-systemets funktionsdata, herunder samtlige relevante dele af motorens emissionsbegrænsningssystem, dvs. følere, aktuatorer og komponenter overvåget af OBD-systemet. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Detaljerede skriftlige oplysninger med fuld beskrivelse af OBD-systemets funktionsdata, herunder samtlige relevante dele af motorens emissionsbegrænsningssystem, dvs. følere, aktuatorer og komponenter overvåget af OBD-systemet.

| 3.4.1.2. | I givet fald en erklæring fra fabrikanten om de parametre, som anvendes som grundlag for overvågning af væsentlige funktionsfejl, og desuden: |
| --- | --- |

3.4.1.2.

I givet fald en erklæring fra fabrikanten om de parametre, som anvendes som grundlag for overvågning af væsentlige funktionsfejl, og desuden:

| 3.4.1.2.1. | For den tekniske tjeneste skal fabrikanten forelægge en beskrivelse af potentielle fejl i emissionsbegrænsningssystemet, som har indvirkning på emissionerne. Disse oplysninger skal drøftes og aftales mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

For den tekniske tjeneste skal fabrikanten forelægge en beskrivelse af potentielle fejl i emissionsbegrænsningssystemet, som har indvirkning på emissionerne. Disse oplysninger skal drøftes og aftales mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten.

| 3.4.1.3. | I givet fald en beskrivelse af kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningssystemets drift. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

I givet fald en beskrivelse af kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningssystemets drift.

| 3.4.1.4. | I givet fald kopier af andre godkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af godkendelser. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

I givet fald kopier af andre godkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af godkendelser.

| 3.4.1.5. | Eventuelt nærmere oplysninger om motorfamilien som angivet i punkt 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

Eventuelt nærmere oplysninger om motorfamilien som angivet i punkt 7 til dette regulativ.

| 3.4.1.6. | Fabrikantens beskrivelse af de forholdsregler, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af EECU eller et andet parameter vedrørende grænsefladen jf. punkt 3.4.1.3. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

Fabrikantens beskrivelse af de forholdsregler, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af EECU eller et andet parameter vedrørende grænsefladen jf. punkt 3.4.1.3.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse

Brændstofuafhængig godkendelse meddeles under følgende forudsætninger.

| 4.1.1. | Hvis der som brændstof anvendes diesel eller ethanol, skal stammotoren opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende det i bilag 5 angivne referencebrændstof. |
| --- | --- |

4.1.1.

Hvis der som brændstof anvendes diesel eller ethanol, skal stammotoren opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende det i bilag 5 angivne referencebrændstof.

| 4.1.2. | For naturgas skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For naturgas er der sædvanligvis to typer brændstof med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Formler til beregning af Wobbe-indeks og Sλ er givet i punkt 2.1. Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gasser, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gasser. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.
  Stammotoren skal opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tester. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A. |
| --- | --- |

4.1.2.

For naturgas skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For naturgas er der sædvanligvis to typer brændstof med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Formler til beregning af Wobbe-indeks og Sλ er givet i punkt 2.1. Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gasser, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gasser. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.

Stammotoren skal opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tester. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.

| 4.1.2.1. | På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

| 4.1.3. | For motorer, som drives af naturgas og er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A. |
| --- | --- |

4.1.3.

For motorer, som drives af naturgas og er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.

| 4.1.3.1. | På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

| 4.1.4. | For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet »r« som følger:



  eller



  og |
| --- | --- |

4.1.4.

For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet »r« som følger:

Formula

eller

Formula

og

Formula

| 4.1.5. | For LPG skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstof A og B som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A. |
| --- | --- |

4.1.5.

For LPG skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstof A og B som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.

| 4.1.5.1. | For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

Formula

4.2.   Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse

Brændstofbegrænset godkendelse er underkastet følgende forskrifter.

| 4.2.1. | Godkendelse hvad angår emissionen fra udstødningen af en motor, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området
  Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A. |
| --- | --- |

4.2.1.

Godkendelse hvad angår emissionen fra udstødningen af en motor, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området

Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.

| 4.2.1.1. | På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

| 4.2.1.2. | For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:



  eller



  og |
| --- | --- |

4.2.1.2.

For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

Formula

eller

Formula

og

Formula

| 4.2.1.3. | Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til.

| 4.2.2. | Godkendelse, hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas eller LPG og er indstillet til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning: |
| --- | --- |

4.2.2.

Godkendelse, hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas eller LPG og er indstillet til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning:

| 4.2.2.1. | Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 5. Mellem prøvningerne er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 5. Mellem prøvningerne er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt.

| 4.2.2.2. | Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde godkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde godkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området.

| 4.2.2.3. | Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til.
  Godkendelse af naturgasdrevne motorer (NG-Motorer) | Punkt 4.1: Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse | Antal prøvninger | Beregning af »r« | Punkt 4.2: Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse | Antal prøvninger | Beregning af »r« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.1.2. Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning | GR (1) og G25 (2)
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på yderligere et brændstof af handelskvalitet (brændstof 3), hvis Sλ = 0,89-1,19 | 2
  (maks. 3) | og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof




  samt | | | |
| Se punkt 4.1.3. Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter | GR (1) og G23 (3) for H
  samt
  G25 (2) og G23 (3) for L
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89-1,19 | 2 for H-gasområdet og
  2 for L-gasområdet
  ved respektive omskifterpositioner

  4 | samt | | | |
| Se punkt 4.2.1. Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas | | | | GR (1) og G23 (3) for H eller
  G25 (2) og G23 (3) for L
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89-1,19 | 2 for H-gasområdet
  eller
  2 for L-gasområdet

  2 | for H-området
  eller



  for L-området |
| Se punkt 4.2.2. Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning | | | | GR (1) og G25 (2),
  mellem testene er finjustering tilladt
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på
  GR (1) og G23 (3) for H eller
  G25 (2) og G23 (3) for L | 2

  eller
  2 for H-gasområdet
  eller
  2 for L-gasområdet

  2 | |
| brændstof 2 (G25) =
  brændstof 1 (GR) =
  brændstof 3 (brændstof af handelskvalitet) =
  brændstof 3 (G23 eller brændstof af handelskvalitet) = |

4.2.2.3.

Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til.

Godkendelse af naturgasdrevne motorer (NG-Motorer)

Punkt 4.1: Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse

Antal prøvninger

Beregning af »r«

Punkt 4.2: Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse

Antal prøvninger

Beregning af »r«

Se punkt 4.1.2. Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning

GR (1) og G25 (2)

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på yderligere et brændstof af handelskvalitet (brændstof 3), hvis Sλ = 0,89-1,19

2

(maks. 3)

Formula

og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof

Formula

samt

Formula

Se punkt 4.1.3. Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter

GR (1) og G23 (3) for H

samt

G25 (2) og G23 (3) for L

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89-1,19

2 for H-gasområdet og

2 for L-gasområdet

ved respektive omskifterpositioner

4

Formula

samt

Formula

Se punkt 4.2.1. Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas

GR (1) og G23 (3) for H eller

G25 (2) og G23 (3) for L

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89-1,19

2 for H-gasområdet

eller

2 for L-gasområdet

2

Formula

for H-området

eller

Formula

for L-området

Se punkt 4.2.2. Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning

GR (1) og G25 (2),

mellem testene er finjustering tilladt

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på

GR (1) og G23 (3) for H eller

G25 (2) og G23 (3) for L

2

eller

2 for H-gasområdet

eller

2 for L-gasområdet

2

brændstof 2 (G25) =

brændstof 1 (GR) =

brændstof 3 (brændstof af handelskvalitet) =

brændstof 3 (G23 eller brændstof af handelskvalitet) =

Godkendelse af autogasdrevne motorer (LPG-Motorer)

| | Punkt 4.1: Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse | Antal prøvninger | Beregning af »r« | Punkt 4.2: Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse | Antal prøvninger | Beregning af »r« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.1.5.
  LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning | brændstof A og brændstof B | 2 | | | | |
| Se punkt 4.2.2.
  LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning | | | | brændstof A og brændstof B,
  mellem testene er finjustering tilladt | 2 | |

Punkt 4.1: Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse

Antal prøvninger

Beregning af »r«

Punkt 4.2: Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse

Antal prøvninger

Beregning af »r«

Se punkt 4.1.5.

LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning

brændstof A og brændstof B

2

Formula

Se punkt 4.2.2.

LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning

brændstof A og brændstof B,

mellem testene er finjustering tilladt

2

4.3.   Godkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen

| 4.3.1. | Bortset fra i det punkt 4.3.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.2.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.1 eller 4.2), som stammotoren er godkendt til. |
| --- | --- |

4.3.1.

Bortset fra i det punkt 4.3.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.2.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.1 eller 4.2), som stammotoren er godkendt til.

| 4.3.2. | Sekundær testmotor
  Såfremt den tekniske tjeneste finder, at den indgivne ansøgning om typegodkendelse af en motor eller af et køretøj hvad angår motoren med hensyn til den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag 1, tillæg 2, kan den tekniske tjeneste vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor. |
| --- | --- |

4.3.2.

Sekundær testmotor

Såfremt den tekniske tjeneste finder, at den indgivne ansøgning om typegodkendelse af en motor eller af et køretøj hvad angår motoren med hensyn til den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag 1, tillæg 2, kan den tekniske tjeneste vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.

| 4.4. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 05, svarende til ændringsserie 05) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer. |
| --- | --- |

4.4.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 05, svarende til ændringsserie 05) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer.

| 4.5. | De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om meddelelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller køretøjstype eller fuldstændigt produktionsophør af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives. |
| --- | --- |

4.5.

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om meddelelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller køretøjstype eller fuldstændigt produktionsophør af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.

| 4.6. | På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype godkendt i henhold til dette regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende: |
| --- | --- |

4.6.

På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype godkendt i henhold til dette regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:

| 4.6.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (8); |
| --- | --- |

4.6.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (8);

| 4.6.2. | nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2.

nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.6.1.

| 4.6.3. | Godkendelsesmærket skal efter bogstavet »R« indeholde endnu et bogstav, der angiver, for hvilke emissionstrin (emissionsgrænser, ODB) godkendelsen er udstedt, i overensstemmelse med nedenstående tabel:










  Bogstav | Række (9) | OBD etape I (10) | OBD etape II | Holdbarhed og efter ibrugtagning | NOx-begrænsning

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1(2005) | JA | — | JA | — |
| C | B1(2005) | JA | — | JA | JA |
| D | B2(2008) | JA | — | JA | — |
| E | B2(2008) | JA | — | JA | JA |
| F | B2(2008) | — | JA | JA | — |
| G | B2(2008) | — | JA | JA | JA |
| H | C | JA | — | JA | — |
| I | C | JA | — | JA | JA |
| J | C | — | JA | JA | — |
| K | C | — | JA | JA | JA |

4.6.3.

Godkendelsesmærket skal efter bogstavet »R« indeholde endnu et bogstav, der angiver, for hvilke emissionstrin (emissionsgrænser, ODB) godkendelsen er udstedt, i overensstemmelse med nedenstående tabel:

Bogstav

Række (9)

OBD etape I (10)

OBD etape II

Holdbarhed og efter ibrugtagning

NOx-begrænsning

(11)

B

B1(2005)

JA

—

JA

—

C

B1(2005)

JA

—

JA

JA

D

B2(2008)

JA

—

JA

—

E

B2(2008)

JA

—

JA

JA

F

B2(2008)

—

JA

JA

—

G

B2(2008)

—

JA

JA

JA

H

C

JA

—

JA

—

I

C

JA

—

JA

JA

J

C

—

JA

JA

—

K

C

—

JA

JA

JA

| 4.6.3.1. | For naturgasdrevne motorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet et symbol, der angiver, for hvilken type gas, godkendelsen er udstedt. Der mærkes på følgende måde: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

For naturgasdrevne motorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet et symbol, der angiver, for hvilken type gas, godkendelsen er udstedt. Der mærkes på følgende måde:

| 4.6.3.1.1. | »H« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området; |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

»H« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området;

| 4.6.3.1.2. | »L« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området; |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

»L« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området;

| 4.6.3.1.3. | »HL« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området; |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

»HL« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området;

| 4.6.3.1.4. | »Ht« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem; |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

»Ht« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem;

| 4.6.3.1.5. | »Lt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem; |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

»Lt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem;

| 4.6.3.1.6. | »HLt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

»HLt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem.

| 4.7. | Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet eller motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene, samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er foreskrevet i afsnit 4.6.1. |
| --- | --- |

4.7.

Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet eller motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene, samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er foreskrevet i afsnit 4.6.1.

| 4.8. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type. |
| --- | --- |

4.8.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.

| 4.9. | I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes udformning. |
| --- | --- |

4.9.

I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes udformning.

| 4.10. | En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med: |
| --- | --- |

4.10.

En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med:

| 4.10.1. | motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke |
| --- | --- |

4.10.1.

motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke

| 4.10.2. | fabrikantens handelsbeskrivelse. |
| --- | --- |

4.10.2.

fabrikantens handelsbeskrivelse.

| 4.11. | Mærkater
  For NG- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse: |
| --- | --- |

4.11.

Mærkater

For NG- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse:

| 4.11.1. | Indhold
  Der skal gives følgende oplysninger:
  I det i punkt 4.2.1.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET«. I givet fald erstattes »H« af »L«.
  I det i punkt 4.2.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION...« og »MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION ...«. Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 5 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant.
  Bogstaverne og tallene skal være mindst 4 mm høje.








  Bemærk | : | Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

Indhold

Der skal gives følgende oplysninger:

I det i punkt 4.2.1.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET«. I givet fald erstattes »H« af »L«.

I det i punkt 4.2.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION...« og »MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION ...«. Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 5 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant.

Bogstaverne og tallene skal være mindst 4 mm høje.

Bemærk

:

Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed.

| 4.11.2. | Egenskaber
  Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes uden at de ødelægges eller gøres ulæselige. |
| --- | --- |

4.11.2.

Egenskaber

Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes uden at de ødelægges eller gøres ulæselige.

| 4.11.3. | Placering
  Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er let læselige for en gennemsnitsbruger, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr nødvendigt for motorens funktion. |
| --- | --- |

4.11.3.

Placering

Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er let læselige for en gennemsnitsbruger, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr nødvendigt for motorens funktion.

| 4.12. | Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen. |
| --- | --- |

4.12.

Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

| 4.13. | Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen. |
| --- | --- |

4.13.

Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

5.   FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1.   Generelt

| 5.1.1. | Emissionsbegrænsende udstyr |
| --- | --- |

5.1.1.

Emissionsbegrænsende udstyr

| 5.1.1.1. | Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende gasser fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende gasser fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ.

| 5.1.2. | Brug af en manipulationsstrategi er forbudt. |
| --- | --- |

5.1.2.

Brug af en manipulationsstrategi er forbudt.

| 5.1.2.1. | Brug af en motor med flere indstillingsmuligheder er forbudt, indtil der i dette direktiv er fastlagt hensigtsmæssige og klare bestemmelser for sådanne motorer. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Brug af en motor med flere indstillingsmuligheder er forbudt, indtil der i dette direktiv er fastlagt hensigtsmæssige og klare bestemmelser for sådanne motorer.

| 5.1.3. | Emissionsbegrænsningsstrategi |
| --- | --- |

5.1.3.

Emissionsbegrænsningsstrategi

| 5.1.3.1. | Alle konstruktionsfaktorer og elementer i emissionsbegrænsningsstrategien (ECS), der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende gasser fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og monteret på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. ECS består af den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) og sædvanligvis én eller flere understøttende emissionsbegrænsningsstrategier (AECS). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Alle konstruktionsfaktorer og elementer i emissionsbegrænsningsstrategien (ECS), der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende gasser fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og monteret på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. ECS består af den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) og sædvanligvis én eller flere understøttende emissionsbegrænsningsstrategier (AECS).

| 5.1.4. | Krav til den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi |
| --- | --- |

5.1.4.

Krav til den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi

| 5.1.4.1. | Den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) skal være konstrueret således, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de driftsforhold, som er angivet i punkt 5.1.5.4. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) skal være konstrueret således, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de driftsforhold, som er angivet i punkt 5.1.5.4.

| 5.1.5. | Krav til den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi |
| --- | --- |

5.1.5.

Krav til den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi

| 5.1.5.1. | En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at AECS:






  a) | kun fungerer under andre betingelser, end dem, der er anført i punkt 5.1.5.4 for så vidt angår de formål, der er defineres i punkt 5.1.5.5, eller |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at AECS:

a)

kun fungerer under andre betingelser, end dem, der er anført i punkt 5.1.5.4 for så vidt angår de formål, der er defineres i punkt 5.1.5.5, eller

| b) | kun undtagelsesvis aktiveres under de driftsforhold, som er angivet i punkt 5.1.5.4 til de i punkt 5.1.5.6 definerede formål, og ikke længere end disse formål kræver. |
| --- | --- |

b)

kun undtagelsesvis aktiveres under de driftsforhold, som er angivet i punkt 5.1.5.4 til de i punkt 5.1.5.6 definerede formål, og ikke længere end disse formål kræver.

| 5.1.5.2. | En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS), der fungerer under de under punkt 5.1.5.4 anførte betingelser, og som medfører brug af en ændret eller modificeret emissionsbegrænsningsstrategi end normalt anvendt under den relevante testprocedure, kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.7, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen ikke mindsker effektiviteten af det emissionsbegrænsende udstyr. I samtlige andre tilfælde vil en sådan strategi blive betragtet som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS), der fungerer under de under punkt 5.1.5.4 anførte betingelser, og som medfører brug af en ændret eller modificeret emissionsbegrænsningsstrategi end normalt anvendt under den relevante testprocedure, kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.7, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen ikke mindsker effektiviteten af det emissionsbegrænsende udstyr. I samtlige andre tilfælde vil en sådan strategi blive betragtet som en manipulationsstrategi.

| 5.1.5.3. | En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS), som aktiveres under andre driftsbetingelser end de i punkt 5.1.5.4 angivne, kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.7, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen er den mindst mulige nødvendige strategi med henblik på opfyldelse af de i punkt 5.1.5.6 angivne formål for så vidt angår miljøbeskyttelse og andre tekniske aspekter I samtlige andre tilfælde vil en sådan strategi blive betragtet som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS), som aktiveres under andre driftsbetingelser end de i punkt 5.1.5.4 angivne, kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.7, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen er den mindst mulige nødvendige strategi med henblik på opfyldelse af de i punkt 5.1.5.6 angivne formål for så vidt angår miljøbeskyttelse og andre tekniske aspekter I samtlige andre tilfælde vil en sådan strategi blive betragtet som en manipulationsstrategi.

| 5.1.5.4. | Som fastlagt i punkt 5.1.5.1 gælder følgende anvendelsesbetingelser under stationære eller transiente mortordriftsforhold:






  a) | en højde på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa) |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Som fastlagt i punkt 5.1.5.1 gælder følgende anvendelsesbetingelser under stationære eller transiente mortordriftsforhold:

a)

en højde på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa)

| b) | en omgivende temperatur inden for intervallet 275-303 K (2-30 oC) (12)
   (13) og |
| --- | --- |

b)

en omgivende temperatur inden for intervallet 275-303 K (2-30 oC) (12)
   (13) og

| c) | kølervæsketemperatur inden for intervallet 343-373 K (70-100 oC). |
| --- | --- |

c)

kølervæsketemperatur inden for intervallet 343-373 K (70-100 oC).

| 5.1.5.5. | En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at den pågældende AECS er omfattet af den relevante godkendelsesprøvning og aktiveres i overensstemmelse med punkt 5.1.5.6. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at den pågældende AECS er omfattet af den relevante godkendelsesprøvning og aktiveres i overensstemmelse med punkt 5.1.5.6.

| 5.1.5.6. | AECS aktiveres:






  a) | kun af signaler fra selve køretøjet med henblik på at beskytte motorsystemet (herunder lufthåndteringsaggregatet) og/eller køretøjet mod skader, eller |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

AECS aktiveres:

a)

kun af signaler fra selve køretøjet med henblik på at beskytte motorsystemet (herunder lufthåndteringsaggregatet) og/eller køretøjet mod skader, eller

| b) | med henblik på f.eks. operationel sikkerhed, programmeret standardindstillingsmodi og nøddriftsstrategier eller |
| --- | --- |

b)

med henblik på f.eks. operationel sikkerhed, programmeret standardindstillingsmodi og nøddriftsstrategier eller

| c) | med henblik på forebyggelse af overdrevne emissioner og i forbindelse med koldstart eller opvarmning af motoren, eller |
| --- | --- |

c)

med henblik på forebyggelse af overdrevne emissioner og i forbindelse med koldstart eller opvarmning af motoren, eller

| d) | hvis den anvendes til at slække på kontrollen med ét forurenende stof under specifikke omgivende betingelser eller driftsbetingelser for at sikre, at alle andre forurenende stoffer fortsat overholder de grænseværdier, som gælder for den pågældende motor. Overordnet kompenserer en sådan AECS-strategi for naturligt forekommende fænomener på en måde, som sikrer en acceptabel kontrol med alle emissionsbestanddele. |
| --- | --- |

d)

hvis den anvendes til at slække på kontrollen med ét forurenende stof under specifikke omgivende betingelser eller driftsbetingelser for at sikre, at alle andre forurenende stoffer fortsat overholder de grænseværdier, som gælder for den pågældende motor. Overordnet kompenserer en sådan AECS-strategi for naturligt forekommende fænomener på en måde, som sikrer en acceptabel kontrol med alle emissionsbestanddele.

| 5.1.6. | Krav til momentbegrænsere |
| --- | --- |

5.1.6.

Krav til momentbegrænsere

| 5.1.6.1. | Momentbegrænsere tillades, såfremt disse overholder kravene i punkt 5.1.6.2 eller 5.5.5. I samtlige andre tilfælde vil en momentbegrænser blive betragtet som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Momentbegrænsere tillades, såfremt disse overholder kravene i punkt 5.1.6.2 eller 5.5.5. I samtlige andre tilfælde vil en momentbegrænser blive betragtet som en manipulationsstrategi.

| 5.1.6.2. | Der kan installeres en momentbegrænser på en motor eller i et køretøj, forudsat at:






  a) | momentbegrænseren kun aktiveres af signaler fra selve køretøjet med henblik på at beskytte drivaggregatet eller køretøjskonstruktionen mod skader og/eller med henblik på sikkerhed eller aktivering af kraftudtaget, når køretøjet holder stille eller som led i foranstaltninger, der skal sikre, at deNOx-systemet fungerer korrekt, og |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

Der kan installeres en momentbegrænser på en motor eller i et køretøj, forudsat at:

a)

momentbegrænseren kun aktiveres af signaler fra selve køretøjet med henblik på at beskytte drivaggregatet eller køretøjskonstruktionen mod skader og/eller med henblik på sikkerhed eller aktivering af kraftudtaget, når køretøjet holder stille eller som led i foranstaltninger, der skal sikre, at deNOx-systemet fungerer korrekt, og

| b) | momentbegrænseren kun aktiveres midlertidigt, og |
| --- | --- |

b)

momentbegrænseren kun aktiveres midlertidigt, og

| c) | momentbegrænseren ikke griber ind i emissionsbegrænsningsstrategien (ECS), og |
| --- | --- |

c)

momentbegrænseren ikke griber ind i emissionsbegrænsningsstrategien (ECS), og

| d) | momentet i forbindelse med beskyttelse af kraftudtaget eller drivaggregatet begrænses til en konstant værdi, uafhængigt af motorhastigheden, uden at drejningsmomentet ved fuld belastning overstiges, og |
| --- | --- |

d)

momentet i forbindelse med beskyttelse af kraftudtaget eller drivaggregatet begrænses til en konstant værdi, uafhængigt af motorhastigheden, uden at drejningsmomentet ved fuld belastning overstiges, og

| e) | momentbegrænseren aktiveres på samme måde for at begrænse ydelsen i et køretøj for at tilskynde føreren til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt i motorsystemet. |
| --- | --- |

e)

momentbegrænseren aktiveres på samme måde for at begrænse ydelsen i et køretøj for at tilskynde føreren til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt i motorsystemet.

| 5.1.7. | Specielle krav til elektronisk emissionsbegrænsende udstyr |
| --- | --- |

5.1.7.

Specielle krav til elektronisk emissionsbegrænsende udstyr

| 5.1.7.1. | Dokumentationskrav
  Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der giver adgang til alle elementer vedrørende konstruktion og emissionbegrænsningsstrategi (ECS), motorsystemets momentbegrænser og de metoder, med hvilke output-variablerne kontrolleres, hvad enten denne kontrol er direkte eller indirekte. Dokumentationen skal foreligge i to dele:






  a) | Den formelle dokumentationspakke, der skal indleveres til den tekniske tjeneste samtidig med indgivelse af ansøgningen om godkendelse, skal indeholde en komplet beskrivelse af ECS og, hvis dette er relevant, momentbegrænseren. Denne dokumentation kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Disse oplysninger skal indgå som bilag til den i bilagets punkt 3 krævede dokumentation. |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

Dokumentationskrav

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der giver adgang til alle elementer vedrørende konstruktion og emissionbegrænsningsstrategi (ECS), motorsystemets momentbegrænser og de metoder, med hvilke output-variablerne kontrolleres, hvad enten denne kontrol er direkte eller indirekte. Dokumentationen skal foreligge i to dele:

a)

Den formelle dokumentationspakke, der skal indleveres til den tekniske tjeneste samtidig med indgivelse af ansøgningen om godkendelse, skal indeholde en komplet beskrivelse af ECS og, hvis dette er relevant, momentbegrænseren. Denne dokumentation kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Disse oplysninger skal indgå som bilag til den i bilagets punkt 3 krævede dokumentation.

| b) | Yderligere materiale, der viser de parametre, som ændres af en eventuel understøttende emissionsbegrænsningsstrategi, (AECS) samt beskriver grænseforholdene, under hvilke AECS'en aktiveres. De yderligere oplysninger skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. De skal også omfatte en beskrivelse af den momentbegrænser, der er beskrevet i punkt 5.5.5 i dette regulativ. |
| --- | --- |

b)

Yderligere materiale, der viser de parametre, som ændres af en eventuel understøttende emissionsbegrænsningsstrategi, (AECS) samt beskriver grænseforholdene, under hvilke AECS'en aktiveres. De yderligere oplysninger skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. De skal også omfatte en beskrivelse af den momentbegrænser, der er beskrevet i punkt 5.5.5 i dette regulativ.

Det yderligere materiale skal også indeholde en begrundelse for brugen af enhver form for understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) samt indeholde yderligere materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningen af enhver form for AECS, der installeres på motoren eller i køretøjet. Begrundelsen for at anvende en AECS kan være funderet på testdata og/eller en grundig teknisk analyse.

Dette yderligere materiale skal forblive strengt fortroligt og stilles efter anmodning til rådighed for den godkendende myndighed. Den godkendende myndighed fortroligholder dette materiale.

| 5.1.8. | Særlige forskrifter vedrørende godkendelse af motorer jf. række A i tabellerne i punkt 5.2.1. (motorer, som normalt ikke underkastes ETC-test). |
| --- | --- |

5.1.8.

Særlige forskrifter vedrørende godkendelse af motorer jf. række A i tabellerne i punkt 5.2.1. (motorer, som normalt ikke underkastes ETC-test).

| 5.1.8.1. | For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2, kan godkendelsesmyndigheden og/eller den tekniske tjeneste anmode om en yderligere NOx-prøve inden for rammerne af ETC-testen, som kan udføres i sammenhæng med enten godkendelsesprøvningen eller overensstemmelsesprøvningen. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2, kan godkendelsesmyndigheden og/eller den tekniske tjeneste anmode om en yderligere NOx-prøve inden for rammerne af ETC-testen, som kan udføres i sammenhæng med enten godkendelsesprøvningen eller overensstemmelsesprøvningen.

| 5.1.8.2. | For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2, bør en yderligere margin på 10 % i forhold til den fastsatte NOx-grænseværdi accepteres. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2, bør en yderligere margin på 10 % i forhold til den fastsatte NOx-grænseværdi accepteres.

| 5.1.9. | Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed |
| --- | --- |

5.1.9.

Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed

| 5.1.9.1. | Køretøjer med emissionsbegrænsningsenhed skal være således indrettet, at de hindrer ændringer bortset fra de af producenten tilladte. Producenten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet. Der må ikke kunne manipuleres med omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO DIS 15031-7 (SAE J2186). Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og datastik, der er foreskrevet i punkt 6 i bilag 9A til dette regulativ. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Køretøjer med emissionsbegrænsningsenhed skal være således indrettet, at de hindrer ændringer bortset fra de af producenten tilladte. Producenten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet. Der må ikke kunne manipuleres med omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO DIS 15031-7 (SAE J2186). Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og datastik, der er foreskrevet i punkt 6 i bilag 9A til dette regulativ. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer.

| 5.1.9.2. | Computerkodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Computerkodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger).

| 5.1.9.3. | Fabrikanterne skal træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod manipulering af indstillingen af den maksimale brændstoftilførsel, efter køretøjets ibrugtagning. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

Fabrikanterne skal træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod manipulering af indstillingen af den maksimale brændstoftilførsel, efter køretøjets ibrugtagning.

| 5.1.9.4. | Fabrikanterne kan anmode den godkendende myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sådan beskyttelse kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den godkendende myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

Fabrikanterne kan anmode den godkendende myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sådan beskyttelse kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den godkendende myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet.

| 5.1.9.5. | Producenter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f. eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal søge at forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Myndigheden kan godkende alternative metoder, der sikrer en tilsvarende beskyttelse mod ændringer. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

Producenter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f. eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal søge at forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Myndigheden kan godkende alternative metoder, der sikrer en tilsvarende beskyttelse mod ændringer.

5.2.   Forskrifter vedrørende emission af forurenende gasser, partikler og røg

For typegodkendelsesprøvning til enten række B1 eller B2 eller række C i tabellerne i punkt 5.2.1 bestemmes emissionerne ved ESC-, ELR- og ETC-testene.

For gasmotorer bestemmes emissionen af forurenende gasser i ETC-testen.

Prøvningsmetoder for ESC- og ELR-test er beskrevet i bilag 4A, tillæg 1, mens prøvningsmetode for ETC-test er beskrevet i bilag 4A, tillæg 2 og 3.

Emissionerne af forurenende gasser og partikler samt røg fra den motor, der indleveres til prøvning, måles, hvis det er relevant, ved de metoder, der er beskrevet i bilag 4A, tillæg 4. I bilag 4A, tillæg 7, beskrives de anbefalede analysesystemer for forurenende gasser, de anbefalede partikelprøvetagningssystemer og det anbefalede røgmålingssystem.

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den tekniske tjeneste, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i de pågældende prøvecyklusser. Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af referencesystemerne i dette regulativ. For så vidt angår partikelemission, anerkendes kun et fuldstrømsfortyndingssystem eller et delstrømsfortyndingssystem, der opfylder kravene i ISO 16183, som ækvivalente referencesystemer Med »resultater« menes de specifikke emissionsværdier målt under prøvecyklussen. Korrelationsundersøgelsen, der udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, bør fortrinsvis finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 4 til dette regulativ beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under disse laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Afvigende resultater (outliers) skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. Med henblik på indførelse af et nyt system i regulativet baseres vurderingen af dets ækvivalens på beregninger af repeterbarhed som beskrevet i ISO 5725.

| 5.2.1. | Grænseværdier
  Den specifikke masse af carbonmonoxid, af de samlede carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ESC-testen samt af udstødningens opacitet som bestemt ved ELR-testen må ikke overstige værdierne i tabel I.
  Den specifikke masse af carbonmonoxid, af ikke-methan carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ETC-testen må ikke overstige værdierne i tabel 2.
  Tabel 1
  Grænseværdier — ESC- og ELR-tester










  Række | Masse af carbonmonoxid
  (CO) g/kWh | Masse af carbonhydrider
  (HC) g/kWh | Masse af nitrogenoxider
  (NOx) g/kWh | Masse af partikler
  (PT) g/kWh | Røg
  m-
  1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10//0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Grænseværdier

Den specifikke masse af carbonmonoxid, af de samlede carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ESC-testen samt af udstødningens opacitet som bestemt ved ELR-testen må ikke overstige værdierne i tabel I.

Den specifikke masse af carbonmonoxid, af ikke-methan carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ETC-testen må ikke overstige værdierne i tabel 2.

Tabel 1

Grænseværdier — ESC- og ELR-tester

Række

Masse af carbonmonoxid

(CO) g/kWh

Masse af carbonhydrider

(HC) g/kWh

Masse af nitrogenoxider

(NOx) g/kWh

Masse af partikler

(PT) g/kWh

Røg

m-
  1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10//0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

Tabel 2

Grænseværdier — ETC-tester

| Række | Masse af carbonmonoxid
  (CO) g/kWh | Masse af ikke-methan carbonhydrider
  (NMHC) g/kWh | Masse af
  (CH4) (15)

  g/kWh | Masse af nitrogenoxider
  (NOx) g/kWh | Masse af partikler (PT)
  (PT) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16//0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Række

Masse af carbonmonoxid

(CO) g/kWh

Masse af ikke-methan carbonhydrider

(NMHC) g/kWh

Masse af

(CH4) (15)

g/kWh

Masse af nitrogenoxider

(NOx) g/kWh

Masse af partikler (PT)

(PT) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16//0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Måling af carbonhydrider for diesel- og gasdrevne motorer |
| --- | --- |

5.2.2.

Måling af carbonhydrider for diesel- og gasdrevne motorer

| 5.2.2.1. | En fabrikant kan vælge at måle den samlede masse af carbonhydrider (THC) i ETC-testen i stedet for at måle massen af ikke-methan carbonhydrider. I så tilfælde er grænsen for massen af carbonhydrider den samme som vist i tabel 2 for massen af ikke-methan carbonhydrider. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

En fabrikant kan vælge at måle den samlede masse af carbonhydrider (THC) i ETC-testen i stedet for at måle massen af ikke-methan carbonhydrider. I så tilfælde er grænsen for massen af carbonhydrider den samme som vist i tabel 2 for massen af ikke-methan carbonhydrider.

| 5.2.3. | Særlige krav til dieselmotorer |
| --- | --- |

5.2.3.

Særlige krav til dieselmotorer

| 5.2.3.1. | Den specifikke masse af nitrogenoxider, målt på tilfældige kontrolpunkter i kontrolområdet af ESC-testen, må højst være 10 % over værdierne beregnet ved interpolation mellem de tilstødende testmodi (reference bilag 4A, tillæg 1, punkt 5.6.2 og 5.6.3). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Den specifikke masse af nitrogenoxider, målt på tilfældige kontrolpunkter i kontrolområdet af ESC-testen, må højst være 10 % over værdierne beregnet ved interpolation mellem de tilstødende testmodi (reference bilag 4A, tillæg 1, punkt 5.6.2 og 5.6.3).

| 5.2.3.2. | Røgtætheden ved den tilfældige testhastighed i ELR-prøven må højst være 20 % over højeste værdier ved de to tilstødende testhastigheder, dog højst 5 % over grænseværdien. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Røgtætheden ved den tilfældige testhastighed i ELR-prøven må højst være 20 % over højeste værdier ved de to tilstødende testhastigheder, dog højst 5 % over grænseværdien.

5.3.   Holdbarheds- og forringelsesfaktorer

| 5.3.1. | Fabrikanten skal godtgøre, at en motor med kompressionstænding eller gasmotor, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, vil opfylde disse emissionsgrænseværdier ved en levetid på: |
| --- | --- |

5.3.1.

Fabrikanten skal godtgøre, at en motor med kompressionstænding eller gasmotor, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, vil opfylde disse emissionsgrænseværdier ved en levetid på:

| 5.3.1.1. | 100 000 km eller fem år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N1, M1 > 3,5 tons and M2 |
| --- | --- |

5.3.1.1.

100 000 km eller fem år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N1, M1 > 3,5 tons and M2

| 5.3.1.2. | 200 000 km eller seks år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N2, N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, klasse I, klasse II og klasse A samt klasse B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons |
| --- | --- |

5.3.1.2.

200 000 km eller seks år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N2, N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, klasse I, klasse II og klasse A samt klasse B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons

| 5.3.1.3. | 500 000 km eller syv år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, klasse III og klasse B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

500 000 km eller syv år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, klasse III og klasse B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons.

| 5.3.2. | I forbindelse med dette regulativ skal fabrikanten bestemme de forringelsesfaktorer, som skal anvendes til at påvise, at en motor- eller efterbehandlingssystemfamilies emission af forurenende gasser og partikler fortsat er i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænseværdier, som er anført i dette bilags punkt 5.2.1, i den relevante holdbarhedsperiode, som er fastsat i punkt 5.3.1. |
| --- | --- |

5.3.2.

I forbindelse med dette regulativ skal fabrikanten bestemme de forringelsesfaktorer, som skal anvendes til at påvise, at en motor- eller efterbehandlingssystemfamilies emission af forurenende gasser og partikler fortsat er i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænseværdier, som er anført i dette bilags punkt 5.2.1, i den relevante holdbarhedsperiode, som er fastsat i punkt 5.3.1.

| 5.3.3. | Procedurerne for påvisning af en motor- eller efterbehandlingssystemfamilies overholdelse af de relevante emissionsgrænseværdier i den gældende holdbarhedsperiode er angivet i bilag 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.3.

Procedurerne for påvisning af en motor- eller efterbehandlingssystemfamilies overholdelse af de relevante emissionsgrænseværdier i den gældende holdbarhedsperiode er angivet i bilag 7 til dette regulativ.

5.4.   Egendiagnosesystemer (OBD)

| 5.4.1. | En motor med kompressionstænding, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B1 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, eller et køretøj, der drives af en sådan motor, skal være udstyret med et OBD-system, der over for føreren angiver tilstedeværelsen af en fejl, hvis OBD-grænseværdierne i række B3 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 overskrides. OBD-systemet til emissionsbegrænsning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.4.1.

En motor med kompressionstænding, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B1 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, eller et køretøj, der drives af en sådan motor, skal være udstyret med et OBD-system, der over for føreren angiver tilstedeværelsen af en fejl, hvis OBD-grænseværdierne i række B3 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 overskrides. OBD-systemet til emissionsbegrænsning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A til dette regulativ.

| 5.4.1.1. | Hvis der er tale om efterbehandlingssystemer kan OBD-systemet overvåge for væsentlige funktionsfejl for enhver af følgende enheder:






  a) | en katalysator, når denne er monteret som separat enhed, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et diesel-partikelfilter |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

Hvis der er tale om efterbehandlingssystemer kan OBD-systemet overvåge for væsentlige funktionsfejl for enhver af følgende enheder:

a)

en katalysator, når denne er monteret som separat enhed, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et diesel-partikelfilter

| b) | et deNOx-system (hvis monteret) |
| --- | --- |

b)

et deNOx-system (hvis monteret)

| c) | et diesel-partikelfilter (hvis monteret) |
| --- | --- |

c)

et diesel-partikelfilter (hvis monteret)

| d) | et kombineret deNOx-/diesel-partikelfiltersystem. |
| --- | --- |

d)

et kombineret deNOx-/diesel-partikelfiltersystem.

| 5.4.2. | Fra den 1. oktober 2008 for så vidt angår nye godkendelser og fra den 1. oktober 2009 for så vidt angår alle godkendelser skal en motor med kompressionstænding eller en gasmotor, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, eller et køretøj, der drives af en sådan motor, være udstyret med et OBD-system, der over for føreren angiver tilstedeværelsen af en fejl, hvis OBD-grænseværdierne i række B2 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 overskrides. OBD-systemet til emissionsbegrænsning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.4.2.

Fra den 1. oktober 2008 for så vidt angår nye godkendelser og fra den 1. oktober 2009 for så vidt angår alle godkendelser skal en motor med kompressionstænding eller en gasmotor, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, eller et køretøj, der drives af en sådan motor, være udstyret med et OBD-system, der over for føreren angiver tilstedeværelsen af en fejl, hvis OBD-grænseværdierne i række B2 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 overskrides. OBD-systemet til emissionsbegrænsning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A til dette regulativ.

| 5.4.3. | OBD-systemet skal desuden omfatte en grænseflade mellem motorens elektroniske styreenhed (EECU) og motorens eller køretøjets eventuelle øvrige elektriske eller elektroniske systemer, der afgiver signaler til eller modtager signaler fra EECU, og som har betydning for emissionskontrolsystemets korrekte funktion, som for eksempel grænsefladen mellem EECU og en elektronisk transmissionsstyreenhed. |
| --- | --- |

5.4.3.

OBD-systemet skal desuden omfatte en grænseflade mellem motorens elektroniske styreenhed (EECU) og motorens eller køretøjets eventuelle øvrige elektriske eller elektroniske systemer, der afgiver signaler til eller modtager signaler fra EECU, og som har betydning for emissionskontrolsystemets korrekte funktion, som for eksempel grænsefladen mellem EECU og en elektronisk transmissionsstyreenhed.

| 5.4.4. | OBD-grænseværdierne fastsættes som følger:







  Række | Motorer med kompressionstænding |
| --- | --- | --- |
| Masse af nitrogenoxider
  (NOx) g/kWh | Masse af partikler
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

OBD-grænseværdierne fastsættes som følger:

Række

Motorer med kompressionstænding

Masse af nitrogenoxider

(NOx) g/kWh

Masse af partikler

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5. | Der sikres ubegrænset og standardiseret adgang til OBD-systemet med henblik på prøvning, diagnose, vedligeholdelse og reparation i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i FN/ECE-regulativ nr. 83 og bestemmelserne om reservedele for at sikre forenelighed med OBD-systemer. |
| --- | --- |

5.4.5.

Der sikres ubegrænset og standardiseret adgang til OBD-systemet med henblik på prøvning, diagnose, vedligeholdelse og reparation i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i FN/ECE-regulativ nr. 83 og bestemmelserne om reservedele for at sikre forenelighed med OBD-systemer.

| 5.4.6. | Motorer fremstillet i mindre antal
  Som alternativ til de i dette punkt opstillede krav kan motorfabrikanter med en årlig produktion på verdensplan af en motortype, som tilhører en OBD-motorfamilie:






  a) | på mindre end 500 enheder, opnå godkendelse på baggrund af kravene i nærværende regulativ, såfremt motoren kun overvåges for gennemgang i strømkredsene og efterbehandlingssystemet overvåges for væsentlige funktionsfejl |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Motorer fremstillet i mindre antal

Som alternativ til de i dette punkt opstillede krav kan motorfabrikanter med en årlig produktion på verdensplan af en motortype, som tilhører en OBD-motorfamilie:

a)

på mindre end 500 enheder, opnå godkendelse på baggrund af kravene i nærværende regulativ, såfremt motoren kun overvåges for gennemgang i strømkredsene og efterbehandlingssystemet overvåges for væsentlige funktionsfejl

| b) | på mindre end 50 enheder, opnå godkendelse på baggrund af kravene i nærværende regulativ, såfremt det fuldstændige emissionsbegrænsningssystem (dvs. motor- og efterbehandlingssystemet) kun overvåges for gennemgang i strømkredsene. |
| --- | --- |

b)

på mindre end 50 enheder, opnå godkendelse på baggrund af kravene i nærværende regulativ, såfremt det fuldstændige emissionsbegrænsningssystem (dvs. motor- og efterbehandlingssystemet) kun overvåges for gennemgang i strømkredsene.

Godkendelsesmyndigheden underretter de kontraherende parter om de nærmere omstændigheder i forbindelse med hver enkelt godkendelse, der udstedes i henhold til denne bestemmelse.

5.5.   Krav til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion

| 5.5.1. | Generelt |
| --- | --- |

5.5.1.

Generelt

| 5.5.1.1. | Dette punkt gælder for alle motorsystemer med kompressionstænding, uanset hvilken teknologi, der anvendes til at overholde de i tabellerne i punkt 5.2.1 angivne emissionsgrænseværdier |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Dette punkt gælder for alle motorsystemer med kompressionstænding, uanset hvilken teknologi, der anvendes til at overholde de i tabellerne i punkt 5.2.1 angivne emissionsgrænseværdier

| 5.5.1.2. | Anvendelsesdatoer
  Anvendelsesdatoerne skal være i overensstemmelse med punkt 13 i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Anvendelsesdatoer

Anvendelsesdatoerne skal være i overensstemmelse med punkt 13 i dette regulativ.

| 5.5.1.3. | Ethvert motorsystem, som er omfattet af dette punkt, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens levetid. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Ethvert motorsystem, som er omfattet af dette punkt, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens levetid.

| 5.5.1.4. | Fabrikanten skal i bilag I angive oplysninger, som fuldt beskriver et af dette punkt omfattet motorsystems funktionelle egenskaber. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Fabrikanten skal i bilag I angive oplysninger, som fuldt beskriver et af dette punkt omfattet motorsystems funktionelle egenskaber.

| 5.5.1.5. | I godkendelsesansøgningen skal fabrikanten, hvis motorsystemet kræver et reagens, specificere egenskaberne for alle reagenser, som forbruges af et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen, f.eks. type og koncentrationer, driftstemperatursforhold, reference til internationale standarder osv. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

I godkendelsesansøgningen skal fabrikanten, hvis motorsystemet kræver et reagens, specificere egenskaberne for alle reagenser, som forbruges af et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen, f.eks. type og koncentrationer, driftstemperatursforhold, reference til internationale standarder osv.

| 5.5.1.6. | Med forbehold af kravene i punkt 5.1 skal den emissionsbegrænsende funktion i alle motorsystemer, som er omfattet af dette punkt, opretholdes under alle forhold, der regelmæssigt forekommer inden for de kontraherende parters område, herunder især lave omgivende temperaturer. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

Med forbehold af kravene i punkt 5.1 skal den emissionsbegrænsende funktion i alle motorsystemer, som er omfattet af dette punkt, opretholdes under alle forhold, der regelmæssigt forekommer inden for de kontraherende parters område, herunder især lave omgivende temperaturer.

| 5.5.1.7. | Med hensyn til godkendelse skal fabrikanten for motorsystemer, der kræver et reagens, over for den tekniske tjeneste påvise, at en eventuel emission af ammoniak ikke i den gældende prøvecyklus overstiger en middelværdi på 25 ppm. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

Med hensyn til godkendelse skal fabrikanten for motorsystemer, der kræver et reagens, over for den tekniske tjeneste påvise, at en eventuel emission af ammoniak ikke i den gældende prøvecyklus overstiger en middelværdi på 25 ppm.

| 5.5.1.8. | For motorsystemer, der kræver et reagens, skal enhver reagensbeholder, der er monteret i et køretøj, omfatte et middel til udtagning af en prøve af beholderens væske. Udtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

For motorsystemer, der kræver et reagens, skal enhver reagensbeholder, der er monteret i et køretøj, omfatte et middel til udtagning af en prøve af beholderens væske. Udtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.

| 5.5.2. | Vedligeholdelseskrav |
| --- | --- |

5.5.2.

Vedligeholdelseskrav

| 5.5.2.1. | Fabrikanten skal tilse, at alle ejere af nye, tunge køretøjer eller nye motorer til tunge køretøjer, modtager skriftlig vejledning, hvori det angives, at føreren, hvis køretøjets emissionsbegrænsende system ikke fungerer korrekt, via fejlindikatoren (MI) informeres om et problem, og at motoren som følge heraf fungerer med nedsat kraft. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Fabrikanten skal tilse, at alle ejere af nye, tunge køretøjer eller nye motorer til tunge køretøjer, modtager skriftlig vejledning, hvori det angives, at føreren, hvis køretøjets emissionsbegrænsende system ikke fungerer korrekt, via fejlindikatoren (MI) informeres om et problem, og at motoren som følge heraf fungerer med nedsat kraft.

| 5.5.2.2. | Vejledningen skal oplyse om krav til korrekt anvendelse og vedligeholdelse af køretøjet, herunder, hvis dette er relevant, anvendelse af reagenser. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Vejledningen skal oplyse om krav til korrekt anvendelse og vedligeholdelse af køretøjet, herunder, hvis dette er relevant, anvendelse af reagenser.

| 5.5.2.3. | Vejledningen skal være affattet på et klart og ikke-teknisk sprog og foreligge på det sprog, som tales i det land, hvor et nyt tungt køretøj eller en ny motor til et tungt køretøj sælges eller indregistreres. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Vejledningen skal være affattet på et klart og ikke-teknisk sprog og foreligge på det sprog, som tales i det land, hvor et nyt tungt køretøj eller en ny motor til et tungt køretøj sælges eller indregistreres.

| 5.5.2.4. | Vejledningen skal indeholde en nærmere angivelse af, hvorvidt køretøjets fører skal genpåfylde reagenser mellem de normale serviceintervaller og det forventelige forbrug af reagenser for den pågældende type af nye tunge køretøjer. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

Vejledningen skal indeholde en nærmere angivelse af, hvorvidt køretøjets fører skal genpåfylde reagenser mellem de normale serviceintervaller og det forventelige forbrug af reagenser for den pågældende type af nye tunge køretøjer.

| 5.5.2.5. | I vejledningen skal det angives, at anvendelsen og genpåfyldningen af et nødvendigt reagens med de korrekte specifikationer, hvis disse er angivet, er obligatorisk for at sikre, at køretøjet overholder den relevante typeattest, som er udstedt for køretøjet eller motortypen. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

I vejledningen skal det angives, at anvendelsen og genpåfyldningen af et nødvendigt reagens med de korrekte specifikationer, hvis disse er angivet, er obligatorisk for at sikre, at køretøjet overholder den relevante typeattest, som er udstedt for køretøjet eller motortypen.

| 5.5.2.6. | Det skal i vejledningen angives, at det kan være strafbart at anvende et køretøj, som ikke forbruger et eventuelt reagens, hvis dette er nødvendigt for nedbringelse af forurenende emissioner, og at eventuelle favorable betingelser for køb eller drift af køretøjet, som er opnået i indregistreringslandet eller et andet land, hvor køretøjet anvendes, kan blive ugyldige. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

Det skal i vejledningen angives, at det kan være strafbart at anvende et køretøj, som ikke forbruger et eventuelt reagens, hvis dette er nødvendigt for nedbringelse af forurenende emissioner, og at eventuelle favorable betingelser for køb eller drift af køretøjet, som er opnået i indregistreringslandet eller et andet land, hvor køretøjet anvendes, kan blive ugyldige.

| 5.5.3. | Motorsystemets NOx-begrænsning |
| --- | --- |

5.5.3.

Motorsystemets NOx-begrænsning

| 5.5.3.1. | Fejlfunktion i motorsystemet med hensyn til NOx-emissionsbegrænsning (f.eks. som følge af mangel af ethvert påkrævet reagens, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR) bestemmes ved hjælp af overvågning af NOx-niveauet med følere placeret i udstødningsstrømmen. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Fejlfunktion i motorsystemet med hensyn til NOx-emissionsbegrænsning (f.eks. som følge af mangel af ethvert påkrævet reagens, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR) bestemmes ved hjælp af overvågning af NOx-niveauet med følere placeret i udstødningsstrømmen.

| 5.5.3.2. | Ved enhver afvigelse i NOx-niveauet på mere end 1,5 g/kWh over den gældende grænseværdi, som angivet i punkt 5.2.1, skal føreren underrettes gennem aktivering af fejlindikatoren (MI), som omhandlet i punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ). |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Ved enhver afvigelse i NOx-niveauet på mere end 1,5 g/kWh over den gældende grænseværdi, som angivet i punkt 5.2.1, skal føreren underrettes gennem aktivering af fejlindikatoren (MI), som omhandlet i punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ).

| 5.5.3.3. | Desuden skal en uslettelig fejlkode, der angiver årsagen til overskridelsen af NOx-niveauerne i punkt 5.5.3.2, lagres i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer.
  Årsagerne til for høj NOx-værdi skal mindst, og hvor det er relevant, identificeres i tilfælde af tom reagensbeholder, afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, for dårlig reagenskvalitet, for lavt reagensforbrug, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR. I alle andre tilfælde har fabrikanten lov til at henvise til en uslettelig fejlkode »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt«. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Desuden skal en uslettelig fejlkode, der angiver årsagen til overskridelsen af NOx-niveauerne i punkt 5.5.3.2, lagres i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer.

Årsagerne til for høj NOx-værdi skal mindst, og hvor det er relevant, identificeres i tilfælde af tom reagensbeholder, afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, for dårlig reagenskvalitet, for lavt reagensforbrug, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR. I alle andre tilfælde har fabrikanten lov til at henvise til en uslettelig fejlkode »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt«.

| 5.5.3.4. | Hvis NOx-niveauet overskrider de OBD-grænseværdier, der er angivet i tabellen i punkt 5.4.4, skal en momentbegrænser nedsætte motorkraften i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5.5 på en sådan måde, at det tydeligt mærkes af køretøjets fører. Når momentbegrænseren er aktiveret, skal føreren fortsat gøres opmærksom herpå i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5.3.2, og en uslettelig fejlkode skal lagres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.3. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Hvis NOx-niveauet overskrider de OBD-grænseværdier, der er angivet i tabellen i punkt 5.4.4, skal en momentbegrænser nedsætte motorkraften i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5.5 på en sådan måde, at det tydeligt mærkes af køretøjets fører. Når momentbegrænseren er aktiveret, skal føreren fortsat gøres opmærksom herpå i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5.3.2, og en uslettelig fejlkode skal lagres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.3.

| 5.5.3.5 | Hvis der er tale om motorsystemer, der er baseret på anvendelse af EGR, og der ikke anvendes andet efterbehandlingssystem til NOx-emissionsbegrænsning, kan fabrikanten anvende en alternativ metode til opfyldelse af kravene i punkt 5.5.3.1 med hensyn til bestemmelse af NOx-niveauet. På tidspunktet for typegodkendelsen skal fabrikanten påvise, at den alternative metode med hensyn til tid og nøjagtighed af bestemmelsen af NOx-niveauet er lige så god som påkrævet i henhold til kravene i punkt 5.5.3.1, og at den udløser samme konsekvenser som omhandlet i punkt 5.5.3.2, 5.5.3.3 og 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.3.5

Hvis der er tale om motorsystemer, der er baseret på anvendelse af EGR, og der ikke anvendes andet efterbehandlingssystem til NOx-emissionsbegrænsning, kan fabrikanten anvende en alternativ metode til opfyldelse af kravene i punkt 5.5.3.1 med hensyn til bestemmelse af NOx-niveauet. På tidspunktet for typegodkendelsen skal fabrikanten påvise, at den alternative metode med hensyn til tid og nøjagtighed af bestemmelsen af NOx-niveauet er lige så god som påkrævet i henhold til kravene i punkt 5.5.3.1, og at den udløser samme konsekvenser som omhandlet i punkt 5.5.3.2, 5.5.3.3 og 5.5.3.4.

| 5.5.4. | Reagenskontrol |
| --- | --- |

5.5.4.

Reagenskontrol

| 5.5.4.1. | I køretøjer, der kræver anvendelse af et reagens for at opfylde kravene i dette punkt, skal føreren underrettes om reagensniveauet i køretøjets reagensbeholder via en mekanisk eller elektronisk indikator på køretøjets instrumentbræt. Denne skal omfatte en advarsel, når reagensniveauet falder til:






  a) | under 10 % af beholderens kapacitet, eller en større procentdel efter fabrikantens valg eller |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

I køretøjer, der kræver anvendelse af et reagens for at opfylde kravene i dette punkt, skal føreren underrettes om reagensniveauet i køretøjets reagensbeholder via en mekanisk eller elektronisk indikator på køretøjets instrumentbræt. Denne skal omfatte en advarsel, når reagensniveauet falder til:

a)

under 10 % af beholderens kapacitet, eller en større procentdel efter fabrikantens valg eller

| b) | under det niveau, der svarer til den mulige kørselsafstand på den af fabrikanten angivne reservebrændstofsmængde. |
| --- | --- |

b)

under det niveau, der svarer til den mulige kørselsafstand på den af fabrikanten angivne reservebrændstofsmængde.

Reagensindikatoren skal være placeret tæt på brændstofindikatoren.

| 5.5.4.2. | Føreren skal underrettes i overensstemmelse med kravene i punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ, hvis reagensbeholderen bliver tom. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

Føreren skal underrettes i overensstemmelse med kravene i punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ, hvis reagensbeholderen bliver tom.

| 5.5.4.3. | Så snart reagensbeholderen er tom, finder kravene i punkt 5.5.5 anvendelse ud over kravene i punkt 5.5.4.2. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Så snart reagensbeholderen er tom, finder kravene i punkt 5.5.5 anvendelse ud over kravene i punkt 5.5.4.2.

| 5.5.4.4. | En fabrikant kan vælge at opfylde kravene i punkt 5.5.4.5 til 5.5.4.12 som et alternativ til at opfylde kravene i punkt 5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

En fabrikant kan vælge at opfylde kravene i punkt 5.5.4.5 til 5.5.4.12 som et alternativ til at opfylde kravene i punkt 5.5.3.

| 5.5.4.5. | Motorsystemer skal omfatte en anordning, som kan afgøre, hvorvidt en væske med de egenskaber, som fabrikanten har oplyst, og som er opført i dette regulativs bilag 1, forefindes i køretøjet. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

Motorsystemer skal omfatte en anordning, som kan afgøre, hvorvidt en væske med de egenskaber, som fabrikanten har oplyst, og som er opført i dette regulativs bilag 1, forefindes i køretøjet.

| 5.5.4.6. | Hvis væsken i reagensbeholderen ikke svarer til de mindstekrav, der er opgivet af fabrikanten og anført i bilag 1 til dette regulativ, finder de yderligere krav i punkt 5.5.4.12 anvendelse. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Hvis væsken i reagensbeholderen ikke svarer til de mindstekrav, der er opgivet af fabrikanten og anført i bilag 1 til dette regulativ, finder de yderligere krav i punkt 5.5.4.12 anvendelse.

| 5.5.4.7. | Motorsystemer skal være forsynet med en anordning til at bestemme reagensforbruget og til at sikre ekstern adgang til forbrugsoplysninger. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

Motorsystemer skal være forsynet med en anordning til at bestemme reagensforbruget og til at sikre ekstern adgang til forbrugsoplysninger.

| 5.5.4.8. | Det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt nødvendige reagensforbrug enten i løbet af den sidste komplette motordriftsperiode på 48 timer eller den periode, som kræves for at forbruge mindst 15 liter (afhængigt af, hvad der indtræder først), skal være tilgængeligt via standarddatastikkets serielle port, som omhandlet i punkt 6.8.3 i bilag 9A til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.5.4.8.

Det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt nødvendige reagensforbrug enten i løbet af den sidste komplette motordriftsperiode på 48 timer eller den periode, som kræves for at forbruge mindst 15 liter (afhængigt af, hvad der indtræder først), skal være tilgængeligt via standarddatastikkets serielle port, som omhandlet i punkt 6.8.3 i bilag 9A til dette regulativ.

| 5.5.4.9. | For at overvåge reagensforbruget skal som minimum følgende parametre i motoren overvåges:






  a) | reagensniveauet i køretøjets beholder |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

For at overvåge reagensforbruget skal som minimum følgende parametre i motoren overvåges:

a)

reagensniveauet i køretøjets beholder

| b) | reagenstilførsel eller -indsprøjtning målt så tæt som teknisk muligt på det punkt, hvor reagenset indsprøjtes i et efterbehandlingssystem for udstødningen. |
| --- | --- |

b)

reagenstilførsel eller -indsprøjtning målt så tæt som teknisk muligt på det punkt, hvor reagenset indsprøjtes i et efterbehandlingssystem for udstødningen.

| 5.5.4.10. | Ved enhver afvigelse på mere end 50 % i det gennemsnitlige reagensforbrug og motorsystemets gennemsnitligt krævede forbrug i den i punkt 5.5.4.8 definerede periode finder kravene i punkt 5.5.4.12 anvendelse. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Ved enhver afvigelse på mere end 50 % i det gennemsnitlige reagensforbrug og motorsystemets gennemsnitligt krævede forbrug i den i punkt 5.5.4.8 definerede periode finder kravene i punkt 5.5.4.12 anvendelse.

| 5.5.4.11. | Hvis reagensdoseringsaktiviteten afbrydes, finder kravene i punkt 5.5.4.12 anvendelse. Dette er dog ikke påkrævet, hvis sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering, forudsat at fabrikanten klart har oplyst den godkendende myndighed om, hvornår sådanne driftsbetingelser finder anvendelse. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

Hvis reagensdoseringsaktiviteten afbrydes, finder kravene i punkt 5.5.4.12 anvendelse. Dette er dog ikke påkrævet, hvis sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering, forudsat at fabrikanten klart har oplyst den godkendende myndighed om, hvornår sådanne driftsbetingelser finder anvendelse.

| 5.5.4.12. | Enhver fejl, der detekteres vedrørende punkt 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 skal udløse samme konsekvenser i samme rækkefølge som omhandlet i punkt 5.5.3.2, 5.5.3.3 eller 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Enhver fejl, der detekteres vedrørende punkt 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 skal udløse samme konsekvenser i samme rækkefølge som omhandlet i punkt 5.5.3.2, 5.5.3.3 eller 5.5.3.4.

| 5.5.5. | Foranstaltninger til at bekæmpelse af ulovlige indgreb i efterbehandlingssystemer |
| --- | --- |

5.5.5.

Foranstaltninger til at bekæmpelse af ulovlige indgreb i efterbehandlingssystemer

| 5.5.5.1. | I ethvert motorsystem, der er omfattet af dette punkt, skal indgå en momentbegrænser, der underretter føreren om, at motorsystemet fungerer fejlagtigt, eller at køretøjet betjenes fejlagtigt, og derved tilskynder til hurtig udbedring af eventuelle fejl. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

I ethvert motorsystem, der er omfattet af dette punkt, skal indgå en momentbegrænser, der underretter føreren om, at motorsystemet fungerer fejlagtigt, eller at køretøjet betjenes fejlagtigt, og derved tilskynder til hurtig udbedring af eventuelle fejl.

| 5.5.5.2. | Momentbegrænseren skal aktiveres, når køretøjet holder stille første gang efter indtrædelse af betingelserne i et af punkterne 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

Momentbegrænseren skal aktiveres, når køretøjet holder stille første gang efter indtrædelse af betingelserne i et af punkterne 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11.

| 5.5.5.3. | Hvis momentbegrænseren går i funktion, må motorens drejningsmoment under ingen omstændigheder overskride en konstant værdi på:






  a) | 60 % af det maksimale motordrejningsmoment for køretøjer i klasse N3 >16 tons, M1 > 7,5 tons, M3/III og M3/B >7,5 tons (18) / |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

Hvis momentbegrænseren går i funktion, må motorens drejningsmoment under ingen omstændigheder overskride en konstant værdi på:

a)

60 % af det maksimale motordrejningsmoment for køretøjer i klasse N3 >16 tons, M1 > 7,5 tons, M3/III og M3/B >7,5 tons (18) /

| b) | 75 % af det maksimale motordrejningsmoment for køretøjer i klasse N1, N2, N3 ≤ 16 tons, 3,5 < M1 ≤ 7,5 tons, M2, M3/I, M3/II, M3/A og M3/B ≤ 7,5 tons. |
| --- | --- |

b)

75 % af det maksimale motordrejningsmoment for køretøjer i klasse N1, N2, N3 ≤ 16 tons, 3,5 < M1 ≤ 7,5 tons, M2, M3/I, M3/II, M3/A og M3/B ≤ 7,5 tons.

| 5.5.5.4. | Kravene til dokumentation og momentbegrænser er omhandlet i punkt 5.5.5.5 til 5.5.5.8. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

Kravene til dokumentation og momentbegrænser er omhandlet i punkt 5.5.5.5 til 5.5.5.8.

| 5.5.5.5. | Detaljerede skriftlige oplysninger, der fuldt ud beskriver emissionsbegrænsningskontrolsystemets og momentbegrænserens funktionelle driftskarakteristika, skal angives i overensstemmelse med dokumentationskravene i punkt 5.1.7.1 (b). Navnlig skal fabrikanten give oplysninger om de algoritmer, som motorens elektroniske styreenhed anvender for at relatere NOx-koncentrationen til den specifikke NOx-emission (i g/kWh) under ETC-testen i overensstemmelse med punkt 5.5.6.5. |
| --- | --- |

5.5.5.5.

Detaljerede skriftlige oplysninger, der fuldt ud beskriver emissionsbegrænsningskontrolsystemets og momentbegrænserens funktionelle driftskarakteristika, skal angives i overensstemmelse med dokumentationskravene i punkt 5.1.7.1 (b). Navnlig skal fabrikanten give oplysninger om de algoritmer, som motorens elektroniske styreenhed anvender for at relatere NOx-koncentrationen til den specifikke NOx-emission (i g/kWh) under ETC-testen i overensstemmelse med punkt 5.5.6.5.

| 5.5.5.6. | Momentbegrænseren skal deaktiveres, når motoren kører i tomgang, hvis de forhold, der aktiverede den, ikke længere er til stede. Momentbegrænseren må ikke automatisk deaktiveres, uden at årsagen til dens aktivering er blevet udbedret. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Momentbegrænseren skal deaktiveres, når motoren kører i tomgang, hvis de forhold, der aktiverede den, ikke længere er til stede. Momentbegrænseren må ikke automatisk deaktiveres, uden at årsagen til dens aktivering er blevet udbedret.

| 5.5.5.7. | Det må ikke være muligt at deaktivere momentbegrænseren ved hjælp af en omskifter eller et vedligeholdelsesværktøj. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

Det må ikke være muligt at deaktivere momentbegrænseren ved hjælp af en omskifter eller et vedligeholdelsesværktøj.

| 5.5.5.8. | Momentbegrænseren finder ikke anvendelse på motorer eller køretøjer til brug for de væbnede styrker, redningstjenester, brandvæsenet eller på ambulancer. Permanent deaktivering må kun foretages af motor- eller køretøjsfabrikanten, og en særlig motortype inden for motorfamilien skal have en særlig betegnelse, så den kan identificeres. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Momentbegrænseren finder ikke anvendelse på motorer eller køretøjer til brug for de væbnede styrker, redningstjenester, brandvæsenet eller på ambulancer. Permanent deaktivering må kun foretages af motor- eller køretøjsfabrikanten, og en særlig motortype inden for motorfamilien skal have en særlig betegnelse, så den kan identificeres.

| 5.5.6. | Emissionsbegrænsningskontrolsystemets driftsbetingelser |
| --- | --- |

5.5.6.

Emissionsbegrænsningskontrolsystemets driftsbetingelser

| 5.5.6.1. | Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal fungere






  a) | ved alle omgivende temperaturer mellem 266 K og 308 K (-7 oC og 35 oC) |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal fungere

a)

ved alle omgivende temperaturer mellem 266 K og 308 K (-7 oC og 35 oC)

| b) | i alle højder under 1 600 m |
| --- | --- |

b)

i alle højder under 1 600 m

| c) | ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 oC). |
| --- | --- |

c)

ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 oC).

Dette punkt gælder ikke overvågningen af reagensniveauet i beholderen, der skal kunne finde sted under alle driftsforhold.

| 5.5.6.2. | Emissionsbegrænsningskontrolsystemet kan deaktiveres, når en nøddriftsstrategi er aktiv, og denne medfører en momentbegrænsning, der er større end de grænseværdier, der er anført i punkt 6.5.5.3 for den pågældende køretøjsklasse. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Emissionsbegrænsningskontrolsystemet kan deaktiveres, når en nøddriftsstrategi er aktiv, og denne medfører en momentbegrænsning, der er større end de grænseværdier, der er anført i punkt 6.5.5.3 for den pågældende køretøjsklasse.

| 5.5.6.3. | Hvis en standardindstillingsmodus for emissionen er aktiv, skal emissionsbegrænsningskontrolsystemet forblive i drift og opfylde bestemmelserne i punkt 5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Hvis en standardindstillingsmodus for emissionen er aktiv, skal emissionsbegrænsningskontrolsystemet forblive i drift og opfylde bestemmelserne i punkt 5.5.

| 5.5.6.4. | Hvis NOx-begrænsningsforanstaltningerne ikke fungerer korrekt, skal dette detekteres inden for fire OBD-prøvecyklusser, som omhandlet i definitionen i punkt 6.1 i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

Hvis NOx-begrænsningsforanstaltningerne ikke fungerer korrekt, skal dette detekteres inden for fire OBD-prøvecyklusser, som omhandlet i definitionen i punkt 6.1 i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ.

| 5.5.6.5. | Algoritmer anvendt af motorens elektroniske styreenhed til relatering af den faktiske NOx-koncentration til den specifikke NOx-emission (i g/kWh) under ETC-testen anses ikke for en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

Algoritmer anvendt af motorens elektroniske styreenhed til relatering af den faktiske NOx-koncentration til den specifikke NOx-emission (i g/kWh) under ETC-testen anses ikke for en manipulationsstrategi.

| 5.5.6.6. | Hvis en AECS, der er blevet godkendt af den godkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 5.1.5, bliver operationel, kan en stigning i NOx som følge af AECS'en anvendes på den passende NOx-værdi, som omhandlet i punkt 5.5.3.2. I alle sådanne tilfælde skal AECS'ens indflydelse på NOx-grænseværdien beskrives i overensstemmelse med punkt 5.5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Hvis en AECS, der er blevet godkendt af den godkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 5.1.5, bliver operationel, kan en stigning i NOx som følge af AECS'en anvendes på den passende NOx-værdi, som omhandlet i punkt 5.5.3.2. I alle sådanne tilfælde skal AECS'ens indflydelse på NOx-grænseværdien beskrives i overensstemmelse med punkt 5.5.5.5.

| 5.5.7. | Fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet |
| --- | --- |

5.5.7.

Fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet

| 5.5.7.1. | Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler, der forhindrer, at det diagnosticerer en stigning i emissionen som krævet i punkt 5.5.3.2 og 5.5.3.4.
  Eksempler på følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der direkte måler NOx-koncentrationen, følere for urea-kvaliteten samt følere, der anvendes til overvågning af reagensdoseringsaktivitet, reagensniveau, reagensforbrug eller recirkulationsforhold (EGR-hastighed) for udstødningen. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler, der forhindrer, at det diagnosticerer en stigning i emissionen som krævet i punkt 5.5.3.2 og 5.5.3.4.

Eksempler på følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der direkte måler NOx-koncentrationen, følere for urea-kvaliteten samt følere, der anvendes til overvågning af reagensdoseringsaktivitet, reagensniveau, reagensforbrug eller recirkulationsforhold (EGR-hastighed) for udstødningen.

| 5.5.7.2. | Hvis en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet bekræftes, skal føreren straks gøres opmærksom på dette ved hjælp af et advarselssignal i overensstemmelse med punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Hvis en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet bekræftes, skal føreren straks gøres opmærksom på dette ved hjælp af et advarselssignal i overensstemmelse med punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ.

| 5.5.7.3. | Momentbegrænseren skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 5.5.5, hvis fejlen ikke afhjælpes inden for 50 motordriftstimer.
  Den ovenfor fastsatte periode nedsættes til 36 timer fra de datoer, der er fastlagt i punkt 13.2.3 og 13.3.3. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Momentbegrænseren skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 5.5.5, hvis fejlen ikke afhjælpes inden for 50 motordriftstimer.

Den ovenfor fastsatte periode nedsættes til 36 timer fra de datoer, der er fastlagt i punkt 13.2.3 og 13.3.3.

| 5.5.7.4. | Når emissionsbegræningskontrolsystemet har konstateret, at fejlen ikke længere eksisterer, kan den eller de fejlkoder, der er forbundet med fejlen, slettes i systemets hukommelse, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 5.5.7.5, og momentbegrænseren kan, hvis dette er relevant, deaktiveres i overensstemmelse med punkt 5.5.5.6.
  En eller flere fejlkoder, der er forbundet med en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet, må ikke kunne slettes fra systemets hukommelse af noget scanningsværktøj. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Når emissionsbegræningskontrolsystemet har konstateret, at fejlen ikke længere eksisterer, kan den eller de fejlkoder, der er forbundet med fejlen, slettes i systemets hukommelse, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 5.5.7.5, og momentbegrænseren kan, hvis dette er relevant, deaktiveres i overensstemmelse med punkt 5.5.5.6.

En eller flere fejlkoder, der er forbundet med en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet, må ikke kunne slettes fra systemets hukommelse af noget scanningsværktøj.

| 5.5.7.5. | I tilfælde af fjernelse eller deaktivering af dele af emissionsbegrænsningskontrolsystemet i henhold til punkt 5.5.7.1 skal en uslettelig fejlkode lagres i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

I tilfælde af fjernelse eller deaktivering af dele af emissionsbegrænsningskontrolsystemet i henhold til punkt 5.5.7.1 skal en uslettelig fejlkode lagres i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer.

| 5.5.8. | Påvisning af emissionsbegrænsningskontrolsystemets overensstemmelse |
| --- | --- |

5.5.8.

Påvisning af emissionsbegrænsningskontrolsystemets overensstemmelse

| 5.5.8.1. | Som led i ansøgningen om godkendelse, som omhandlet i punkt 3, skal fabrikanten påvise overensstemmelse med bestemmelserne i dette punkt gennem prøvninger i et motordynamometer i overensstemmelse med punkt 5.5.8.2 til 5.5.8.7. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

Som led i ansøgningen om godkendelse, som omhandlet i punkt 3, skal fabrikanten påvise overensstemmelse med bestemmelserne i dette punkt gennem prøvninger i et motordynamometer i overensstemmelse med punkt 5.5.8.2 til 5.5.8.7.

| 5.5.8.2. | En motorfamilies eller en OBD-motorfamilies overensstemmelse med kravene i dette punkt kan demonstreres ved prøvning af emissionsbegrænsningskontrolsystemet i en af motorerne i motorfamilien (stammotoren), forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at emissionsbegrænsningskontrolsystemerne er tilsvarende inden for familien.
  Denne påvisning kan foretages ved at forelægge den typegodkendende myndighed sådanne oplysninger som algoritmer, funktionsanalyser osv.
  Stammotoren udvælges af fabrikanten med den typegodkendende myndigheds samtykke. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

En motorfamilies eller en OBD-motorfamilies overensstemmelse med kravene i dette punkt kan demonstreres ved prøvning af emissionsbegrænsningskontrolsystemet i en af motorerne i motorfamilien (stammotoren), forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at emissionsbegrænsningskontrolsystemerne er tilsvarende inden for familien.

Denne påvisning kan foretages ved at forelægge den typegodkendende myndighed sådanne oplysninger som algoritmer, funktionsanalyser osv.

Stammotoren udvælges af fabrikanten med den typegodkendende myndigheds samtykke.

| 5.5.8.3. | Prøvningen af emissionsbegrænsningskontrolsystemet omfatter følgende tre faser:






  a) | Udvælgelse:
  En fejlfunktion i NOx-begrænsningsforanstaltningerne eller en fejl i emissionsbegrænsingskontrolsystemet udvælges af myndigheden fra en liste over fejlfunktioner, som fabrikanten leverer. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

Prøvningen af emissionsbegrænsningskontrolsystemet omfatter følgende tre faser:

a)

Udvælgelse:

En fejlfunktion i NOx-begrænsningsforanstaltningerne eller en fejl i emissionsbegrænsingskontrolsystemet udvælges af myndigheden fra en liste over fejlfunktioner, som fabrikanten leverer.

| b) | Kvalificering:
  Fejlfunktionens indflydelse valideres ved måling af NOx-niveauet gennem en ETC-test i en motorprøvebænk. |
| --- | --- |

b)

Kvalificering:

Fejlfunktionens indflydelse valideres ved måling af NOx-niveauet gennem en ETC-test i en motorprøvebænk.

| c) | Påvisning:
  Systemets reaktion (begrænsning af drejningsmomentet, advarselssignal osv.) påvises ved at lade motoren gennemkøre fire ODB-prøvecyklusser. |
| --- | --- |

c)

Påvisning:

Systemets reaktion (begrænsning af drejningsmomentet, advarselssignal osv.) påvises ved at lade motoren gennemkøre fire ODB-prøvecyklusser.

| 5.5.8.3.1. | Til udvælgelsesfasen forsyner fabrikanten den godkendende myndighed med en beskrivelse af de overvågningsstrategier, der er anvendt til at bestemme potentielle fejlfunktioner i en NOx-begrænsningsforanstaltning og potentielle fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet, der enten medfører aktivering af momentbegrænseren eller aktivering af advarselssignalet alene.
  Typiske eksempler på fejlfunktioner i denne liste er en tom reagensbeholder, fejlfunktion medførende afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, for dårlig reagenskvalitet, fejlfunktion medførende for lavt reagensforbrug, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR.
  Mindst to og højt tre fejlfunktioner i NOx-begrænsningssystemet eller fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet udvælges af den typegodkendende myndighed fra denne liste. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

Til udvælgelsesfasen forsyner fabrikanten den godkendende myndighed med en beskrivelse af de overvågningsstrategier, der er anvendt til at bestemme potentielle fejlfunktioner i en NOx-begrænsningsforanstaltning og potentielle fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet, der enten medfører aktivering af momentbegrænseren eller aktivering af advarselssignalet alene.

Typiske eksempler på fejlfunktioner i denne liste er en tom reagensbeholder, fejlfunktion medførende afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, for dårlig reagenskvalitet, fejlfunktion medførende for lavt reagensforbrug, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR.

Mindst to og højt tre fejlfunktioner i NOx-begrænsningssystemet eller fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet udvælges af den typegodkendende myndighed fra denne liste.

| 5.5.8.3.2. | I kvalificeringsfasen måles NOx-emissionerne i ETC-prøvecyklussen i henhold til bestemmelserne i tillæg 2 til bilag 4A. Resultatet af ETC-testen skal anvendes til at bestemme, hvordan systemet til overvågning af NOx-begrænsningen forventes at reagere under påvisningsprocessen (momentbegrænsning og/eller advarselssignal). Fejlen simuleres på en sådan måde, at NOx-niveauet højst overstiger en af grænseværdierne i punkt 5.5.3.2 eller 5.5.3.4 med 1 g/kWh.
  Emissionskvalificering er ikke påkrævet i tilfælde af tom reagensbeholder eller til påvisning af en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet.
  Momentbegrænseren skal deaktiveres i kvalificeringsfasen. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

I kvalificeringsfasen måles NOx-emissionerne i ETC-prøvecyklussen i henhold til bestemmelserne i tillæg 2 til bilag 4A. Resultatet af ETC-testen skal anvendes til at bestemme, hvordan systemet til overvågning af NOx-begrænsningen forventes at reagere under påvisningsprocessen (momentbegrænsning og/eller advarselssignal). Fejlen simuleres på en sådan måde, at NOx-niveauet højst overstiger en af grænseværdierne i punkt 5.5.3.2 eller 5.5.3.4 med 1 g/kWh.

Emissionskvalificering er ikke påkrævet i tilfælde af tom reagensbeholder eller til påvisning af en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet.

Momentbegrænseren skal deaktiveres i kvalificeringsfasen.

| 5.5.8.3.3. | I påvisningsfasen gennemfører motoren højst fire OBD-prøvecyklusser.
  Der må ikke være andre fejl end dem, der skal bruges til påvisningsformål. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

I påvisningsfasen gennemfører motoren højst fire OBD-prøvecyklusser.

Der må ikke være andre fejl end dem, der skal bruges til påvisningsformål.

| 5.5.8.3.4. | Før igangsættelse af prøvningssekvensen i punkt 5.5.8.3.3 indstilles emissionsbegrænsningskontrolsystemets status til »ingen fejl«. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Før igangsættelse af prøvningssekvensen i punkt 5.5.8.3.3 indstilles emissionsbegrænsningskontrolsystemets status til »ingen fejl«.

| 5.5.8.3.5. | Afhængig af det valgte NOx-niveau skal systemet aktivere et advarselssignal samt, hvis dette er relevant, momentbegrænseren på et hvilket som helst tidspunkt før afslutningen af detektionssekvensen. Detektionssekvensen kan stoppes, når overvågningssystemet for NOx-begrænsningen har reageret korrekt. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

Afhængig af det valgte NOx-niveau skal systemet aktivere et advarselssignal samt, hvis dette er relevant, momentbegrænseren på et hvilket som helst tidspunkt før afslutningen af detektionssekvensen. Detektionssekvensen kan stoppes, når overvågningssystemet for NOx-begrænsningen har reageret korrekt.

| 5.5.8.4. | Hvis der er tale om et emissionsbegrænsningskontrolsystem, der først og fremmest er baseret på at overvåge NOx-niveauet ved hjælp af følere placeret i udstødningsstrømmen, kan fabrikanten vælge at overvåge visse systemfunktioner direkte (f.eks. afbrydelse af doseringsaktivitet, lukket EGR-ventil) i forbindelse med efterprøvning af overensstemmelse. I dette tilfælde skal den udvalgte systemfunktion demonstreres. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

Hvis der er tale om et emissionsbegrænsningskontrolsystem, der først og fremmest er baseret på at overvåge NOx-niveauet ved hjælp af følere placeret i udstødningsstrømmen, kan fabrikanten vælge at overvåge visse systemfunktioner direkte (f.eks. afbrydelse af doseringsaktivitet, lukket EGR-ventil) i forbindelse med efterprøvning af overensstemmelse. I dette tilfælde skal den udvalgte systemfunktion demonstreres.

| 5.5.8.5. | Det momentbegrænsningsniveau, der kræves af momentbegrænseren i henhold til punkt 5.5.5.3, skal sammen med motorens generelle specifikationer godkendes i henhold til regulativ nr. 85. I påvisningsprocessen skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at den korrekte momentbegrænser indgår i motorens elektroniske styreenhed Separat måling af drejningsmomentet er ikke påkrævet under påvisningen. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

Det momentbegrænsningsniveau, der kræves af momentbegrænseren i henhold til punkt 5.5.5.3, skal sammen med motorens generelle specifikationer godkendes i henhold til regulativ nr. 85. I påvisningsprocessen skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at den korrekte momentbegrænser indgår i motorens elektroniske styreenhed Separat måling af drejningsmomentet er ikke påkrævet under påvisningen.

| 5.5.8.6. | Som et alternativ til punkt 5.5.8.3.3 til 5.5.8.3.5 kan påvisningen af emissionsbegrænsningskontrolsystemets og momentbegrænserens overensstemmelse udføres ved prøvning af et køretøj. Køretøjet køres på vej eller prøvebane med de udvalgte fejlfunktioner eller fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet for at demonstrere, at advarselssignalet og aktiveringen af momentbegrænseren fungerer i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5, og navnlig kravene i punkt 5.5.5.2. og 5.5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Som et alternativ til punkt 5.5.8.3.3 til 5.5.8.3.5 kan påvisningen af emissionsbegrænsningskontrolsystemets og momentbegrænserens overensstemmelse udføres ved prøvning af et køretøj. Køretøjet køres på vej eller prøvebane med de udvalgte fejlfunktioner eller fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet for at demonstrere, at advarselssignalet og aktiveringen af momentbegrænseren fungerer i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5, og navnlig kravene i punkt 5.5.5.2. og 5.5.5.3.

| 5.5.8.7. | Hvis lagring af en uslettelig fejlkode i computerhukommelsen er påkrævet for at opfylde kravene i punkt 5.5, skal følgende tre betingelser være opfyldt ved afslutningen af påvisningssekvensen:






  a) | det skal ved hjælp af OBD-scanningsværktøjet være muligt at bekræfte tilstedeværelsen i OBD-computerens hukommelse af den relevante uslettelige fejlkode beskrevet i punkt 5.5.3.3, og det skal til den typegodkendende myndigheds tilfredshed kunne påvises, at scanningsværktøjet ikke kan slette denne kode, og |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Hvis lagring af en uslettelig fejlkode i computerhukommelsen er påkrævet for at opfylde kravene i punkt 5.5, skal følgende tre betingelser være opfyldt ved afslutningen af påvisningssekvensen:

a)

det skal ved hjælp af OBD-scanningsværktøjet være muligt at bekræfte tilstedeværelsen i OBD-computerens hukommelse af den relevante uslettelige fejlkode beskrevet i punkt 5.5.3.3, og det skal til den typegodkendende myndigheds tilfredshed kunne påvises, at scanningsværktøjet ikke kan slette denne kode, og

| b) | det skal være muligt at bekræfte den tid, der under detektionssekvensen er forløbet med advarselssignalet aktiveret ved at aflæse den uslettelige tæller, der er omhandlet i punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ, og det skal til den typegodkendende myndigheds tilfredshed påvises, at scanningsværktøjet ikke kan slette denne, og |
| --- | --- |

b)

det skal være muligt at bekræfte den tid, der under detektionssekvensen er forløbet med advarselssignalet aktiveret ved at aflæse den uslettelige tæller, der er omhandlet i punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ, og det skal til den typegodkendende myndigheds tilfredshed påvises, at scanningsværktøjet ikke kan slette denne, og

| c) | den godkendende myndighed skal have godkendt de design-elementer, der viser, at disse uslettelige oplysninger lageres i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ. |
| --- | --- |

c)

den godkendende myndighed skal have godkendt de design-elementer, der viser, at disse uslettelige oplysninger lageres i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ.

6.   MONTERING PÅ KØRETØJET

| 6.1. | Motorens montering på køretøjet skal med hensyn til godkendelse af motoren opfylde følgende specifikationer: |
| --- | --- |

6.1.

Motorens montering på køretøjet skal med hensyn til godkendelse af motoren opfylde følgende specifikationer:

| 6.1.1. | motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er angivet for den godkendte motor i bilag 2A |
| --- | --- |

6.1.1.

motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er angivet for den godkendte motor i bilag 2A

| 6.1.2. | udstødningsmodtrykket må ikke overstige det tryk, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor |
| --- | --- |

6.1.2.

udstødningsmodtrykket må ikke overstige det tryk, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor

| 6.1.3. | effekt optaget af motordrevet udstyr må ikke overstige den effekt, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor |
| --- | --- |

6.1.3.

effekt optaget af motordrevet udstyr må ikke overstige den effekt, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor

| 6.1.4. | udstødningssystemets volumen må ikke afvige mere end 40 % fra det volumen, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor. |
| --- | --- |

6.1.4.

udstødningssystemets volumen må ikke afvige mere end 40 % fra det volumen, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor.

7.   MOTORFAMILIE

7.1.   Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

Den af fabrikanten bestemte motorfamilie skal overholde bestemmelserne i ISO 16185.

7.2.   Valg af stammotor

| 7.2.1. | Dieselmotorer
  Stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.
  Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor. |
| --- | --- |

7.2.1.

Dieselmotorer

Stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.

Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

| 7.2.2. | Gasmotorer
  Stammotoren til familien skal vælges med største slagvolumen som det primære kriterium. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:






  a) | højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Gasmotorer

Stammotoren til familien skal vælges med største slagvolumen som det primære kriterium. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:

a)

højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt

| b) | tidligste tændingsindstilling |
| --- | --- |

b)

tidligste tændingsindstilling

| c) | laveste recirkulationsforhold (EGR-hastighed) for udstødningen |
| --- | --- |

c)

laveste recirkulationsforhold (EGR-hastighed) for udstødningen

| d) | ingen luftpumpe eller laveste faktiske luftpumpeydelse. |
| --- | --- |

d)

ingen luftpumpe eller laveste faktiske luftpumpeydelse.

Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.

7.3.   Parametre til bestemmelse af OBD-motorfamilien

OBD-motorfamilien bestemmes ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.

For at motorsystemer kan betragtes som tilhørende samme OBD-motorfamilie skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:

| a) | metoderne til OBD-overvågning |
| --- | --- |

a)

metoderne til OBD-overvågning

| b) | metoderne til detektering af fejl,
  medmindre fabrikanten ved hjælp af relevant teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer har påvist disse metoders ækvivalens. |
| --- | --- |

b)

metoderne til detektering af fejl,

medmindre fabrikanten ved hjælp af relevant teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer har påvist disse metoders ækvivalens.

| Bemærk | : | motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme OBD-motorfamilie, under forudsætning af, at ovennævnte kriterier er opfyldt. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme OBD-motorfamilie, under forudsætning af, at ovennævnte kriterier er opfyldt.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:

| 8.1. | Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type. |
| --- | --- |

8.1.

Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type.

| 8.2. | Normalt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til begrænsning af emissioner på grundlag af de beskrivelser, der afgives ved hjælp af oplysningsskemaet og dets bilag. |
| --- | --- |

8.2.

Normalt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til begrænsning af emissioner på grundlag af de beskrivelser, der afgives ved hjælp af oplysningsskemaet og dets bilag.

| 8.3. | Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens godkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de(n) motor(er), som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse. |
| --- | --- |

8.3.

Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens godkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de(n) motor(er), som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse.

| 8.3.1. | Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:
  Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer. |
| --- | --- |

8.3.1.

Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:

Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer.

| 8.3.1.1. | Tre motorer stikprøveudtages af serien. Motorer, der kun underkastes ESC- og ELR-test eller kun ETC-test med henblik på typegodkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1, er underlagt de pågældende prøvninger til undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Med myndighedens godkendelse er alle andre motorer, der er typegodkendt til række A, B1 eller B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, underlagt prøvning i enten ESC- og ELR-cyklusser eller i ETC-cyklussen med henblik på undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Grænseværdierne er anført i regulativets punkt 5.2.1. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Tre motorer stikprøveudtages af serien. Motorer, der kun underkastes ESC- og ELR-test eller kun ETC-test med henblik på typegodkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1, er underlagt de pågældende prøvninger til undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Med myndighedens godkendelse er alle andre motorer, der er typegodkendt til række A, B1 eller B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, underlagt prøvning i enten ESC- og ELR-cyklusser eller i ETC-cyklussen med henblik på undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Grænseværdierne er anført i regulativets punkt 5.2.1.

| 8.3.1.2. | Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 1 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.
  Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 2 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed ikke er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.
  På fabrikantens begæring kan prøvningerne udføres i henhold til tillæg 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 1 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 2 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed ikke er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.

På fabrikantens begæring kan prøvningerne udføres i henhold til tillæg 3 til dette regulativ.

| 8.3.1.3. | På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøveudtagning anses produktionen af en serie at være overensstemmende, når afgørelsen »godkendt« er opnået for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når afgørelsen »forkastet« er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg.
  Når afgørelsen »godkendt« er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres ved nogen supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.
  Hvis afgørelsen »godkendt« ikke opnås for samtlige forurenende stoffer, og afgørelsen »forkastet« ikke opnås for ét forurenende stof, foretages prøvning af endnu en motor (jf. fig. 2).
  Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om forkastelse. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøveudtagning anses produktionen af en serie at være overensstemmende, når afgørelsen »godkendt« er opnået for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når afgørelsen »forkastet« er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg.

Når afgørelsen »godkendt« er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres ved nogen supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.

Hvis afgørelsen »godkendt« ikke opnås for samtlige forurenende stoffer, og afgørelsen »forkastet« ikke opnås for ét forurenende stof, foretages prøvning af endnu en motor (jf. fig. 2).

Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om forkastelse.

| 8.3.2. | Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer. Gasdrevne motorer tilkøres efter proceduren foreskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A. |
| --- | --- |

8.3.2.

Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer. Gasdrevne motorer tilkøres efter proceduren foreskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.

| 8.3.2.1. | På fabrikantens begæring kan prøvningerne dog udføres på diesel- eller gasmotorer, som er tilkørt længere end angivet i punkt 8.3.2, dog højst 100 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

På fabrikantens begæring kan prøvningerne dog udføres på diesel- eller gasmotorer, som er tilkørt længere end angivet i punkt 8.3.2, dog højst 100 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer.

| 8.3.2.2. | Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.3.2.1, kan dette ske på:






  a) | alle de motorer, som afprøves, eller |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.3.2.1, kan dette ske på:

a)

alle de motorer, som afprøves, eller

| b) | den først afprøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde:






  i) | de forurenende emissioner måles ved nul og ved »x« timer på den først afprøvede motor |
| --- | --- | --- |

b)

den først afprøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde:

i)

de forurenende emissioner måles ved nul og ved »x« timer på den først afprøvede motor

| ii) | forskydningskoefficienten for emissionen i tidsrummet mellem nul og »x« timer beregnes for hvert forurenende stof:






  a. | emissioner ved »x« timer/emissioner ved nul timer |
| --- | --- | --- |

ii)

forskydningskoefficienten for emissionen i tidsrummet mellem nul og »x« timer beregnes for hvert forurenende stof:

a.

emissioner ved »x« timer/emissioner ved nul timer

| b. | Koefficienten kan være mindre end én. |
| --- | --- |

b.

Koefficienten kan være mindre end én.

De efterfølgende testmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres emissioner ved nul timer vil blive ændret med forskydningskoefficienten.

I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes:

| a) | værdierne ved »x« timer for den første motor, |
| --- | --- |

a)

værdierne ved »x« timer for den første motor,

| b) | værdierne ved nul timer, ganget med forskydningskoefficienten, for de øvrige motorer. |
| --- | --- |

b)

værdierne ved nul timer, ganget med forskydningskoefficienten, for de øvrige motorer.

| 8.3.2.3. | For diesel- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med brændstof af handelskvalitet. På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

For diesel- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med brændstof af handelskvalitet. På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.

| 8.3.2.4. | For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvninger foretages med brændstof af handelskvalitet på følgende måde:






  a) | for H-mærkede motorer med brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvninger foretages med brændstof af handelskvalitet på følgende måde:

a)

for H-mærkede motorer med brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00)

| b) | for L-mærkede motorer med brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) |
| --- | --- |

b)

for L-mærkede motorer med brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19)

| c) | for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ.

| 8.3.2.5. | Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af brændstof af handelskvalitet skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.1.3.1 og 4.2.1.1, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet skal derefter omregnes ved hjælp af de pågældende faktorer »r«, »ra« eller »rb« som beskrevet i punkt 4.1.4, 4.1.5.1 og 4.2.1.2. Hvis »r«, »ra« eller »rb« er mindre end én, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer). |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af brændstof af handelskvalitet skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.1.3.1 og 4.2.1.1, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet skal derefter omregnes ved hjælp af de pågældende faktorer »r«, »ra« eller »rb« som beskrevet i punkt 4.1.4, 4.1.5.1 og 4.2.1.2. Hvis »r«, »ra« eller »rb« er mindre end én, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer).

| 8.3.2.6. | Prøvning af produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret til.
  Figur 2
  Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Prøvning af produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret til.

Figur 2

Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse

Image

8.4.   Egendiagnosesystem (OBD)

| 8.4.1. | Hvis OBD-systemets overensstemmelse skal kontrolleres, skal det ske som følger: |
| --- | --- |

8.4.1.

Hvis OBD-systemets overensstemmelse skal kontrolleres, skal det ske som følger:

| 8.4.2. | Når den godkendende myndighed finder, at produktionskvaliteten synes utilfredsstillende, udtages en tilfældig motor af serien, og den underkastes de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger Prøvningerne kan udføres på en motor, der er tilkørt i maksimalt 100 timer. |
| --- | --- |

8.4.2.

Når den godkendende myndighed finder, at produktionskvaliteten synes utilfredsstillende, udtages en tilfældig motor af serien, og den underkastes de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger Prøvningerne kan udføres på en motor, der er tilkørt i maksimalt 100 timer.

| 8.4.3. | Produktionen anses for overensstemmende, hvis denne motor opfylder kravene i de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger. |
| --- | --- |

8.4.3.

Produktionen anses for overensstemmende, hvis denne motor opfylder kravene i de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger.

| 8.4.4 | Opfylder den udtagne motor ikke kravene i punkt 8.4.2, udtages en yderligere stikprøve på fire motorer af serien, som underkastes de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på motorer, der er tilkørt i maksimalt 100 timer. |
| --- | --- |

8.4.4

Opfylder den udtagne motor ikke kravene i punkt 8.4.2, udtages en yderligere stikprøve på fire motorer af serien, som underkastes de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på motorer, der er tilkørt i maksimalt 100 timer.

| 8.4.5. | Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre motorer ud af den yderligere stikprøve på fire motorer opfylder kravene i de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger. |
| --- | --- |

8.4.5.

Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre motorer ud af den yderligere stikprøve på fire motorer opfylder kravene i de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger.

9.   KØRETØJERS/MOTORES OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING

| 9.1. | I forbindelse med dette regulativ skal ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse kontrolleres med mellemrum igennem den i køretøjet monterede motors levetid. |
| --- | --- |

9.1.

I forbindelse med dette regulativ skal ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse kontrolleres med mellemrum igennem den i køretøjet monterede motors levetid.

| 9.2. | For så vidt angår godkendelser for emissioner er det hensigtsmæssigt med yderligere foranstaltninger for at kunne bekræfte, at de emissionsbegrænsende anordninger er funktionsdygtige i den i køretøjet monterede motors levetid ved almindelig brug. |
| --- | --- |

9.2.

For så vidt angår godkendelser for emissioner er det hensigtsmæssigt med yderligere foranstaltninger for at kunne bekræfte, at de emissionsbegrænsende anordninger er funktionsdygtige i den i køretøjet monterede motors levetid ved almindelig brug.

| 9.3. | De procedurer, som skal følges i forbindelse med ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse, findes i bilag 8 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.3.

De procedurer, som skal følges i forbindelse med ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse, findes i bilag 8 til dette regulativ.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet/køretøjerne eller motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

10.1.

Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet/køretøjerne eller motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol.

| 10.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.

11.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE

| 11.1. | Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten: |
| --- | --- |

11.1.

Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten:

| 11.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

11.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne, eller

| 11.1.2. | kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen. |
| --- | --- |

11.1.2.

kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen.

| 11.2. | De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.5 foreskrevne procedure. |
| --- | --- |

11.2.

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.5 foreskrevne procedure.

| 11.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1.   Generelt

| 13.1.1. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05. |
| --- | --- |

13.1.1.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.

| 13.1.2. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
  Motoren skal underkastes de relevante prøvninger beskrevet i punkt 5 og skal være i overensstemmelse med punkt 13.2.1., 13.2.2. og 13.2.3. |
| --- | --- |

13.1.2.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.

Motoren skal underkastes de relevante prøvninger beskrevet i punkt 5 og skal være i overensstemmelse med punkt 13.2.1., 13.2.2. og 13.2.3.

13.2.   Nye typegodkendelser

| 13.2.1. | Uanset bestemmelserne i punkt 13.4 og 13.5 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 05 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med:






  a) | de relevante emissionsgrænseværdier i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Uanset bestemmelserne i punkt 13.4 og 13.5 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 05 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med:

a)

de relevante emissionsgrænseværdier i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ

| b) | de krav til holdbarhed, der er fastlagt i punkt 5.3 |
| --- | --- |

b)

de krav til holdbarhed, der er fastlagt i punkt 5.3

| c) | de OBD-krav, der er fastlagt i punkt 5.4 |
| --- | --- |

c)

de OBD-krav, der er fastlagt i punkt 5.4

| d) | de supplerende krav, der er fastlagt i punkt 5.5. |
| --- | --- |

d)

de supplerende krav, der er fastlagt i punkt 5.5.

| Bogstav | Dato
  Nye typer — alle typer | Række (19) | OBD
  etape I (20) | OBD
  etape II | Holdbarhed og efter ibrugtagning | NOx-begrænsning

   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B1(2005) | JA | — | JA | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B1(2005) | JA | — | JA | JA |
| D | | B2(2008) | JA | — | JA | — |
| E | | B2(2008) | JA | — | JA | JA |
| F | | B2(2008) | — | JA | JA | — |
| G | | B2(2008) | — | JA | JA | JA |
| H | | C | JA | — | JA | — |
| I | | C | JA | — | JA | JA |
| J | | C | — | JA | JA | — |
| K | | C | — | JA | JA | JA |

Bogstav

Dato

Nye typer — alle typer

Række (19)

OBD

etape I (20)

OBD

etape II

Holdbarhed og efter ibrugtagning

NOx-begrænsning

(21)

B

01/10/05

01/10/06

B1(2005)

JA

—

JA

—

C

09/11/06

01/10/07

B1(2005)

JA

—

JA

JA

D

B2(2008)

JA

—

JA

—

E

B2(2008)

JA

—

JA

JA

F

B2(2008)

—

JA

JA

—

G

B2(2008)

—

JA

JA

JA

H

C

JA

—

JA

—

I

C

JA

—

JA

JA

J

C

—

JA

JA

—

K

C

—

JA

JA

JA

| 13.2.2. | Uanset bestemmelserne i punkt 13.4 og 13.5 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra den 9. november 2006 kun meddele ECE-godkendelse for en motor, hvis denne opfylder alle kravene i punkt 13.2.1 samt de supplerende bestemmelser i punkt 5.5 i dette regulativ. |
| --- | --- |

13.2.2.

Uanset bestemmelserne i punkt 13.4 og 13.5 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra den 9. november 2006 kun meddele ECE-godkendelse for en motor, hvis denne opfylder alle kravene i punkt 13.2.1 samt de supplerende bestemmelser i punkt 5.5 i dette regulativ.

| 13.2.3. | Uanset bestemmelserne i punkt 13.4.1 og 13.5 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra den 1. oktober 2008 kun meddele ECE-godkendelse for en motor, hvis denne opfylder:






  a) | de relevante emissionsgrænseværdier i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Uanset bestemmelserne i punkt 13.4.1 og 13.5 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra den 1. oktober 2008 kun meddele ECE-godkendelse for en motor, hvis denne opfylder:

a)

de relevante emissionsgrænseværdier i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1

| b) | de krav til holdbarhed, der er fastlagt i punkt 5.3 |
| --- | --- |

b)

de krav til holdbarhed, der er fastlagt i punkt 5.3

| c) | de OBD-krav, der er fastlagt i punkt 5.4 (OBD etape 2) |
| --- | --- |

c)

de OBD-krav, der er fastlagt i punkt 5.4 (OBD etape 2)

| d) | de supplerende krav, der er fastlagt i punkt 5.5. |
| --- | --- |

d)

de supplerende krav, der er fastlagt i punkt 5.5.

13.3.   Udløb af gyldigheden for gamle godkendelser

| 13.3.1. | Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 05-ændringsserien er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien ugyldige. |
| --- | --- |

13.3.1.

Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 05-ændringsserien er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien ugyldige.

| 13.3.2. | Fra den 1. oktober 2007 er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien ugyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.2. |
| --- | --- |

13.3.2.

Fra den 1. oktober 2007 er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien ugyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.2.

| 13.3.3. | Fra den 1 oktober 2009 er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien ugyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.3. |
| --- | --- |

13.3.3.

Fra den 1 oktober 2009 er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien ugyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.3.

13.4.   Gasmotorer

| 13.4.1. | Gasmotorer behøver ikke opfylde bestemmelserne i punkt. 5.5. |
| --- | --- |

13.4.1.

Gasmotorer behøver ikke opfylde bestemmelserne i punkt. 5.5.

| 13.4.2. | Gasmotorer behøver ikke opfylde bestemmelserne i punkt. 5.4.1 (OBD etape 1). |
| --- | --- |

13.4.2.

Gasmotorer behøver ikke opfylde bestemmelserne i punkt. 5.4.1 (OBD etape 1).

13.5.   Reservedele til køretøjer i brug

| 13.5.1. | De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst niveau af regulativet som ændret ved 05-ændringsserien, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til køretøjer i brug, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning. |
| --- | --- |

13.5.1.

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst niveau af regulativet som ændret ved 05-ændringsserien, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til køretøjer i brug, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning.

14.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.

---

(1)  Naturgas.

(2)  Autogas (LPG).

(3)  Regulativ nr. 83 findes kun anvendelse på køretøjer med en referencemasse ≤ 2 840 kg som udvidelse af en godkendelse meddelt et køretøj i klasse M1 eller N1. 1/

(4)  »R49« eller »R83« betyder, at fabrikanter kan opnå typegodkendelse i henhold til nærværende regulativ eller regulativ nr. 83, jf. punkt 1.2.

(5)  Finder kun anvendelse på trin C i tabel 2 i punkt 5.2.1.

(6)  Anvendelsesdatoer i henhold til punkt 5.4.2.

(7)  Punkt 5.4.1 i dette regulativ indeholder bestemmelser om overvågning af væsentlige funktionsfejl i stedet for overvågning af forringelsen eller tabet af den katalytiske eller filtermæssige effektivitet i et system til efterbehandling af udstødningen. Eksempler på væsentlige funktionsfejl findes i punkt 3.2.3.2 og 3.2.3.3 i bilag 9A til dette regulativ.

(8)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand og 56 for Montenegro. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende parter.

(9)  Jf. tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

(10)  I henhold til punkt 5.4 i dette regulativ er gasmotorer undtaget fra OBD-tape I.

(11)  Jf. punkt 5.2.1 i dette regulativ.

(12)  Indtil den 1. oktober 2008 gælder følgende: »en omgivende temperatur inden for intervallet 279-303 K (6-30 oC)«.

(13)  Dette temperaturinterval vil blive revideret som led i den i revideringen af dette regulativ med særlig fokus på, hvorvidt den lavere temperaturgrænse er hensigtsmæssig.

(14)  For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved mærkeeffekten på over 3 000 min-
  1.

(15)  Kun for NG-motorer.

(16)  Anvendes ikke for gasdrevne motorer på stadium B1 og B2.

(17)  For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved mærkeeffekten på over 3 000 min-
  1.

(18)  /Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3).

(19)  Jf. tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

(20)  I henhold til punkt 5.4 i dette regulativ er gasmotorer undtaget fra OBD-etape I.

(21)  Jf. punkt 5.2.1 i dette regulativ.

---

Tillæg 1

Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse når standardafvigelsen er tilfredsstillende

| 1. | I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

1.

I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende.

| 2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

| 3. | Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ (jf. figur 2):
  Idet:







  L | = | den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven |
| s | = | et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne) |
| n | = | det aktuelle stikprøveantal. |

3.

Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ (jf. figur 2):

Idet:

L

=

den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof

xi

=

den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven

s

=

et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne)

n

=

det aktuelle stikprøveantal.

| 4. | For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel: |
| --- | --- |

4.

For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel:

Formula

| 5. | Hvorefter:






  a) | er det statistiske testresultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof godkendt |
| --- | --- | --- |

5.

Hvorefter:

a)

er det statistiske testresultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof godkendt

| b) | hvis det statistiske testresultat er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof forkastet |
| --- | --- |

b)

hvis det statistiske testresultat er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof forkastet

| c) | ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1 i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. |
| --- | --- |

c)

ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1 i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

Tabel 3

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 1

Mindste stikprøvestørrelse: 3

| Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse An | Forkastelselsgrænse Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse An

Forkastelselsgrænse Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Tillæg 2

Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger

| 1. | I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger. |
| --- | --- |

1.

I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger.

| 2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

| 3. | Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ regnes, efter anvendelse af den relevante DF, for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal. |
| --- | --- |

3.

Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ regnes, efter anvendelse af den relevante DF, for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal.

| 4. | Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien (efter anvendelse af den relevante DF) er x1, x2, ..., xi, og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien (efter anvendelse af den relevante DF) er x1, x2, ..., xi, og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | Tabel 4 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og de tilhørende aktuelle stikprøveantal. Det statistiske resultat er forholdet

  , som benyttes til afgørelse af, om serien er godkendt eller ikke, på følgende måde:For m0 ≤ n ≤ m:






  a) | serien godkendt, hvis

  /vn ≤ An, |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

For m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | serien forkastet, hvis

  /vn ≥ Bn, |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | foretag endnu en måling, hvis An <

  /vn < Bn. |
| --- | --- |

c)

Formula

| 6. | Noter:
  Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske testresultat:






  (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
  Tabel 4:
  Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2

  Mindste stikprøvestørrelse: 3








  Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse An | Forkastelselsgrænse Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | 0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Noter:

Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske testresultat:

Formula

Formula

(n = 2,3,...; Formula; v1 = 0)

Tabel 4:

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2

Mindste stikprøvestørrelse: 3

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse An

Forkastelselsgrænse Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Tillæg 3

Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens anmodning

| 1. | I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres med hensyn til emission af forurenende stoffer. |
| --- | --- |

1.

I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres med hensyn til emission af forurenende stoffer.

| 2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (fabrikantens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (fabrikantens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

| 3. | Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ (jf. figur 2):
  Idet:







  L | = | den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven |
| s | = | et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne) |
| n | = | det aktuelle stikprøveantal. |

3.

Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ (jf. figur 2):

Idet:

L

=

den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof

xi

=

den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven

s

=

et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne)

n

=

det aktuelle stikprøveantal.

| 4. | For den pågældende stikprøve beregnes det statistiske testresultat, der kvantificerer antallet af ikke-overensstemmende motorer, dvs. xi ≥ L. |
| --- | --- |

4.

For den pågældende stikprøve beregnes det statistiske testresultat, der kvantificerer antallet af ikke-overensstemmende motorer, dvs. xi ≥ L.

| 5. | Hvorefter:






  a) | hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 5, nås afgørelsen »godkendt« for det pågældende forurenende stof; |
| --- | --- | --- |

5.

Hvorefter:

a)

hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 5, nås afgørelsen »godkendt« for det pågældende forurenende stof;

| b) | hvis det statistiske resultat er større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 5, nås afgørelsen »forkastet« for det pågældende stof; |
| --- | --- |

b)

hvis det statistiske resultat er større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 5, nås afgørelsen »forkastet« for det pågældende stof;

| c) | ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1 i dette regulativ, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. |
| --- | --- |

c)

ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1 i dette regulativ, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

I tabel 5 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.

Tabel 5

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 3

Mindste stikprøvestørrelse: 3

| Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse | Forkastelsesgrænse |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse

Forkastelsesgrænse

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Tillæg 4

Bestemmelse af systemækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal, jf. punkt 5.2 i dette bilag, ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af (mindst) 7 par stikprøver af det kandiderende system og et af de godkendte referencesystemer i dette regulativ ved anvendelse af en eller flere hensigtsmæssige prøvecyklusser. De ækvivalenskriterier, som skal anvendes, er F-testen og den tosidede Student t-test.

Ved denne statistiske metode undersøges hypotesen om, at populationens standardafvigelse og gennemsnitsværdien af en emission målt med det kandiderende system ikke adskiller sig fra standardafvigelsen og populationens gennemsnitsværdi for den pågældende emission målt med referencesystemet. Hypotesen prøves på baggrund af et signifikansniveau på 5 % for F- og t-værdierne. De kritiske F- og t-værdier for 7-10 par stikprøver er angivet i nedenstående tabel. Hvis F- og t-værdierne beregnet ud fra nedenstående formel er større end de kritiske F- og t-værdier, er det kandiderende system ikke ækvivalent.

Følgende fremgangsmåde følges: Bogstaverne R og C med lav skrift henviser til henholdsvis referencesystemet og det kandiderende system:

| a) | Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet (helst parallelt). Der refereres til antallet af prøver som nR og nC. |
| --- | --- |

a)

Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet (helst parallelt). Der refereres til antallet af prøver som nR og nC.

| b) | Beregn gennemsnitsværdierne xR og xC og standardafvigelserne sR og sC. |
| --- | --- |

b)

Beregn gennemsnitsværdierne xR og xC og standardafvigelserne sR og sC.

| c) | Beregn F-værdien som følger:

  (den største af de to standardafvigelser SR eller SC skal stå i tælleren) |
| --- | --- |

c)

Beregn F-værdien som følger:

(den største af de to standardafvigelser SR eller SC skal stå i tælleren)

| d) | Beregn t-værdien som følger: |
| --- | --- |

d)

Beregn t-værdien som følger:

| e) | Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i nedenstående tabel. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 5 % (konfidensgrad på 95 %). |
| --- | --- |

e)

Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i nedenstående tabel. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 5 % (konfidensgrad på 95 %).

| f) | Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:






  for F-testen: | df = nR – 1/nC – 1 |
| --- | --- | --- |
| for t-testen: | df = nC + nR – 2 |

f)

Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:

for F-testen:

df = nR – 1/nC – 1

for t-testen:

df = nC + nR – 2

F- og t-værdier for udvalgte stikprøvestørrelser:

| Stikprøvestørrelse | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Stikprøvestørrelse

F-test

t-test

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| g) | Ækvivalensen bestemmes som følger:






  i) | hvis F < Fcrit og t < tcrit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette regulativ |
| --- | --- | --- |

g)

Ækvivalensen bestemmes som følger:

i)

hvis F < Fcrit og t < tcrit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette regulativ

| ii) | hvis F ≥ Fcrit og t ≥ tcrit , er det kandiderende system forskellig fra referencesystemet i dette regulativ. |
| --- | --- |

ii)

hvis F ≥ Fcrit og t ≥ tcrit , er det kandiderende system forskellig fra referencesystemet i dette regulativ.

---

BILAG 1

OPLYSNINGSSKEMA

Dette oplysningsskema er knyttet til godkendelsen i henhold til regulativ nr. 49. Det vedrører foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof.

Køretøjstype/stammotor/motortype (1)

0.   GENERELT

| 0.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse):... |
| --- | --- |

0.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse):...

| 0.2. | Type og handelsbetegnelse (anfør eventuel variant):... |
| --- | --- |

0.2.

Type og handelsbetegnelse (anfør eventuel variant):...

| 0.3. | Typeidentifikationsmærke og placering, hvis markeret på køretøjet:... |
| --- | --- |

0.3.

Typeidentifikationsmærke og placering, hvis markeret på køretøjet:...

| 0.4. | Køretøjets klasse (hvis relevant):... |
| --- | --- |

0.4.

Køretøjets klasse (hvis relevant):...

| 0.5. | Motorens klasse: diesel/NG-dreven/LPG-dreven/ethanoldreven (1)... |
| --- | --- |

0.5.

Motorens klasse: diesel/NG-dreven/LPG-dreven/ethanoldreven (1)...

| 0.6. | Fabrikantens navn og adresse:... |
| --- | --- |

0.6.

Fabrikantens navn og adresse:...

| 0.7. | Foreskrevne skiltes og påskrifters anbringelsessted og anbringelsesmåde:... |
| --- | --- |

0.7.

Foreskrevne skiltes og påskrifters anbringelsessted og anbringelsesmåde:...

| 0.8. | For komponenter og separate tekniske enheder, ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde:... |
| --- | --- |

0.8.

For komponenter og separate tekniske enheder, ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde:...

| 0.9. | Adresse(r) på samlefabrik(ker):... |
| --- | --- |

0.9.

Adresse(r) på samlefabrik(ker):...

Bilag:

| 1. | Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse (jf. tillæg 1) |
| --- | --- |

1.

Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse (jf. tillæg 1)

| 2. | Hovedspecifikationer for motorfamilien (jf. tillæg 2) |
| --- | --- |

2.

Hovedspecifikationer for motorfamilien (jf. tillæg 2)

| 3. | Hovedspecifikationer for motortyper i motorfamilien (jf. tillæg 3) |
| --- | --- |

3.

Hovedspecifikationer for motortyper i motorfamilien (jf. tillæg 3)

| 4. | Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele, hvis dette er relevant (jf. tillæg 4) |
| --- | --- |

4.

Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele, hvis dette er relevant (jf. tillæg 4)

| 5. | Fotografier og/eller tegninger af stammotoren/motortypen og, hvis relevant, af motorrummet |
| --- | --- |

5.

Fotografier og/eller tegninger af stammotoren/motortypen og, hvis relevant, af motorrummet

| 6. | Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag. |
| --- | --- |

6.

Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag.

Dato og sted

---

(1)  Det ikke relevante overstreges.

Tillæg 1

Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse (1)

1.   Beskrivelse af motoren

| 1.1. | Fabrikant: ... |
| --- | --- |

1.1.

Fabrikant: ...

| 1.2. | Fabrikantens motorkode: ... |
| --- | --- |

1.2.

Fabrikantens motorkode: ...

| 1.3. | Arbejdsgang: firtakts/totakts (2) |
| --- | --- |

1.3.

Arbejdsgang: firtakts/totakts (2)

| 1.4. | Antal og arrangement af cylindre: ... |
| --- | --- |

1.4.

Antal og arrangement af cylindre: ...

| 1.4.1. | Boring: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Boring: ... mm

| 1.4.2. | Slaglængde: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Slaglængde: ... mm

| 1.4.3. | Tændingsrækkefølge: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tændingsrækkefølge: ...

| 1.5. | Motorens slagvolumen: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Motorens slagvolumen: ... cm3

| 1.6. | Volumetrisk kompressionsforhold (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Volumetrisk kompressionsforhold (3): ...

| 1.7. | Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ... |
| --- | --- |

1.7.

Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...

| 1.8. | Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ... cm2

| 1.9. | Tomgangshastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Tomgangshastighed: ... min-1

| 1.10. | Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1

| 1.11. | Maksimal tilladt motorhastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Maksimal tilladt motorhastighed: ... min-1

| 1.12. | Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1

| 1.13. | Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2) |
| --- | --- |

1.13.

Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2)

| 1.14. | Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (2)

| 1.15. | Kølesystem |
| --- | --- |

1.15.

Kølesystem

| 1.15.1. | Væskekøling |
| --- | --- |

1.15.1.

Væskekøling

| 1.15.1.1. | Væskens art: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Væskens art: ...

| 1.15.1.2. | Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2)

| 1.15.1.3. | Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...

| 1.15.1.4. | Udvekslingsforhold (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...

| 1.15.2. | Luftkøling |
| --- | --- |

1.15.2.

Luftkøling

| 1.15.2.1. | Blæser: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Blæser: ja/nej (2)

| 1.15.2.2. | Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...

| 1.15.2.3. | Udvekslingsforhold (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...

| 1.16. | Tilladt temperatur ifølge fabrikanten |
| --- | --- |

1.16.

Tilladt temperatur ifølge fabrikanten

| 1.16.1. | Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K

| 1.16.2. | Luftkøling: referencepunkt: ...
  Største temperatur ved referencepunkt: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Luftkøling: referencepunkt: ...

Største temperatur ved referencepunkt: ... K

| 1.16.3. | Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.16.3.

Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): ...

| 1.16.4. | Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): ... K

| 1.16.5. | Brændstoftemperatur: min. ... K, maks. ... K
  for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin |
| --- | --- |

1.16.5.

Brændstoftemperatur: min. ... K, maks. ... K

for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin

| 1.16.6. | Brændstoftryk: min. ... kPa, maks. ... kPa
  ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer |
| --- | --- |

1.16.6.

Brændstoftryk: min. ... kPa, maks. ... kPa

ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer

| 1.16.7. | Temperatur af smøremiddel: min. ... K, maks. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Temperatur af smøremiddel: min. ... K, maks. ... K

| 1.17. | Tryklader: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.

Tryklader: ja/nej (2)

| 1.17.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Fabrikat: ...

| 1.17.2. | Type: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Type: ...

| 1.17.3. | Beskrivelse af systemet (f. eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Beskrivelse af systemet (f. eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ...

| 1.17.4. | Ladeluftkøler: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Ladeluftkøler: ja/nej (2)

| 1.18. | Luftindtagssystem
  Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Luftindtagssystem

Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser

... kPa

| 1.19. | Udstødningssystem
  Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser
  ... kPa
  Udstødningssystemets volumen: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Udstødningssystem

Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser

... kPa

Udstødningssystemets volumen: ... dm3

| 1.20. | Motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) (alle motortyper): |
| --- | --- |

1.20.

Motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) (alle motortyper):

| 1.20.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Fabrikat: ...

| 1.20.2. | Type: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Type: ...

| 1.20.3. | Softwarekalibreringsnummer(-numre): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Softwarekalibreringsnummer(-numre): ...

2.   Foranstaltninger mod luftforurening

| 2.1. | Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ... |
| --- | --- |

2.1.

Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...

| 2.2. | Supplerende forureningsbekæmpende anordninger
  (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik) ... |
| --- | --- |

2.2.

Supplerende forureningsbekæmpende anordninger

(hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik) ...

| 2.2.1. | Katalysator: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalysator: ja/nej (2)

| 2.2.1.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Fabrikat(er): ...

| 2.2.1.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Type(r): ...

| 2.2.1.3. | Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...

| 2.2.1.4. | Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ...

| 2.2.1.5. | Type katalytisk virkning: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Type katalytisk virkning: ...

| 2.2.1.6. | Samlet mængde ædelmetaller: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Samlet mængde ædelmetaller: ...

| 2.2.1.7. | Relativ koncentration: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relativ koncentration: ...

| 2.2.1.8. | Substrat (struktur og materiale): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substrat (struktur og materiale): ...

| 2.2.1.9. | Celletæthed: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Celletæthed: ...

| 2.2.1.10. | Katalysatorbeholdertype: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Katalysatorbeholdertype: ...

| 2.2.1.11. | Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...

| 2.2.1.12. | Normalt driftstemperaturområde (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Normalt driftstemperaturområde (K): ...

| 2.2.1.13. | Reagenser (hvis relevant): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Reagenser (hvis relevant):

| 2.2.1.13.1. | Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: ...

| 2.2.1.13.2. | Reagensens normale driftstemperaturområde: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Reagensens normale driftstemperaturområde: ...

| 2.2.1.13.3. | International standard (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

International standard (hvis relevant): ...

| 2.2.1.13.4. | Hyppigheden af reagenspåfyldning: kontinuerlig/vedligeholdelse (4) ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Hyppigheden af reagenspåfyldning: kontinuerlig/vedligeholdelse (4) ...

| 2.2.2. | Lambdasonde: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Lambdasonde: ja/nej (2)

| 2.2.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 2.2.2.2. | Type: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Type: ...

| 2.2.2.3. | Placering: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Placering: ...

| 2.2.3. | Luftindblæsning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Luftindblæsning: ja/nej (2)

| 2.2.3.1. | Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ...

| 2.2.4. | Recirkulation af udstødningsgas (EGR): ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Recirkulation af udstødningsgas (EGR): ja/nej (2)

| 2.2.4.1. | Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed osv.): ...

| 2.2.5. | Partikelfilter: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.5.

Partikelfilter: ja/nej (2)

| 2.2.5.1. | Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ...

| 2.2.5.2. | Partikelfilterets type og konstruktion: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Partikelfilterets type og konstruktion: ...

| 2.2.5.3. | Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): ...

| 2.2.5.4. | Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ...

| 2.2.5.5. | Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa): ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa): ...

| 2.2.5.6. | I tilfælde af periodisk regenerering:






  a) | Antal ETC-prøvecyklusser mellem 2 regenereringer (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

I tilfælde af periodisk regenerering:

a)

Antal ETC-prøvecyklusser mellem 2 regenereringer (n1): ...

| b) | Antal ETC-prøvecyklusser under regenerering (n2): ... |
| --- | --- |

b)

Antal ETC-prøvecyklusser under regenerering (n2): ...

| 2.2.6. | Andre systemer: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Andre systemer: ja/nej (2)

| 2.2.6.1. | Beskrivelse og funktionsmåde: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Beskrivelse og funktionsmåde: ...

3.   Brændstoftilførsel

| 3.1. | Dieselmotorer |
| --- | --- |

3.1.

Dieselmotorer

| 3.1.1. | Fødepumpe
  Tryk (3): ... kPa eller karakteristikdiagram (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Fødepumpe

Tryk (3): ... kPa eller karakteristikdiagram (2): ...

| 3.1.2. | Indsprøjtningssystem |
| --- | --- |

3.1.2.

Indsprøjtningssystem

| 3.1.2.1. | Pumpe |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pumpe

| 3.1.2.1.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.2.1.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Type(r): ...

| 3.1.2.1.3. | Brændstoftilførsel: ... mm3
   (3) pr. takt ved en motorhastighed på ... min-1

  ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2)
   (3)

  Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (2)

  Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Brændstoftilførsel: ... mm3
   (3) pr. takt ved en motorhastighed på ... min-1

ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2)
   (3)

Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (2)

Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden.

| 3.1.2.1.4. | Indsprøjtningsforstilling |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Indsprøjtningsforstilling

| 3.1.2.1.4.1. | Kurve over indsprøjtningsforstilling (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Kurve over indsprøjtningsforstilling (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | tatisk indsprøjtningsindstilling (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

tatisk indsprøjtningsindstilling (3): ...

| 3.1.2.2. | Indsprøjtningsrør |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Indsprøjtningsrør

| 3.1.2.2.1. | Længde: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Længde: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Indvendig diameter: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Indvendig diameter: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Common rail, fabrikat og type: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Common rail, fabrikat og type: ...

| 3.1.2.3. | Tilførselsdyse(r) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Tilførselsdyse(r)

| 3.1.2.3.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.2.3.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Type(r): ...

| 3.1.2.3.3. | »Åbningstryk«: ... kPa (3)

  eller karakteristikdiagram (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

»Åbningstryk«: ... kPa (3)

eller karakteristikdiagram (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Regulator

| 3.1.2.4.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.2.4.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Type(r): ...

| 3.1.2.4.3. | Afskæringspunkt under fuld belastning: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Afskæringspunkt under fuld belastning: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Største hastighed, ubelastet: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Største hastighed, ubelastet: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Tomgangshastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Tomgangshastighed: ... min-1

| 3.1.3. | Koldstartsystem |
| --- | --- |

3.1.3.

Koldstartsystem

| 3.1.3.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.3.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Type(r): ...

| 3.1.3.3. | Beskrivelse: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Beskrivelse: ...

| 3.1.3.4. | Hjælpestartanordning: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Hjælpestartanordning: ...

| 3.1.3.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.4.2. | Type: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Type: ...

| 3.2. | Gasdrevne motorer (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gasdrevne motorer (5)

| 3.2.1. | Brændstof: Naturgas/LPG (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Brændstof: Naturgas/LPG (2)

| 3.2.2. | Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3)

| 3.2.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Type(r): ...

| 3.2.2.3. | Antal trykreduktionstrin: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Antal trykreduktionstrin: ...

| 3.2.2.4. | Tryk i sluttrinnet: min. ... kPa, maks. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Tryk i sluttrinnet: min. ... kPa, maks. ... kPa

| 3.2.2.5. | Antal hovedindstillingspunkter: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Antal hovedindstillingspunkter:

| 3.2.2.6. | Antal tomgangsindstillingspunkter: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Antal tomgangsindstillingspunkter: ...

| 3.2.2.7. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.3. | Brændstofsystem: blandeenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Brændstofsystem: blandeenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (2)

| 3.2.3.1. | Regulering af blandingen: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Regulering af blandingen: ...

| 3.2.3.2. | Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ...

| 3.2.3.3. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.4. | Blandingsenhed |
| --- | --- |

3.2.4.

Blandingsenhed

| 3.2.4.1. | Antal: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Antal: ...

| 3.2.4.2. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.4.3. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Type(r): ...

| 3.2.4.4. | Placering: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Placering: ...

| 3.2.4.5. | Indstillingsmuligheder: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Indstillingsmuligheder: ...

| 3.2.4.6. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.5. | Tilførsel i indsugningsmanifold |
| --- | --- |

3.2.5.

Tilførsel i indsugningsmanifold

| 3.2.5.1. | Indsprøjtning: single point/multipoint (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Indsprøjtning: single point/multipoint (2)

| 3.2.5.2. | Indsprøjtning: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Indsprøjtning: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2)

| 3.2.5.3. | Indsprøjtningsudstyr |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Indsprøjtningsudstyr

| 3.2.5.3.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.5.3.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Type(r): ...

| 3.2.5.3.3. | Indstillingsmuligheder: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Indstillingsmuligheder: ...

| 3.2.5.3.4. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.5.4. | Fødepumpe (hvis relevant): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Fødepumpe (hvis relevant):

| 3.2.5.4.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.5.4.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Type(r): ...

| 3.2.5.4.3 | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.5.5. | Indsprøjtningsdyse(r): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Indsprøjtningsdyse(r):

| 3.2.5.5.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.5.5.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Type(r): ...

| 3.2.5.5.3. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.6. | Direkte indsprøjtning |
| --- | --- |

3.2.6.

Direkte indsprøjtning

| 3.2.6.1. | Indsprøjtningspumpe/trykregulator (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Indsprøjtningspumpe/trykregulator (2)

| 3.2.6.1.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.6.1.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Type(r): ...

| 3.2.6.1.3 | Indsprøjtningsindstilling: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Indsprøjtningsindstilling: ...

| 3.2.6.1.4. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.6.2. | Indsprøjtningsdyse(r) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Indsprøjtningsdyse(r)

| 3.2.6.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.6.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Type(r): ...

| 3.2.6.2.3. | Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.7. | Elektronisk styreenhed (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronisk styreenhed (ECU)

| 3.2.7.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.7.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Type(r): ...

| 3.2.7.3. | Indstillingsmuligheder: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Indstillingsmuligheder: ...

| 3.2.8. | NG-brændstofspecifikt udstyr |
| --- | --- |

3.2.8.

NG-brændstofspecifikt udstyr

| 3.2.8.1. | Variant 1
  (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1

(kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

| 3.2.8.1.1. | Brændstoffets sammensætning:








  methan (CH4): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ethan (C2H6): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| propan (C3H8): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| butan (C4H10): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| C5/C5+: | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| oxygen (O2): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| inaktive gasser (N2, He etc.): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |

3.2.8.1.1.

Brændstoffets sammensætning:

methan (CH4):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

ethan (C2H6):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

propan (C3H8):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

butan (C4H10):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

C5/C5+:

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

oxygen (O2):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

inaktive gasser (N2, He etc.):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

| 3.2.8.1.2. | Indsprøjtningsdyse(r) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Indsprøjtningsdyse(r)

| 3.2.8.1.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Type(r): ...

| 3.2.8.1.3. | Andre (hvis relevant) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Andre (hvis relevant)

| 3.2.8.2. | Variant 2
  (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2

(kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

4.   Ventilindstilling

| 4.1. | Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: ... |
| --- | --- |

4.1.

Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: ...

| 4.2. | Reference- og/eller indstillingsområder (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Reference- og/eller indstillingsområder (2): ...

5.   Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)

| 5.1. | Tændingssystem: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Tændingssystem: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2)

| 5.2. | Tændingens styreenhed |
| --- | --- |

5.2.

Tændingens styreenhed

| 5.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 5.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Type(r): ...

| 5.3. | Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (2)
   (3): ...

| 5.4. | Tændingsindstilling (3): ... grader før top ved en hastighed på ... min-1

  og et absolut indsugningsmanifoldtryk på...Pa |
| --- | --- |

5.4.

Tændingsindstilling (3): ... grader før top ved en hastighed på ... min-1

og et absolut indsugningsmanifoldtryk på...Pa

| 5.5. | Tændrør |
| --- | --- |

5.5.

Tændrør

| 5.5.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Fabrikat(er): ...

| 5.5.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Type(r): ...

| 5.5.3. | Gnistgab: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Gnistgab: ... mm

| 5.6. | Tændspole(r) |
| --- | --- |

5.6.

Tændspole(r)

| 5.6.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Fabrikat(er): ...

| 5.6.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Type(r): ...

6.   Motordrevet udstyr

Ved indlevering til prøvning skal motoren være monteret med det hjælpeudstyr, der er nødvendigt for dens funktion (f. eks. ventilator, vandpumpe, mv.) som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, bilag 10, punkt 5.1.1, og ved de deri angivne driftsbetingelser.

| 6.1. | Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen
  Hvis montering af motorudstyret på prøvebænk ikke er mulig eller hensigtsmæssig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne). |
| --- | --- |

6.1.

Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen

Hvis montering af motorudstyret på prøvebænk ikke er mulig eller hensigtsmæssig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne).

| 6.2. | Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen
  Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt til køretøjets funktion (f. eks. luftkompressor, airconditionanlæg mv.) skal afmonteres ved prøvningen. Er afmontering af hjælpeudstyret ikke mulig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne). |
| --- | --- |

6.2.

Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen

Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt til køretøjets funktion (f. eks. luftkompressor, airconditionanlæg mv.) skal afmonteres ved prøvningen. Er afmontering af hjælpeudstyret ikke mulig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne).

7.   Supplerende oplysninger om prøvningsbetingelserne

| 7.1. | Anvendt smøremiddel |
| --- | --- |

7.1.

Anvendt smøremiddel

| 7.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Fabrikat: ...

| 7.1.2. | Type: ...
  (Angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Type: ...

(Angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet): ...

| 7.2. | Eventuelt motordrevet udstyr
  Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:






  a) | hvis hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, ikke er monteret på motoren, og/eller |
| --- | --- | --- |

7.2.

Eventuelt motordrevet udstyr

Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:

a)

hvis hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, ikke er monteret på motoren, og/eller

| b) | hvis der på motoren er monteret hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion. |
| --- | --- |

b)

hvis der på motoren er monteret hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion.

| 7.2.1. | Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ...

| 7.2.2. | Optagen effekt ved forskellige angivne motorhastigheder:












  Udstyr | Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder |
| --- | --- | --- |
| | Tomgang | Lav hastighed | høj hastighed | Hastighed A (6) | Hastighed B (6) | Hastighed C (6) | Ref. hastighed (7) |
| P(a)
  hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt). jf. punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/02, bilag 10 | | | | | | | |
| P(b)
  hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt). jf. punkt 5.1.2 i regulativ nr. 24/02, bilag 10 | | | | | | | |

7.2.2.

Optagen effekt ved forskellige angivne motorhastigheder:

Udstyr

Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder

Tomgang

Lav hastighed

høj hastighed

Hastighed A (6)

Hastighed B (6)

Hastighed C (6)

Ref. hastighed (7)

P(a)

hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt). jf. punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/02, bilag 10

P(b)

hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt). jf. punkt 5.1.2 i regulativ nr. 24/02, bilag 10

8.   Motorens præstationer

| 8.1. | Motorhastigheder/ (8)

  Lav hastighed (nlo): ... min-1

  Høj hastighed (nhi): ... min-1

  ved ESC- og ELR-prøvecyklusser | Tomgang: ... min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Motorhastigheder/ (8)

Lav hastighed (nlo): ... min-1

Høj hastighed (nhi): ... min-1

ved ESC- og ELR-prøvecyklusser

Tomgang: ... min-1

| | Ved hastighed A: ... min-1 |
| --- | --- |

Ved hastighed A: ... min-1

| | Ved hastighed B: ... min-1 |
| --- | --- |

Ved hastighed B: ... min-1

| | Ved hastighed C: ... min-1 |
| --- | --- |

Ved hastighed C: ... min-1

ved ETC-prøvecyklus

| | Referencehastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

Referencehastighed: ... min-1

| 8.2. | Motoreffekt (målt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 24, ændringsserie 03) i kW | Motorhastighed |
| --- | --- | --- |
| Tomgang | Hastighed A (9) | Hastighed B (9) | Hastighed C (9) | Ref. hastighed (10) |
| P(m)
  Effekt, målt i prøvebænk | | | | | |
| P(a)
  Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen (punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/02, bilag 10) | | | | | |
| a) | hvis monteret |

8.2.

Motoreffekt (målt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 24, ændringsserie 03) i kW

Motorhastighed

Tomgang

Hastighed A (9)

Hastighed B (9)

Hastighed C (9)

Ref. hastighed (10)

P(m)

Effekt, målt i prøvebænk

P(a)

Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen (punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/02, bilag 10)

a)

hvis monteret

| b) | hvis ikke monteret |
| --- | --- |

b)

hvis ikke monteret

0

0

0

0

0

P(b)

Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen (punkt 5.1.2 i regulativ nr. 24/02, bilag 10)

| a) | hvis monteret |
| --- | --- |

a)

hvis monteret

| b) | hvis ikke monteret |
| --- | --- |

b)

hvis ikke monteret

0

0

0

0

0

P(n)

Motorens nettoeffekt = P(m)-P(a) + P(b)

| 8.3. | Dynamometerindstilling (kW)
  Indstillingen af dynamometeret til ESC- og ELR-test og til referencecyklussen i ETC-testen skal baseres på nettoeffekten P(n) omhandlet i punkt 8.2. Det anbefales, at motoren monteres i prøvestanden i nettotilstand. I så fald er P(m) og P(n) identiske. Hvis det er umuligt eller uhensigtsmæssigt at køre motoren ved nettobetingelser, skal dynamometerindstillingen korrigeres til nettotilstand ved hjælp af ovennævnte formel. |
| --- | --- |

8.3.

Dynamometerindstilling (kW)

Indstillingen af dynamometeret til ESC- og ELR-test og til referencecyklussen i ETC-testen skal baseres på nettoeffekten P(n) omhandlet i punkt 8.2. Det anbefales, at motoren monteres i prøvestanden i nettotilstand. I så fald er P(m) og P(n) identiske. Hvis det er umuligt eller uhensigtsmæssigt at køre motoren ved nettobetingelser, skal dynamometerindstillingen korrigeres til nettotilstand ved hjælp af ovennævnte formel.

| 8.3.1. | ESC- og ELR-test
  Dynamometerindstillingen beregnes efter formlen i bilag 4A, tillæg 1, punkt 1.2.









  Belastning, i % | Motorhastighed |
| --- | --- | --- |
| | Tomgang | Hastighed A | Hastighed B | Hastighed C |
| 10 | ... | | | |
| 25 | ... | | | |
| 50 | ... | | | |
| 75 | ... | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

ESC- og ELR-test

Dynamometerindstillingen beregnes efter formlen i bilag 4A, tillæg 1, punkt 1.2.

Belastning, i %

Motorhastighed

Tomgang

Hastighed A

Hastighed B

Hastighed C

10

...

25

...

50

...

75

...

100

| 8.3.2. | ETC-test
  Finder afprøvning af motoren ikke sted under nettobetingelser, skal korrektionsformlen til omregning af den effekt eller det arbejde under prøvecyklussen, som er målt i henhold til bilag 4A, tillæg 2, punkt 2, til nettoeffekt eller nettoarbejde under cyklussen, forelægges af motorfabrikanten for hele arbejdsområdet i cyklussen, og skal være godkendt af den tekniske tjeneste. |
| --- | --- |

8.3.2.

ETC-test

Finder afprøvning af motoren ikke sted under nettobetingelser, skal korrektionsformlen til omregning af den effekt eller det arbejde under prøvecyklussen, som er målt i henhold til bilag 4A, tillæg 2, punkt 2, til nettoeffekt eller nettoarbejde under cyklussen, forelægges af motorfabrikanten for hele arbejdsområdet i cyklussen, og skal være godkendt af den tekniske tjeneste.

9.   Egendiagnosesystem (OBD)

| 9.1. | Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) 4/: ... |
| --- | --- |

9.1.

Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) 4/: ...

| 9.2. | Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD), og disses formål: ... |
| --- | --- |

9.2.

Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD), og disses formål: ...

| 9.3. | Skriftlig beskrivelse (generelle OBD-funktionsprincipper) for: |
| --- | --- |

9.3.

Skriftlig beskrivelse (generelle OBD-funktionsprincipper) for:

| 9.3.1. | Diesel-/gasmotorer |
| --- | --- |

9.3.1.

Diesel-/gasmotorer

| 9.3.1.1. | Overvågning af katalysator ... |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Overvågning af katalysator ...

| 9.3.1.2. | Overvågning af deNOx-system ... |
| --- | --- |

9.3.1.2.

Overvågning af deNOx-system ...

| 9.3.1.3. | Overvågning af dieselpartikelfilter ... |
| --- | --- |

9.3.1.3.

Overvågning af dieselpartikelfilter ...

| 9.3.1.4. | Overvågning af elektronisk brændstofsystem ... |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Overvågning af elektronisk brændstofsystem ...

| 9.3.1.5. | Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD)... |
| --- | --- |

9.3.1.5.

Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD)...

| 9.4. | Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ... |
| --- | --- |

9.4.

Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...

| 9.5. | Liste over alle anvendte OBD-koder og -formater for egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver enkelt): ... |
| --- | --- |

9.5.

Liste over alle anvendte OBD-koder og -formater for egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver enkelt): ...

10.   Momentbegrænser

| 10.1. | Beskrivelse af aktiveringen af momentbegrænseren |
| --- | --- |

10.1.

Beskrivelse af aktiveringen af momentbegrænseren

| 10.2. | Beskrivelse af begrænsningen af den fulde belastningskurve |
| --- | --- |

10.2.

Beskrivelse af begrænsningen af den fulde belastningskurve

---

(1)  I tilfælde af ikke-konventionelle motorer og systemer angiver fabrikanten oplysninger, der er ækvivalente med de her anførte.

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Specificer tolerancen.

(4)  Det ikke gældende overstreges.

(5)  For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).

(6)  ESC-test.

(7)  Kun ETC-test.

(8)  Tolerance angives. Tolerancen skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier.

(9)  ESC-test.

(10)  Kun ETC-test.

Tillæg 2

Hovedspecifikationer for motorfamilien

1.   Fælles parametre

| 1.1. | Forbrændingscyklus: ... |
| --- | --- |

1.1.

Forbrændingscyklus: ...

| 1.2. | Kølemiddel: ... |
| --- | --- |

1.2.

Kølemiddel: ...

| 1.3. | Antal cylindre (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Antal cylindre (1): ...

| 1.4. | De enkelte cylindres slagvolumen: ... |
| --- | --- |

1.4.

De enkelte cylindres slagvolumen: ...

| 1.5. | Luftindtagstype: ... |
| --- | --- |

1.5.

Luftindtagstype: ...

| 1.6. | Forbrændingskammerets type/konstruktion: ... |
| --- | --- |

1.6.

Forbrændingskammerets type/konstruktion: ...

| 1.7. | Ventiler og porte — arrangement, størrelse og antal: ... |
| --- | --- |

1.7.

Ventiler og porte — arrangement, størrelse og antal: ...

| 1.8. | Brændstofsystem: ... |
| --- | --- |

1.8.

Brændstofsystem: ...

| 1.9. | Tændingssystem (gasmotorer): ... |
| --- | --- |

1.9.

Tændingssystem (gasmotorer): ...

| 1.10. | Forskellige systemer:






  a) | ladeluftkølesystem (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Forskellige systemer:

a)

ladeluftkølesystem (1): ...

| b) | udstødningsrecirkulation (1): ... |
| --- | --- |

b)

udstødningsrecirkulation (1): ...

| c) | vandinjektion/-emulsion (1): ... |
| --- | --- |

c)

vandinjektion/-emulsion (1): ...

| d) | luftinjektion (1): ... |
| --- | --- |

d)

luftinjektion (1): ...

| 1.11. | Efterbehandling af udstødningen (1): ...
  Bevis på identisk (eller for stammotoren laveste) forhold mellem: kapacitet og afgivet brændstofmængde pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram: ... |
| --- | --- |

1.11.

Efterbehandling af udstødningen (1): ...

Bevis på identisk (eller for stammotoren laveste) forhold mellem: kapacitet og afgivet brændstofmængde pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram: ...

2.   Fortegnelse over motorfamilien

| 2.1. | Dieselmotorfamiliens betegnelse: ... |
| --- | --- |

2.1.

Dieselmotorfamiliens betegnelse: ...

| 2.1.1. | Specifikation af motorer i denne familie: | Stammotor |
| --- | --- | --- |
| Motortype | | | | | |
| Cylinderantal | | | | | |
| Mærkehastighed (min-1) | | | | | |
| Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) | | | | | |
| Mærkenettoeffekt (kW) | | | | | |
| Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1) | | | | | |
| Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) | | | | | |
| Største drejningsmoment (Nm) | | | | | |
| Laveste tomgangshastighed (min-1) | | | | | |
| Slagvolumen ( % af stammotors) | | | | | 100 |

2.1.1.

Specifikation af motorer i denne familie:

Stammotor

Motortype

Cylinderantal

Mærkehastighed (min-1)

Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)

Mærkenettoeffekt (kW)

Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1)

Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)

Største drejningsmoment (Nm)

Laveste tomgangshastighed (min-1)

Slagvolumen ( % af stammotors)

100

| 2.2. | Gasmotorfamiliens betegnelse: ... |
| --- | --- |

2.2.

Gasmotorfamiliens betegnelse: ...

| 2.2.1. | Specifikation af motorer i denne familie: | Stammotor |
| --- | --- | --- |
| Motortype | | | | | |
| Cylinderantal | | | | | |
| Mærkehastighed (min-1) | | | | | |
| Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) | | | | | |
| Mærkenettoeffekt (kW) | | | | | |
| Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1) | | | | | |
| Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) | | | | | |
| Største drejningsmoment (Nm) | | | | | |
| Laveste tomgangshastighed (min-1) | | | | | |
| Slagvolumen ( % af stammotors) | | | | | 100 |
| Tændingsindstilling | | | | | |
| EGR-flow | | | | | |
| Luftpumpe ja/nej | | | | | |
| Faktisk luftpumpestrøm | | | | | |

2.2.1.

Specifikation af motorer i denne familie:

Stammotor

Motortype

Cylinderantal

Mærkehastighed (min-1)

Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)

Mærkenettoeffekt (kW)

Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1)

Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)

Største drejningsmoment (Nm)

Laveste tomgangshastighed (min-1)

Slagvolumen ( % af stammotors)

100

Tændingsindstilling

EGR-flow

Luftpumpe ja/nej

Faktisk luftpumpestrøm

---

(1)  Hvis ikke relevant, skrives »N/A«.

Tillæg 3

Hovedspecifikationer for motortypen inden for familien
   (1)

1.   Beskrivelse af motoren

| 1.1. | Fabrikant: ... |
| --- | --- |

1.1.

Fabrikant: ...

| 1.2. | Fabrikantens motorkode: ... |
| --- | --- |

1.2.

Fabrikantens motorkode: ...

| 1.3. | Arbejdsgang: firtakts/totakts (2) |
| --- | --- |

1.3.

Arbejdsgang: firtakts/totakts (2)

| 1.4. | Antal og arrangement af cylindre: ... |
| --- | --- |

1.4.

Antal og arrangement af cylindre: ...

| 1.4.1. | Boring: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Boring: ... mm

| 1.4.2. | Slaglængde: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Slaglængde: ... mm

| 1.4.3. | Tændingsrækkefølge: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tændingsrækkefølge: ...

| 1.5. | Motorens slagvolumen: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Motorens slagvolumen: ... cm3

| 1.6. | Volumetrisk kompressionsforhold (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Volumetrisk kompressionsforhold (3): ...

| 1.7. | Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ... |
| --- | --- |

1.7.

Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...

| 1.8. | Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ... cm2

| 1.9. | Tomgangshastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Tomgangshastighed: ... min-1

| 1.10. | Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1

| 1.11. | Maksimal tilladt motorhastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Maksimal tilladt motorhastighed: ... min-1

| 1.12. | Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1

| 1.13. | Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2) |
| --- | --- |

1.13.

Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2)

| 1.14. | Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (2)

| 1.15. | Kølesystem |
| --- | --- |

1.15.

Kølesystem

| 1.15.1. | Væskekøling |
| --- | --- |

1.15.1.

Væskekøling

| 1.15.1.1. | Væskens art: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Væskens art: ...

| 1.15.1.2. | Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2)

| 1.15.1.3. | Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...

| 1.15.1.4. | Udvekslingsforhold (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...

| 1.15.2. | Luftkøling |
| --- | --- |

1.15.2.

Luftkøling

| 1.15.2.1. | Blæser: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Blæser: ja/nej (2)

| 1.15.2.2. | Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...

| 1.15.2.3. | Udvekslingsforhold (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...

| 1.16. | Tilladt temperatur ifølge fabrikanten |
| --- | --- |

1.16.

Tilladt temperatur ifølge fabrikanten

| 1.16.1. | Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K

| 1.16.2. | Luftkøling: referencepunkt: ...
  Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Luftkøling: referencepunkt: ...

Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K

| 1.16.3. | Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): ... K

| 1.16.4. | Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): ... K

| 1.16.5. | Brændstoftemperatur: min. ... K, maks. ... K
  for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin |
| --- | --- |

1.16.5.

Brændstoftemperatur: min. ... K, maks. ... K

for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin

| 1.16.6. | Brændstoftryk: min. ...kPa,
  maks. ... kPa
  ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer |
| --- | --- |

1.16.6.

Brændstoftryk: min. ...kPa,

maks. ... kPa

ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer

| 1.16.7. | Temperatur af smøremiddel: min. ... K, maks. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Temperatur af smøremiddel: min. ... K, maks. ... K

| 1.17. | Tryklader: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.

Tryklader: ja/nej (2)

| 1.17.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Fabrikat: ...

| 1.17.2. | Type: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Type: ...

| 1.17.3. | Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ...

| 1.17.4. | Ladeluftkøler: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Ladeluftkøler: ja/nej (2)

| 1.18. | Luftindtagssystem
  Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser: ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Luftindtagssystem

Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser: ... kPa

| 1.19. | Udstødningssystem
  Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser: ... kPa
  Udstødningssystemets volumen: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Udstødningssystem

Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser: ... kPa

Udstødningssystemets volumen: ... dm3

| 1.20. | Motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) (alle motortyper): |
| --- | --- |

1.20.

Motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) (alle motortyper):

| 1.20.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Fabrikat: ...

| 1.20.2. | Type: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Type: ...

| 1.20.3. | Softwarekalibreringsnummer(-numre): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Softwarekalibreringsnummer(-numre): ...

2.   Foranstaltninger mod luftforurening

| 2.1. | Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ... |
| --- | --- |

2.1.

Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...

| 2.2. | Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): ... |
| --- | --- |

2.2.

Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): ...

| 2.2.1. | Katalysator: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalysator: ja/nej (2)

| 2.2.1.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Fabrikat(er): ...

| 2.2.1.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Type(r): ...

| 2.2.1.3. | Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...

| 2.2.1.4. | Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ...

| 2.2.1.5. | Type katalytisk virkning: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Type katalytisk virkning: ...

| 2.2.1.6. | Samlet mængde ædelmetaller: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Samlet mængde ædelmetaller: ...

| 2.2.1.7. | Relativ koncentration: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relativ koncentration: ...

| 2.2.1.8. | Substrat (struktur og materiale): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substrat (struktur og materiale): ...

| 2.2.1.9. | Celletæthed: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Celletæthed: ...

| 2.2.1.10. | Katalysatorbeholdertype: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Katalysatorbeholdertype: ...

| 2.2.1.11. | Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...

| 2.2.1.12. | Normalt driftstemperaturområde (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Normalt driftstemperaturområde (K): ...

| 2.2.1.13. | Reagenser (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Reagenser (hvis relevant): ...

| 2.2.1.13.1. | Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: ...

| 2.2.1.13.2. | Reagensens normale driftstemperaturområde: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Reagensens normale driftstemperaturområde: ...

| 2.2.1.13.3. | International standard (hvis relevant): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

International standard (hvis relevant): ...

| 2.2.1.13.4. | Hyppigheden af reagenspåfyldning: kontinuerlig/vedligeholdelse (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Hyppigheden af reagenspåfyldning: kontinuerlig/vedligeholdelse (4): ...

| 2.2.2. | Lambdasonde: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Lambdasonde: ja/nej (2)

| 2.2.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 2.2.2.2. | Type: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Type: ...

| 2.2.2.3. | Placering: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Placering: ...

| 2.2.3. | Luftindblæsning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Luftindblæsning: ja/nej (2)

| 2.2.3.1. | Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ...

| 2.2.4. | Recirkulation af udstødningsgas (EGR): ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Recirkulation af udstødningsgas (EGR): ja/nej (2)

| 2.2.4.1. | Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed osv.): ...

| 2.2.5. | Partikelfilter: ja/nej (2): ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Partikelfilter: ja/nej (2): ...

| 2.2.5.1. | Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ...

| 2.2.5.2. | Partikelfilterets type og konstruktion: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Partikelfilterets type og konstruktion: ...

| 2.2.5.3. | Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): ...

| 2.2.5.4. | Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ...

| 2.2.5.5. | Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa): ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa): ...

| 2.2.5.6. | I tilfælde af periodisk regenerering:






  a) | Antal ETC-prøvecyklusser mellem 2 regenereringer (n1) |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

I tilfælde af periodisk regenerering:

a)

Antal ETC-prøvecyklusser mellem 2 regenereringer (n1)

| b) | Antal ETC-prøvecyklusser under regenerering (n2): |
| --- | --- |

b)

Antal ETC-prøvecyklusser under regenerering (n2):

| 2.2.6. | Andre systemer: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Andre systemer: ja/nej (2)

| 2.2.6.1. | Beskrivelse og funktionsmåde: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Beskrivelse og funktionsmåde: ...

3.   Brændstoftilførsel

| 3.1. | Dieselmotorer |
| --- | --- |

3.1.

Dieselmotorer

| 3.1.1. | Fødepumpe
  Tryk (3): ... kPa eller karakteristikdiagram (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Fødepumpe

Tryk (3): ... kPa eller karakteristikdiagram (2): ...

| 3.1.2. | Indsprøjtningssystem |
| --- | --- |

3.1.2.

Indsprøjtningssystem

| 3.1.2.1. | Pumpe |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pumpe

| 3.1.2.1.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.2.1.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Type(r): ...

| 3.1.2.1.3. | Brændstoftilførsel: mm3
   (3) /pr. takt ved en motorhastighed på ... min-1 ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2)
   (3): ...
  Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (2)

  Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Brændstoftilførsel: mm3
   (3) /pr. takt ved en motorhastighed på ... min-1 ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2)
   (3): ...

Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (2)

Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden.

| 3.1.2.1.4. | Indsprøjtningsforstilling |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Indsprøjtningsforstilling

| 3.1.2.1.4.1. | Kurve over indsprøjtningsforstilling (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Kurve over indsprøjtningsforstilling (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Statisk indsprøjtningsindstilling (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Statisk indsprøjtningsindstilling (3): ...

| 3.1.2.2. | Indsprøjtningsrør |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Indsprøjtningsrør

| 3.1.2.2.1. | Længde: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Længde: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Indvendig diameter: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Indvendig diameter: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Common rail, fabrikat og type: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Common rail, fabrikat og type: ...

| 3.1.2.3. | Indsprøjtningsdyse(r) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Indsprøjtningsdyse(r)

| 3.1.2.3.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.2.3.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Type(r): ...

| 3.1.2.3.3. | »Åbningstryk«: ... kPa (3) eller karakteristikdiagram (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

»Åbningstryk«: ... kPa (3) eller karakteristikdiagram (2)
   (3):

| 3.1.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Regulator

| 3.1.2.4.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.2.4.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Type(r): ...

| 3.1.2.4.3. | Afskæringspunkt under fuld belastning: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Afskæringspunkt under fuld belastning: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Største hastighed, ubelastet: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Største hastighed, ubelastet: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Tomgangshastighed: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Tomgangshastighed: ... min-1

| 3.1.3. | Koldstartsystem |
| --- | --- |

3.1.3.

Koldstartsystem

| 3.1.3.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.1.3.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Type(r): ...

| 3.1.3.3. | Beskrivelse: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Beskrivelse: ...

| 3.1.3.4. | Hjælpestartanordning: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Hjælpestartanordning: ...

| 3.1.3.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.4.2. | Type: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Type: ...

| 3.2. | Gasdrevne motorer (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gasdrevne motorer (5)

| 3.2.1. | Brændstof: Naturgas/LPG (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Brændstof: Naturgas/LPG (2)

| 3.2.2. | Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3)

| 3.2.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Type(r): ...

| 3.2.2.3. | Antal trykreduktionstrin: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Antal trykreduktionstrin: ...

| 3.2.2.4. | Tryk i sluttrinnet: min. ... kPa, maks. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Tryk i sluttrinnet: min. ... kPa, maks. ... kPa

| 3.2.2.5. | Antal hovedindstillingspunkter: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Antal hovedindstillingspunkter: ...

| 3.2.2.6. | Antal tomgangsindstillingspunkter: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Antal tomgangsindstillingspunkter: ...

| 3.2.2.7. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.3. | Brændstofsystem: blandeenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Brændstofsystem: blandeenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (2)

| 3.2.3.1. | Regulering af blandingen: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Regulering af blandingen: ...

| 3.2.3.2. | Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ...

| 3.2.3.3. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.4. | Blandingsenhed |
| --- | --- |

3.2.4.

Blandingsenhed

| 3.2.4.1. | Antal: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Antal: ...

| 3.2.4.2. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.4.3. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Type(r): ...

| 3.2.4.4. | Placering: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Placering: ...

| 3.2.4.5. | Indstillingsmuligheder: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Indstillingsmuligheder: ...

| 3.2.4.6. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.5. | Tilførsel i indsugningsmanifold |
| --- | --- |

3.2.5.

Tilførsel i indsugningsmanifold

| 3.2.5.1. | Indsprøjtning: single point/multipoint (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Indsprøjtning: single point/multipoint (2)

| 3.2.5.2. | Indsprøjtning: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Indsprøjtning: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2)

| 3.2.5.3. | Indsprøjtningsudstyr |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Indsprøjtningsudstyr

| 3.2.5.3.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.5.3.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Type(r): ...

| 3.2.5.3.3. | Indstillingsmuligheder: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Indstillingsmuligheder: ...

| 3.2.5.3.4. | Certificeringsnummer: |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Certificeringsnummer:

| 3.2.5.4. | Fødepumpe (hvis relevant): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Fødepumpe (hvis relevant):

| 3.2.5.4.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.5.4.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Type(r): ...

| 3.2.5.4.3. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.5.5. | Indsprøjtningsdyse(r): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Indsprøjtningsdyse(r):

| 3.2.5.5.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.5.5.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Type(r): ...

| 3.2.5.5.3. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.6. | Direkte indsprøjtning |
| --- | --- |

3.2.6.

Direkte indsprøjtning

| 3.2.6.1. | Indsprøjtningspumpe/trykregulator (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Indsprøjtningspumpe/trykregulator (2)

| 3.2.6.1.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.6.1.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Type(r): ...

| 3.2.6.1.3. | Indsprøjtningsindstilling: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Indsprøjtningsindstilling: ...

| 3.2.6.1.4. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.6.2. | Indsprøjtningsdyse(r) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Indsprøjtningsdyse(r)

| 3.2.6.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.6.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Type(r): ...

| 3.2.6.2.3. | Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Certificeringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Certificeringsnummer: ...

| 3.2.7. | Elektronisk styreenhed (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronisk styreenhed (ECU)

| 3.2.7.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.7.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Type(r): ...

| 3.2.7.3. | Indstillingsmuligheder: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Indstillingsmuligheder: ...

| 3.2.8. | NG-brændstofspecifikt udstyr |
| --- | --- |

3.2.8.

NG-brændstofspecifikt udstyr

| 3.2.8.1. | Variant 1
  (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1

(kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

| 3.2.8.1.1. | Brændstoffets sammensætning:








  methan (CH4): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ethan (C2H6): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| propan (C3H8): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| butan (C4H10): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| C5/C5+: | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| oxygen (O2): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |
| inaktive gasser (N2, He osv.): | basis: ... mol- % | min. ... mol- % | maks. ... mol- % |

3.2.8.1.1.

Brændstoffets sammensætning:

methan (CH4):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

ethan (C2H6):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

propan (C3H8):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

butan (C4H10):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

C5/C5+:

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

oxygen (O2):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

inaktive gasser (N2, He osv.):

basis: ... mol- %

min. ... mol- %

maks. ... mol- %

| 3.2.8.1.2. | Indsprøjtningsdyse(r) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Indsprøjtningsdyse(r)

| 3.2.8.1.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Type(r): ...

| 3.2.8.1.3. | Andre (hvis relevant) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Andre (hvis relevant)

| 3.2.8.2. | Variant 2
  (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2

(kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

4.   Ventilindstilling

| 4.1. | Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: ... |
| --- | --- |

4.1.

Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: ...

| 4.2. | Reference- og/eller indstillingsområder (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Reference- og/eller indstillingsområder (2): ...

5.   Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)

| 5.1. | Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2)

| 5.2. | Tændingens styreenhed |
| --- | --- |

5.2.

Tændingens styreenhed

| 5.2.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Fabrikat(er): ...

| 5.2.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Type(r): ...

| 5.3. | Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (2)
   (3): ...

| 5.4. | Tændingsindstilling (3): ... grader før top ved en hastighed på ... min-1

  og et absolut indsugningsmanifoldtryk på ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Tændingsindstilling (3): ... grader før top ved en hastighed på ... min-1

og et absolut indsugningsmanifoldtryk på ... kPa

| 5.5. | Tændrør |
| --- | --- |

5.5.

Tændrør

| 5.5.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Fabrikat(er): ...

| 5.5.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Type(r): ...

| 5.5.3. | Gnistgab: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Gnistgab: ... mm

| 5.6. | Tændspole(r) |
| --- | --- |

5.6.

Tændspole(r)

| 5.6.1. | Fabrikat(er): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Fabrikat(er): ...

| 5.6.2. | Type(r): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Type(r): ...

6.   Egendiagnosesystem (OBD)

| 6.1. | Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) (4): |
| --- | --- |

6.1.

Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) (4):

| 6.2. | Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD), og disses formål: ... |
| --- | --- |

6.2.

Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD), og disses formål: ...

| 6.3. | Skriftlig beskrivelse (generelle OBD-funktionsprincipper) for: |
| --- | --- |

6.3.

Skriftlig beskrivelse (generelle OBD-funktionsprincipper) for:

| 6.3.1. | Diesel-/gasmotorer (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.

Diesel-/gasmotorer (4): ...

| 6.3.1.1. | Overvågning af katalysator (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Overvågning af katalysator (4): ...

| 6.3.1.2. | Overvågning af deNOx-system (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Overvågning af deNOx-system (4): ...

| 6.3.1.3. | Overvågning af dieselpartikelfilter (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Overvågning af dieselpartikelfilter (4): ...

| 6.3.1.4. | Overvågning af elektronisk brændstofsystem (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Overvågning af elektronisk brændstofsystem (4): ...

| 6.3.1.5. | Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet (4): ...

| 6.4. | Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ... |
| --- | --- |

6.4.

Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...

| 6.5. | Liste over alle anvendte OBD-koder og -formater for egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver enkelt): ... |
| --- | --- |

6.5.

Liste over alle anvendte OBD-koder og -formater for egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver enkelt): ...

7.   Momentbegrænser

| 7.1. | Beskrivelse af aktiveringen af momentbegrænseren |
| --- | --- |

7.1.

Beskrivelse af aktiveringen af momentbegrænseren

| 7.2. | Beskrivelse af begrænsningen af den fulde belastningskurve |
| --- | --- |

7.2.

Beskrivelse af begrænsningen af den fulde belastningskurve

---

(1)  Oplysningerne skal gives for hver motor i familien.

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Specificer tolerancen.

(4)  Slettes, hvis ikke relevant.

(5)  For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).

Tillæg 4

Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele

| 1. | Indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning: ... kPa

| 2. | Udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning: ... kPa

| 3. | Udstødningssystemets volumen: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Udstødningssystemets volumen: ... cm3

| 4. | Effekt optaget af det motordrevne hjælpeudstyr, således som dette er angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, bilag 10, punkt 5.1.1, og under de deri angivne driftsomstændigheder (1).












  Udstyr | Optaget effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder |
| --- | --- | --- |
| | Tomgang | Lav hastighed | høj hastighed | Hastighed A (2) | Hastighed B (2) | Hastighed C (2) | Ref. hastighed (3) |
| Motordrevet udstyr | | | | | | | |
| (Jf. punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/03, bilag 10). | | | | | | | |

4.

Effekt optaget af det motordrevne hjælpeudstyr, således som dette er angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, bilag 10, punkt 5.1.1, og under de deri angivne driftsomstændigheder (1).

Udstyr

Optaget effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder

Tomgang

Lav hastighed

høj hastighed

Hastighed A (2)

Hastighed B (2)

Hastighed C (2)

Ref. hastighed (3)

Motordrevet udstyr

(Jf. punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/03, bilag 10).

---

(1)  Der angives data for alle motorer i familien.

(2)  ESC-test.

(3)  Kun ETC-test.

Tillæg 5

Oplysninger vedrørende OBD-systemet

| 1. | I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5 i bilag 9A til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) til producenten af det originale fabriksudstyr. De oplysninger, der gives under dette punkt, skal gentages i bilag 2A til dette regulativ: |
| --- | --- |

1.

I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5 i bilag 9A til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) til producenten af det originale fabriksudstyr. De oplysninger, der gives under dette punkt, skal gentages i bilag 2A til dette regulativ:

| 1.1. | Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet. |
| --- | --- |

1.1.

Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.

| 1.2. | Beskrivelse af arten af den OBD-påvisningscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af OBD-systemet. |
| --- | --- |

1.2.

Beskrivelse af arten af den OBD-påvisningscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af OBD-systemet.

| 1.3. | Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte OBD-egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI). |
| --- | --- |

1.3.

Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte OBD-egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI).

| 1.3.1. | De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. afgives ved at udfylde en tabel svarende til den nedenstående og vedhæfte denne til bilaget:












  Komponent | Fejlkode | Overvågningsstrategi | Kriterier for fejldektektion | Kriterier for aktivering af fejlindikatoren | Sekundære parametre | Forbehandling | Påvisningsprøvning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR-katalysator | Pxxxx | NOx-sensor 1 og 2 signaler | Difference mellem sensor 1 og 2 | Tredje cyklus | Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet | Tre OBD prøvecyklusser (3 korte ESC-cyklusser) | OBD-prøvecyklus (kort ESC-cyklus) |

1.3.1.

De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. afgives ved at udfylde en tabel svarende til den nedenstående og vedhæfte denne til bilaget:

Komponent

Fejlkode

Overvågningsstrategi

Kriterier for fejldektektion

Kriterier for aktivering af fejlindikatoren

Sekundære parametre

Forbehandling

Påvisningsprøvning

SCR-katalysator

Pxxxx

NOx-sensor 1 og 2 signaler

Difference mellem sensor 1 og 2

Tredje cyklus

Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet

Tre OBD prøvecyklusser (3 korte ESC-cyklusser)

OBD-prøvecyklus (kort ESC-cyklus)

| 1.3.2. | De oplysninger, som kræves i henhold til dette tillæg, kan begrænses til den komplette fortegnelse over fejlkoder, som er registreret af OBD-systemet i de tilfælde, hvor punkt 5.1.2.1 i bilag 9A ikke finder anvendelse (f.eks. for så vidt angår udskiftnings- eller servicekomponenter). Disse oplysninger kan f.eks. bestemmes ved at udfylde de to første kolonner i tabellen i ovenstående punkt 1.3.1.
  Den samlede informationspakke bør stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed som led i det yderligere materiale, der kræves i henhold til punkt 5.1.7.1 i dette regulativ (»Dokumentationskrav«). |
| --- | --- |

1.3.2.

De oplysninger, som kræves i henhold til dette tillæg, kan begrænses til den komplette fortegnelse over fejlkoder, som er registreret af OBD-systemet i de tilfælde, hvor punkt 5.1.2.1 i bilag 9A ikke finder anvendelse (f.eks. for så vidt angår udskiftnings- eller servicekomponenter). Disse oplysninger kan f.eks. bestemmes ved at udfylde de to første kolonner i tabellen i ovenstående punkt 1.3.1.

Den samlede informationspakke bør stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed som led i det yderligere materiale, der kræves i henhold til punkt 5.1.7.1 i dette regulativ (»Dokumentationskrav«).

| 1.3.3. | De oplysninger, der skal gives i henhold til dette punkt, skal gentages i bilag 2A til dette regulativ.
  Hvis punkt 5.1.2.1 i bilag 9A til dette regulativ ikke finder anvendelse på udskiftnings- eller servicekomponenter, kan de oplysninger, der gives i henhold til bilag 2A, begrænses til de oplysninger, der er nævnt i punkt 1.3.2. |
| --- | --- |

1.3.3.

De oplysninger, der skal gives i henhold til dette punkt, skal gentages i bilag 2A til dette regulativ.

Hvis punkt 5.1.2.1 i bilag 9A til dette regulativ ikke finder anvendelse på udskiftnings- eller servicekomponenter, kan de oplysninger, der gives i henhold til bilag 2A, begrænses til de oplysninger, der er nævnt i punkt 1.3.2.

---

BILAG 2A

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Tillæg 1

Oplysninger vedrørende OBD-systemet

Som anført i tillæg 4 til bilag 1 til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give oplysningerne i dette tillæg med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr. Køretøjsfabrikanten behøver ikke give sådanne oplysninger, hvis de er omfattet af intellektuel ophavsret eller er særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr.

På anmodning skal dette tillæg stilles til rådighed uden forskelsbehandling for enhver berettiget fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr.

I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 1.3.3 i tillæg 4 til bilag 1 skal de oplysninger, der kræves i henhold til dette punkt, svare til de oplysninger, der gives i ovennævnte tillæg.

| 1. | Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet. |
| --- | --- |

1.

Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.

| 2. | Beskrivelse af arten af den OBD-påvisningscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet til den komponent, som overvåges af OBD-systemet. |
| --- | --- |

2.

Beskrivelse af arten af den OBD-påvisningscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet til den komponent, som overvåges af OBD-systemet.

| 3. | Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte OBD-egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI). |
| --- | --- |

3.

Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte OBD-egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI).

---

BILAG 2B

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 x 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 3

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

(jf. tabellen i pkt. 4.6.3 i dette regulativ)

I.   GODKENDELSE »B« (række B1, OBD-etape 1, uden NOx-begrænsning).

EKSEMPEL 1

Dieselmotorer:

Image

EKSEMPEL 2

Motorer, der drives af naturgas (NG):

Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.

II.   GODKENDELSE »C« (række B1, OBD-etape 1, med NOx-begrænsning).

EKSEMPEL 3

Dieselmotorer:

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.

III.   GODKENDELSE »F« (række B2, OBD-etape 2, uden NOx-begrænsning).

EKSEMPEL 4

LPG-motorer:

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.

IV.   GODKENDELSE »G« (række B2, OBD-etape 2, med NOx-begrænsning).

EKSEMPEL 5

Dieselmotor:

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.

V.   GODKENDELSE »J« (række C, OBD-etape 2, uden NOx-begrænsning).

EKSEMPEL 6

LPG-motor:

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.

VI.   MOTORER/KØRETØJER GODKENDT I HENHOLD TIL ET ELLER FLERE REGULATIVER (jf. punkt 4.7 i dette regulativ)

EKSEMPEL 7

Image

Ovenstående godkendelsesmærke påført en HL naturgasdevet motor/køretøj viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 (emissionsetape G) og regulativ nr. 24 (1). De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser var regulativ nr. 49 ændret ved 05-ændringsserien, og regulativ nr. 24 var ændret ved 03-ændringsserien.

---

(1)  Det andet regulativnummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 4A

Prøvningsforskrifter

1.   INDLEDNING

| 1.1. | I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre prøvecyklusser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2:






  a) | ESC-prøvecyklussen, der består af 13 stationære modi med konstant hastighed |
| --- | --- | --- |

1.1.

I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre prøvecyklusser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2:

a)

ESC-prøvecyklussen, der består af 13 stationære modi med konstant hastighed

| b) | ELR-prøvecyklussen, der består af en række transiente belastningstrin ved forskellige omdrejningstal, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres sideløbende |
| --- | --- |

b)

ELR-prøvecyklussen, der består af en række transiente belastningstrin ved forskellige omdrejningstal, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres sideløbende

| c) | ETC-prøvecyklussen, som består af en række transiente modi, der sekund for sekund går over i hinanden. |
| --- | --- |

c)

ETC-prøvecyklussen, som består af en række transiente modi, der sekund for sekund går over i hinanden.

| 1.2. | Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et dynamometer. |
| --- | --- |

1.2.

Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et dynamometer.

1.3.   Måleprincip

I motorens udstødning måles indholdet af gasformige komponenter (carbonmonoxid, total mængde carbonhydrider kun for dieselmotorer (kun ved ESC-test), ikke-methan carbonhydrider for diesel- og gasmotorer (kun i ETC-test), methan for gasmotorer (kun i ETC-test), samt nitrogenoxider), partikler (kun dieselmotorer) og røg (kun dieselmotorer ved ELR-test). Desuden anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til at opdage måleproblemer under prøvningen.

| 1.3.1. | ESC-test
  Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas. Prøvecyklussen består af en række modi med forskellig hastighed og effekt, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse modi bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Ved partikelbestemmelse fortyndes udstødningsgassen med konditioneret omgivende luft ved anvendelse af enten et delstrømsfortyndingssystem eller et fuldstrømsfortyndingssystem. Partiklerne indsamles på et enkelt passende filter i forhold til vægtningsfaktorerne for hver modus. For hvert forurenende stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NOx i tre prøvningspunkter inden for det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste, og de målte værdier skal sammenholdes med værdierne beregnet for de modi i prøvecyklussen, der omfatter de valgte prøvningspunkter. NOx-kontrolmålingerne sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske arbejdsområde. |
| --- | --- |

1.3.1.

ESC-test

Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas. Prøvecyklussen består af en række modi med forskellig hastighed og effekt, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse modi bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Ved partikelbestemmelse fortyndes udstødningsgassen med konditioneret omgivende luft ved anvendelse af enten et delstrømsfortyndingssystem eller et fuldstrømsfortyndingssystem. Partiklerne indsamles på et enkelt passende filter i forhold til vægtningsfaktorerne for hver modus. For hvert forurenende stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NOx i tre prøvningspunkter inden for det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste, og de målte værdier skal sammenholdes med værdierne beregnet for de modi i prøvecyklussen, der omfatter de valgte prøvningspunkter. NOx-kontrolmålingerne sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske arbejdsområde.

| 1.3.2. | ELR-test
  Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste (1), og den heri målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

1.3.2.

ELR-test

Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste (1), og den heri målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

| 1.3.3. | ETC-test
  Under en foreskreven transient cyklus med varm motor, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer, enten efter fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft (CVS-system med dobbelt fortynding for partikler) eller ved at bestemme gaskomponenterne i den ufortyndede udstødningsgas og partiklerne ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem. Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og -hastighed registreret af dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem prøvecyklussen. Resultatet er det arbejde, motoren har udført i prøvecyklussen. For et CVS-system bestemmes koncentrationen af NOx og HC gennem cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren, mens koncentrationen af CO, CO2 og NMHC kan bestemmes ved integration af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk. Hvis de måles i den ufortyndede udstødningsgas, bestemmes alle gaskomponenter gennem cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren. For partikler indsamles en proportional prøve på et passende filter. Strømningshastigheden af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklussen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

1.3.3.

ETC-test

Under en foreskreven transient cyklus med varm motor, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer, enten efter fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft (CVS-system med dobbelt fortynding for partikler) eller ved at bestemme gaskomponenterne i den ufortyndede udstødningsgas og partiklerne ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem. Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og -hastighed registreret af dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem prøvecyklussen. Resultatet er det arbejde, motoren har udført i prøvecyklussen. For et CVS-system bestemmes koncentrationen af NOx og HC gennem cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren, mens koncentrationen af CO, CO2 og NMHC kan bestemmes ved integration af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk. Hvis de måles i den ufortyndede udstødningsgas, bestemmes alle gaskomponenter gennem cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren. For partikler indsamles en proportional prøve på et passende filter. Strømningshastigheden af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklussen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

2.   PRØVNINGSBETINGELSER

2.1.   Prøvningsbetingelser for motoren

| 2.1.1. | Den absolutte temperatur (Ta) af motorens indsugningsluft måles ved motorens luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren fa bestemmes efter følgende anvisninger: På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper.






  a) | Motorer med kompressionstænding:
  for motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

  for trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft: |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Den absolutte temperatur (Ta) af motorens indsugningsluft måles ved motorens luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren fa bestemmes efter følgende anvisninger: På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper.

a)

Motorer med kompressionstænding:

for motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

for trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

| b) | for motorer med gnisttænding: |
| --- | --- |

b)

for motorer med gnisttænding:

| 2.1.2. | Prøvningens gyldighed
  For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren fa gælde:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

Prøvningens gyldighed

For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren fa gælde:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Motorer med køling af motorens indgangsluft

Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 oC).

Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Den indstilling af ladeluftkøleren, som anvendes for at opfylde ovennævnte betingelser, skal anvendes gennem hele prøvecyklussen.

2.3.   Motorens luftindtag

Det anvendte luftindtag skal have en indsnævring, der højst afviger ± 100 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning.

2.4.   Motorens udstødningssystem

Det anvendte udstødningssystem skal have et udstødningsmodtryk, som højst afviger ±1 000 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning, og et volumen, som højst afviger ± 40 % fra det af fabrikanten angivne. Der kan anvendes et laboratorietestsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 3.4 i tillæg 4 til dette bilag, og i tillæg 7, punkt 2.2.1, EP, samt punkt 2.3.1, EP.

Har motoren en anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.

2.5.   Kølesystem

Kølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.

2.6.   Smøreolie

Specifikationer for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne som angivet i bilag 1, punkt 7.1.

2.7.   Brændstof

Referencebrændstofferne i bilag 5 anvendes.

Brændstoftemperatur og målepunkt skal af fabrikanten specificeres inden for grænserne i bilag 1, punkt 1.16.5. Brændstoftemperaturen må ikke være under 306 K (33 oC). Hvis den ikke er specificeret, skal temperaturen være 311 K ± 5 K (38 oC ± 5 oC) ved brændstoftilførslens indgang.

For NG- og LPG-drevne motorer skal brændstoftemperatur og målepunkt ligge inden for grænserne i bilag 1, punkt 1.16.5, eller i bilag 1, tillæg 3, punkt 1.16.5, når motoren ikke er en stammotor.

| 2.8 | Er motoren forsynet med anordning til efterbehandling af udstødningen, skal de under prøvecyklusserne målte emissioner være repræsentative for emissionerne i marken. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal det reagens, der anvendes til prøvningerne være i overensstemmelse med punkt 2.2.1.13 i bilag 1. |
| --- | --- |

2.8

Er motoren forsynet med anordning til efterbehandling af udstødningen, skal de under prøvecyklusserne målte emissioner være repræsentative for emissionerne i marken. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal det reagens, der anvendes til prøvningerne være i overensstemmelse med punkt 2.2.1.13 i bilag 1.

| 2.8.1. | Er der tale om system til efterbehandling, der er baseret på en kontinuerlig regenereringsproces, måles emissionerne på et stabiliseret efterbehandlingssystem.
  Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under ETC-testen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).
  For at kontrollere regenereringsprocessen skal der mindst gennemføres 5 ETC-test. Under disse test registreres udstødningstemperatur og -tryk (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).
  Efterbehandlingssystemet anses for at være tilfredsstillende, hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvningen i et tilstrækkeligt tidsrum.
  Det endelige prøvningsresultat er den aritmetiske middelværdi af resultaterne af de forskellige ETC-test.
  Hvis efterbehandlingen af udstødningen har en sikkerhedsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, bør den kontrolleres i overensstemmelse med punkt 2.8.2 i dette bilag. I dette særlige tilfælde vil emissionsgrænserne i tabel 2 i punkt 5.2 kunne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet. |
| --- | --- |

2.8.1.

Er der tale om system til efterbehandling, der er baseret på en kontinuerlig regenereringsproces, måles emissionerne på et stabiliseret efterbehandlingssystem.

Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under ETC-testen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

For at kontrollere regenereringsprocessen skal der mindst gennemføres 5 ETC-test. Under disse test registreres udstødningstemperatur og -tryk (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

Efterbehandlingssystemet anses for at være tilfredsstillende, hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvningen i et tilstrækkeligt tidsrum.

Det endelige prøvningsresultat er den aritmetiske middelværdi af resultaterne af de forskellige ETC-test.

Hvis efterbehandlingen af udstødningen har en sikkerhedsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, bør den kontrolleres i overensstemmelse med punkt 2.8.2 i dette bilag. I dette særlige tilfælde vil emissionsgrænserne i tabel 2 i punkt 5.2 kunne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet.

| 2.8.2. | Er der tale om en efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces, måles emissionerne i mindst to ETC-test — den ene under regenerering og den anden før eller efter regenerering — på et stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes.
  Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under ETC-testen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.
  Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet osv.) og dennes varighed (n2). Fabrikanten skal også angive alle data til bestemmelse af tidsrummet mellem to regenereringer (n1). Den nøjagtige procedure til bestemmelse af dette tidsrum aftales med den tekniske tjeneste på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn.
  Fabrikanten leverer et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet for at opnå regenerering under en ETC-test. Regenerering må ikke finde sted i motorens konditioneringsfase.
  Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af flere ETC-test foretaget med omtrent ens intervaller. Det anbefales at foretage mindst én ETC så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én ETC umiddelbart efter en regenereringsprøvning. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (± 15 %) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt ETC-test anvendes.
  Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).
  Under regenereringsprocessen kan emissionsgrænserne i tabel 2 i punkt 5.2 overskrides.
  De målte emissioner vægtes i overensstemmelse med punkt 5.5 og 6.3 i tillæg 2 til dette bilag, og det endelige resultat må ikke overskride grænserne i tabel 2 i punkt 5.2. |
| --- | --- |

2.8.2.

Er der tale om en efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces, måles emissionerne i mindst to ETC-test — den ene under regenerering og den anden før eller efter regenerering — på et stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes.

Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under ETC-testen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.

Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet osv.) og dennes varighed (n2). Fabrikanten skal også angive alle data til bestemmelse af tidsrummet mellem to regenereringer (n1). Den nøjagtige procedure til bestemmelse af dette tidsrum aftales med den tekniske tjeneste på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn.

Fabrikanten leverer et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet for at opnå regenerering under en ETC-test. Regenerering må ikke finde sted i motorens konditioneringsfase.

Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af flere ETC-test foretaget med omtrent ens intervaller. Det anbefales at foretage mindst én ETC så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én ETC umiddelbart efter en regenereringsprøvning. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (± 15 %) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt ETC-test anvendes.

Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).

Under regenereringsprocessen kan emissionsgrænserne i tabel 2 i punkt 5.2 overskrides.

De målte emissioner vægtes i overensstemmelse med punkt 5.5 og 6.3 i tillæg 2 til dette bilag, og det endelige resultat må ikke overskride grænserne i tabel 2 i punkt 5.2.

---

(1)  Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.

Tillæg 1

ESC- og ELR-prøvecyklusser

1.   INDSTILLING AF MOTOR OG DYNAMOMETER

1.1   Bestemmelse af motorhastighed A, B og C

Motorhastighed A, B og C angives af fabrikanten i henhold til følgende forskrifter:

Den højeste motorhastighed nhi bestemmes ved beregning af 70 % mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag 1, punkt 8.2. Den højeste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som nhi.

Den laveste motorhastighed nlo bestemmes ved beregning af 50 % den angivne maksimale nettoeffekt P(n), således som bestemt i bilag 1, punkt 8.2. Den laveste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som nlo.

Motorhastighed A, B og C bestemmes på følgende måde:

| Hastighed A | = | nlo + 25 % (nhi - nlo) |
| --- | --- | --- |
| Hastighed B | = | nlo + 50 % (nhi - nlo) |
| Hastighed C | = | nlo + 75 % (nhi - nlo). |

Hastighed A

=

nlo + 25 % (nhi - nlo)

Hastighed B

=

nlo + 50 % (nhi - nlo)

Hastighed C

=

nlo + 75 % (nhi - nlo).

Motorhastighed A, B og C kan kontrolleres på en af følgende måder:

| a) | Med henblik på nøjagtig bestemmelse af nhi og nlo måles på ekstra testpunkter i forbindelse med godkendelse af motoreffekten efter regulativ nr. 85. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes ud fra effektkurven, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter. |
| --- | --- |

a)

Med henblik på nøjagtig bestemmelse af nhi og nlo måles på ekstra testpunkter i forbindelse med godkendelse af motoreffekten efter regulativ nr. 85. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes ud fra effektkurven, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.

| b) | Motoren kortlægges langs hele belastningskurven fra den maksimale ubelastede motorhastighed til tomgangshastighed, idet der anvendes mindst 5 målepunkter pr. 1 000 min-1 motoromdrejninger på skalaen og målepunkter som højst afviger ± 50 min-1 fra motorhastigheden svarende til den angivne maksimaleffekt. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes ud fra den kortlagte kurve, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter. |
| --- | --- |

b)

Motoren kortlægges langs hele belastningskurven fra den maksimale ubelastede motorhastighed til tomgangshastighed, idet der anvendes mindst 5 målepunkter pr. 1 000 min-1 motoromdrejninger på skalaen og målepunkter som højst afviger ± 50 min-1 fra motorhastigheden svarende til den angivne maksimaleffekt. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes ud fra den kortlagte kurve, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.

Hvis den målte motorhastighed A, B og C ikke afviger mere end ± 3 % fra den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af fabrikanten angivne motorhastighed til emissionsprøvningen. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til emissionsprøvningen.

1.2.   Bestemmelse af dynamometerets indstilling

Momentkurven ved fuld motorbelastning bestemmes eksperimentelt ved forsøg, hvor man beregner drejningsmomentværdierne ved de foreskrevne prøvningsmodi under nettobetingelser som foreskrevet i bilag 1, punkt 8.2. I givet fald tages hensyn til den af det motordrevne udstyr optagne effekt. Dynamometerindstillingen beregnes for hver testmodus, undtagen for tomgang, ved hjælp af formlen:

| s | = | P(n) * (L/100) når afprøvning finder sted under nettobetingelser |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) når afprøvningen ikke finder sted under nettobetingelser |

s

=

P(n) * (L/100) når afprøvning finder sted under nettobetingelser

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) når afprøvningen ikke finder sted under nettobetingelser

hvor:

| s | = | dynamometerindstilling (kW) |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | motorens nettoeffekt som angivet i bilag 1, punkt 8.2 (kW) |
| L | = | belastningsprocent som angivet i punkt 2.7.1 ( %) |
| P(a) | = | effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret som angivet i bilag 1, punkt 6.1 |
| P(b) | = | effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret som angivet i bilag 1, punkt 6.2. |

s

=

dynamometerindstilling (kW)

P(n)

=

motorens nettoeffekt som angivet i bilag 1, punkt 8.2 (kW)

L

=

belastningsprocent som angivet i punkt 2.7.1 ( %)

P(a)

=

effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret som angivet i bilag 1, punkt 6.1

P(b)

=

effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret som angivet i bilag 1, punkt 6.2.

2.   ESC-TEST

På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af motoren og udstødningssystemet før målecyklussen.

2.1.   Klargøring af prøvetagningsfilter

Mindst én time før prøvningens gennemførelse skal hvert filter anbringes i en delvist lukket petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og taravægten noteres. Det pågældende filter opbevares derefter i en lukket petriskål eller lukket filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes inden for otte timer efter udtagning af vejerummet. Taravægten noteres.

2.2.   Montering af måleapparaturet

Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Anvendes et totalstrømssystem til fortynding af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret være tilsluttet systemet.

2.3.   Start af fortyndingssystemet og motoren

Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik.

2.4.   Start af partikelprøvetagningssystem

Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes, ved at fortyndet luft ledes gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.

2.5.   Indstilling af fortyndingsforholdet

Fortyndingsluften skal indstilles således, at temperaturen af den fortyndede udstødningsgas, målt umiddelbart før filteret, ikke er over 325 K (52 oC) i nogen modus. Fortyndingsforholdet (q) må ikke være under 4.

For systemer, der bruger målinger af CO2 eller NOx-koncentrationen til regulering af fortyndingsforholdet, skal fortyndingsluftens koncentration af CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver prøvning. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.

2.6.   Kontrol af analysatorerne

Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning, skal de være udsuget.

2.7.   Prøvecyklus

| 2.7.1. | Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem efter følgende cyklus bestående af 13 modi:









  Modus nr. | Motorhastighed | Belastning, i % | Vægtningsfaktor | Varighed af modus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tomgang | — | 0,15 | 4 minutter |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 minutter |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 minutter |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 minutter |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 minutter |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 minutter |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 minutter |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 minutter |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 minutter |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 minutter |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 minutter |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 minutter |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 minutter |

2.7.1.

Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem efter følgende cyklus bestående af 13 modi:

Modus nr.

Motorhastighed

Belastning, i %

Vægtningsfaktor

Varighed af modus

1

Tomgang

—

0,15

4 minutter

2

A

100

0,08

2 minutter

3

B

50

0,10

2 minutter

4

B

75

0,10

2 minutter

5

A

50

0,05

2 minutter

6

A

75

0,05

2 minutter

7

A

25

0,05

2 minutter

8

B

100

0,09

2 minutter

9

B

25

0,10

2 minutter

10

C

100

0,08

2 minutter

11

C

25

0,05

2 minutter

12

C

75

0,05

2 minutter

13

C

50

0,05

2 minutter

| 2.7.2. | Prøvningssekvens
  Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen af modiene skal svare til disses nummerering i punkt 2.7.1.
  Motoren skal køre i den foreskrevne tid i hver modus, og ændringer i motorhastighed og -belastning skal være fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved prøvningshastigheden.
  På fabrikantens begæring kan prøvningssekvensen gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at der frafiltreres en større masse af partikler på filteret. Fabrikanten skal forelægge en detaljeret beskrivelse af procedurerne for dataevaluering og beregning. Emissioner af gasser bestemmes kun ved den første prøvecyklus. |
| --- | --- |

2.7.2.

Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen af modiene skal svare til disses nummerering i punkt 2.7.1.

Motoren skal køre i den foreskrevne tid i hver modus, og ændringer i motorhastighed og -belastning skal være fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved prøvningshastigheden.

På fabrikantens begæring kan prøvningssekvensen gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at der frafiltreres en større masse af partikler på filteret. Fabrikanten skal forelægge en detaljeret beskrivelse af procedurerne for dataevaluering og beregning. Emissioner af gasser bestemmes kun ved den første prøvecyklus.

| 2.7.3. | Analysator-respons
  Analysatorernes målinger skal optegnes med båndskriver eller måles med et tilsvarende dataoptegningssystem, idet udstødningsgassen gennemstrømmer analysatorerne gennem hele prøvecyklussen. |
| --- | --- |

2.7.3.

Analysator-respons

Analysatorernes målinger skal optegnes med båndskriver eller måles med et tilsvarende dataoptegningssystem, idet udstødningsgassen gennemstrømmer analysatorerne gennem hele prøvecyklussen.

| 2.7.4. | Udtagning af partikelprøver
  Det anvendes ét filter til hele prøvningsproceduren. De i prøvecyklussen for de forskellige modi angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der indsamles en prøve, som er proportional med udstødningens massestrøm i hver enkel modus af prøvecyklussen. Dette kan opnås ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 6.6 er opfyldt.
  Prøvetagningstiden pr. modus skal være mindst 4 sekunder pr. 0,01 vægtningsfaktor. Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hver modus. Udtagning af partikelprøver skal afsluttes tidligst 5 sekunder før slutningen af hver modus. |
| --- | --- |

2.7.4.

Udtagning af partikelprøver

Det anvendes ét filter til hele prøvningsproceduren. De i prøvecyklussen for de forskellige modi angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der indsamles en prøve, som er proportional med udstødningens massestrøm i hver enkel modus af prøvecyklussen. Dette kan opnås ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 6.6 er opfyldt.

Prøvetagningstiden pr. modus skal være mindst 4 sekunder pr. 0,01 vægtningsfaktor. Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hver modus. Udtagning af partikelprøver skal afsluttes tidligst 5 sekunder før slutningen af hver modus.

| 2.7.5. | Motorens tilstand
  Motorhastighed og -belastning, indsugningsluftens temperatur og vakuum, udstødningens temperatur og modtryk, brændstofstrømningshastighed og luft- eller udstødningsstrøm, ladelufttemperatur, brændstoftemperatur og -fugtindhold skal registreres i hver modus, idet kravene til hastighed og belastning (jf. punkt 2.7.2) skal være opfyldt på tidspunktet for udtagning af partikelprøver, og i hvert tilfælde i det sidste minut af hver modus.
  Eventuelle yderligere data, der måtte være nødvendige til beregningerne, skal registreres (jf. punkt 4 og 5). |
| --- | --- |

2.7.5.

Motorens tilstand

Motorhastighed og -belastning, indsugningsluftens temperatur og vakuum, udstødningens temperatur og modtryk, brændstofstrømningshastighed og luft- eller udstødningsstrøm, ladelufttemperatur, brændstoftemperatur og -fugtindhold skal registreres i hver modus, idet kravene til hastighed og belastning (jf. punkt 2.7.2) skal være opfyldt på tidspunktet for udtagning af partikelprøver, og i hvert tilfælde i det sidste minut af hver modus.

Eventuelle yderligere data, der måtte være nødvendige til beregningerne, skal registreres (jf. punkt 4 og 5).

| 2.7.6. | Kontrol af NOx i kontrolområdet
  Umiddelbart efter gennemførelse af modus 13 foretages kontrol af NOx inden for kontrolområdet.
  Motoren skal konditioneres i modus 13 i tre minutter, før målingerne påbegyndes. Der foretages tre målinger på forskellige punkter inden for kontrolområdet, som udvælges af den tekniske tjeneste (1). Perioden for hver måling skal være 2 minutter.
  Målingen, der sker efter samme procedure som for NOx-målingen i cyklussen bestående af 13 modi, skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.7.3, 2.7.5 og 4.1 i dette tillæg, samt med tillæg 4, punkt 3.
  Beregningen skal foretages i overensstemmelse med punkt 4. |
| --- | --- |

2.7.6.

Kontrol af NOx i kontrolområdet

Umiddelbart efter gennemførelse af modus 13 foretages kontrol af NOx inden for kontrolområdet.

Motoren skal konditioneres i modus 13 i tre minutter, før målingerne påbegyndes. Der foretages tre målinger på forskellige punkter inden for kontrolområdet, som udvælges af den tekniske tjeneste (1). Perioden for hver måling skal være 2 minutter.

Målingen, der sker efter samme procedure som for NOx-målingen i cyklussen bestående af 13 modi, skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.7.3, 2.7.5 og 4.1 i dette tillæg, samt med tillæg 4, punkt 3.

Beregningen skal foretages i overensstemmelse med punkt 4.

| 2.7.7. | Efterkontrol af analysatorerne
  Efter emissionstesten gentages kontrollen med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi. |
| --- | --- |

2.7.7.

Efterkontrol af analysatorerne

Efter emissionstesten gentages kontrollen med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.

3.   ELR-TEST

3.1.   Montering af måleapparaturet

Opacimeter og prøvetagningssonder skal, i givet fald, være monteret efter lyddæmperen og en eventuel efterbehandlingsenhed i overensstemmelse med de almindelige monteringsanvisninger fra instrumentets fabrikant. Derudover skal kravene i punkt 10 i ISO DIS 11614 overholdes.

Før nulpunkts- og fuldskalakontrol skal opacimeteret varmes op og stabiliseres efter fabrikantens anvisninger. Har opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter fabrikantens anvisninger.

3.2.   Kontrol af opacimeteret

Ved nulpunkts- og fuldskalakontrol skal apparatet være indstillet på udlæsning af opacitet, da der er to veldefinerede kalibreringspunkter på opacitetsskalaen, nemlig 0 % opacitet og 100 % opacitet. Lysabsorptionskoefficienten beregnes derefter korrekt på grundlag af den målte røgtæthed og LA som angivet af opacimeterets fabrikant, når instrumentet er stillet tilbage på udlæsning af k-værdi med henblik på testen.

Når opacimeterets lysstråle ikke spærres, skal visningen indstilles til en røgtæthed på 0,0 % ±1,0 %. Idet lystilgangen til apparatets føler er spærret, indstilles visningen til en opacitet på 100,0 % ±1,0 %.

3.3.   Prøvecyklus

3.3.1.   Klargøring af motoren

Motoren og systemet skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere motorens driftsparametre i henhold til fabrikantens anvisninger. Formålet med forkonditioneringsfasen er desuden at undgå, at den egentlige måling påvirkes af belægninger i udstødningssystemet efter en foregående prøve.

Når motoren er stabiliseret, skal cyklus påbegyndes senest 20 ± 2 s efter forkonditioneringsfasen. På fabrikantens begæring kan der gennemføres en foreløbig prøvecyklus for at konditionere motoren og udstødningssystemet før målecyklusen.

3.3.2.   Prøvningssekvens

Testen består af en sekvens af tre belastningstrin ved hver af de tre motorhastigheder A (cyklus 1), B (cyklus 2) og C (cyklus 3), bestemt som angivet i bilag 4A, tillæg 1, punkt 1.1, efterfulgt af cyklus 4 ved en hastighed inden for kontrolområdet og en belastning, som er mellem 10 % og 100 % og vælges af den tekniske tjeneste (1). Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem i følgende rækkefølge som vist i fig. 3.

Figur 3

Sekvens ved ELR-test (a)

Image

| a) | Motoren bringes til at fungere ved motorhastighed A og 10 % belastning i 20 ± 2 s. Den foreskrevne hastighed skal holdes med en nøjagtighed af ± 20 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment skal holdes med en nøjagtighed på ± 2 % af det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden. |
| --- | --- |

a)

Motoren bringes til at fungere ved motorhastighed A og 10 % belastning i 20 ± 2 s. Den foreskrevne hastighed skal holdes med en nøjagtighed af ± 20 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment skal holdes med en nøjagtighed på ± 2 % af det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden.

| b) | Ved afslutningen af foregående segment flyttes hastighedsreguleringsarmen hurtigt til helt åben stilling, hvor den holdes i 10 ± 1 s. Der påføres den nødvendige dynamometerbelastning, således at motorhastigheden holdes med en nøjagtighed af ± 150 min-1 i de første 3 sekunder, og ± 20 min-1 under resten af segmentet. |
| --- | --- |

b)

Ved afslutningen af foregående segment flyttes hastighedsreguleringsarmen hurtigt til helt åben stilling, hvor den holdes i 10 ± 1 s. Der påføres den nødvendige dynamometerbelastning, således at motorhastigheden holdes med en nøjagtighed af ± 150 min-1 i de første 3 sekunder, og ± 20 min-1 under resten af segmentet.

| c) | Den i a) og b) beskrevne sekvens gentages to gange. |
| --- | --- |

c)

Den i a) og b) beskrevne sekvens gentages to gange.

| d) | Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed B og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s. |
| --- | --- |

d)

Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed B og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s.

| e) | Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed B. |
| --- | --- |

e)

Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed B.

| f) | Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed C og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s. |
| --- | --- |

f)

Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed C og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s.

| g) | Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed C. |
| --- | --- |

g)

Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed C.

| h) | Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til den valgte motorhastighed og en vilkårlig belastning over 10 % i løbet af 20 ± 2 s. |
| --- | --- |

h)

Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til den valgte motorhastighed og en vilkårlig belastning over 10 % i løbet af 20 ± 2 s.

| i) | Sekvens a) til c) skal gennemløbes ved den valgte motorhastighed. |
| --- | --- |

i)

Sekvens a) til c) skal gennemløbes ved den valgte motorhastighed.

3.4.   Validering af cyklus

De relative standardafvigelser af de gennemsnitlige røgtæthedsværdier ved hver testhastighed (SVA, SVB, SVC, beregnet i henhold til punkt 6.3.3 i dette tillæg ved tre på hinanden følgende belastningstrin ved hver testhastighed), skal være mindre end 15 % af gennemsnitsværdien, dog højst 10 % af grænseværdien angivet i tabel 1 i punkt 5.2. Er værdien større, gentages sekvensen, indtil 3 på hinanden følgende belastningstrin opfylder valideringskravene.

3.5.   Efterkontrol af opacimeteret

Opacimeterets nulpunktsforskydning må ikke være større end ±5,0 % af den i tabel 1 i punkt 5.2 angivne grænseværdi.

4.   BEREGNING AF STRØMMEN AF UDSTØDNINGSGAS

4.1.   Bestemmelse af massestrømmen af ufortyndet udstødningsgas

For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas må man kende udstødningsgasstrømmen. Udstødningsgassens massestrøm bestemmes efter punkt 4.1.1 eller 4.1.2. Udstødningsstrømmen skal bestemmes med en nøjagtighed på ±2,5 % af den aflæste værdi eller ±1,5 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største. Ækvivalente metoder (f.eks. som beskrevet i punkt 4.2 i tillæg 2 til dette bilag) kan benyttes.

| 4.1.1. | Direkte måling
  Direkte måling af udstødningsstrømmen kan foretages med systemer som:






  a) | differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Direkte måling

Direkte måling af udstødningsstrømmen kan foretages med systemer som:

a)

differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse

| b) | ultralyd-flowmeter |
| --- | --- |

b)

ultralyd-flowmeter

| c) | vortex-flowmeter. |
| --- | --- |

c)

vortex-flowmeter.

Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i emissionsværdier. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig montering af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Især må motorens ydelse og emissioner ikke påvirkes af monteringen af anordningen.

| 4.1.2. | Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
  Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm. Der skal anvendes luft-flowmetere og brændstof-flowmetere, der opfylder de samlede krav til nøjagtighed i punkt 4.1. Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm. Der skal anvendes luft-flowmetere og brændstof-flowmetere, der opfylder de samlede krav til nøjagtighed i punkt 4.1. Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   Bestemmelse af massestrømmen af ufortyndet udstødningsgas

For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas med et fuldstrømsfortyndingssystem må man kende den fortyndede udstødningsgasstrøm. Den fortyndede udstødnings strømningshastighed (qmedw) måles i hver modus med en PDP-CVS, CFV-CVS eller SSV-CVS i overensstemmelse med de generelle formler i punkt 4.1 i tillæg 2 til dette bilag. Nøjagtigheden skal være ± 2 % af aflæsning eller bedre og bestemmes efter punkt 2.4 i tillæg 5 til dette bilag.

5.   BEREGNING AF GASEMISSIONER

5.1.   Evaluering af data

Til vurdering af emissionen af luftarter tages gennemsnittet af »aflæst værdi på kurve« i de sidste 30 sekunder af hver modus, og gennemsnitskoncentrationen (conc) af HC, CO og NOx i hver modus bestemmes af gennemsnitsaflæsningen på kurven og de tilhørende kalibreringsdata. Anden form for registrering kan anvendes, forudsat at ækvivalent datafangst er sikret.

Til kontrol af NOx i kontrolområdet finder ovenstående krav kun anvendelse på NOx.

Vælger man at bestemme strømningshastigheden af udstødningsgas qmew eller af fortyndet udstødningsgas qmdew, skal det ske som angivet i punkt 2.3 i tillæg 4 til dette bilag.

5.2.   Korrektion ved omregning tør/våd

Den målte koncentration omregnes til våd basis ved hjælp af følgende formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis. Omregningen foretages for hver modus.

cwet
  = kW
  × cdry

For ufortyndet udstødningsgas:

Formula

eller

Formula

eller

Formula

med

kf = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS

og

Formula

hvor:

| Ha | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | brændstoffets hydrogenindhold ( % massefylde) |
| qmf, i | = | brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| qmad, I | = | øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s |
| pr | = | vanddamptryk efter kølebad, kPa |
| pb | = | totalt atmosfæretryk, kPa |
| wDEL | = | brændstoffets nitrogenindhold ( % massefylde) |
| wEPS | = | brændstoffets oxygenindhold ( % massefylde) |
| α | = | molforhold for hydrogen |
| cCO2 | = | tør CO2-koncentration, % |
| cCO | = | tør CO-koncentration, % |

Ha

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

wALF

=

brændstoffets hydrogenindhold ( % massefylde)

qmf, i

=

brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

qmad, I

=

øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s

pr

=

vanddamptryk efter kølebad, kPa

pb

=

totalt atmosfæretryk, kPa

wDEL

=

brændstoffets nitrogenindhold ( % massefylde)

wEPS

=

brændstoffets oxygenindhold ( % massefylde)

α

=

molforhold for hydrogen

cCO2

=

tør CO2-koncentration, %

cCO

=

tør CO-koncentration, %

For fortyndet udstødningsgas:

Formula

eller,

Formula

For fortyndingsluften:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

For indsugningsluften:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

hvor:

| Ha | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | fortyndingsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |

Ha

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

Hd

=

fortyndingsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

og kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af generelt accepterede formler.

5.3.   NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for den omgivende lufts temperatur og fugtindhold ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formler. Faktorerne er gyldige inden et område fra 0 til 25 g/kg tør luft.

| a) | motorer med kompressionstænding:

  med:







  Ta | = | indsugningsluftens temperatur, K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |

a)

motorer med kompressionstænding:

med:

Ta

=

indsugningsluftens temperatur, K

Ha

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

hvor:

Ha kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af generelt accepterede formler.

| b) | motorer med gnisttænding:
  kh,G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha — 0,862 x 10-3 × Ha
  2

  hvor:
  Ha kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af generelt accepterede formler. |
| --- | --- |

b)

motorer med gnisttænding:

kh,G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha — 0,862 x 10-3 × Ha
  2

hvor:

Ha kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af generelt accepterede formler.

5.4.   Beregning af emissionsmassestrømshastigheder

For hver modus beregnes emissionens massestrømshastighed (g/h) som følger. Ved beregning af NOx anvendes korrektionsfaktoren for fugtighed kh, D, eller kh, G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 5.3.

Den målte koncentration omregnes til våd basis efter punkt 5.2, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis. Tabel 6 angiver værdier for ugas for udvalgte komponenter baseret på ideelle gasegenskaber og de brændstoffer, der er relevante for dette regulativ.

| a) | for ufortyndet udstødningsgas:
  mgas = ugas x cgas x qmew

  hvor:







  ugas | = | forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede udstødningsgas, ppm |
| qmew | = | udstødningens massestrømshastighed, kg/h |

a)

for ufortyndet udstødningsgas:

mgas = ugas x cgas x qmew

hvor:

ugas

=

forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde

cgas

=

koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede udstødningsgas, ppm

qmew

=

udstødningens massestrømshastighed, kg/h

| b) | for fortyndet udstødningsgas

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  hvor:







  ugas | = | forholdet mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | baggrundskorrigeret koncentration af den pågældende komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| qmdew | = | massestrømshastighed af fortyndet udstødning, kg/h |

b)

for fortyndet udstødningsgas

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

hvor:

ugas

=

forholdet mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde

cgas, c

=

baggrundskorrigeret koncentration af den pågældende komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

qmdew

=

massestrømshastighed af fortyndet udstødning, kg/h

hvor:

Fortyndingsfaktoren D beregnes i overensstemmelse med punkt 5.4.1 i tillæg 2 til dette bilag.

5.5.   Beregning af specifikke emissioner

Emissionerne (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:

Formula

hvor:

| mgas | = | er massen af den enkelte gas |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | er nettoeffekten bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2 i bilag 1. |

mgas

=

er massen af den enkelte gas

Pn

=

er nettoeffekten bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2 i bilag 1.

De i ovenstående beregning anvendte vægtningsfaktorer er de punkt 2.7.1 angivne.

Tabel 6

Værdierne for ugas i den ufortyndede og fortyndede udstødningsgas for forskellige udstødningskomponenter

| Brændstof | | NOx | CO | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Densitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diesel | Ufortyndet udstødning | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Fortyndet udstødning | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Ethanol | Ufortyndet udstødning | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Fortyndet udstødning | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| CNG | Ufortyndet udstødning | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Fortyndet udstødning | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propan | Ufortyndet udstødning | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Fortyndet udstødning | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Butan | Ufortyndet udstødning | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Fortyndet udstødning | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Bemærkninger | : | — | u-værdier for ufortyndet udstødning baseret på ideelle gasegenskaber ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa |

Brændstof

NOx

CO

THC/NMHC

CO2

CH4

Densitet

Diesel

Ufortyndet udstødning

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Fortyndet udstødning

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Ethanol

Ufortyndet udstødning

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Fortyndet udstødning

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

CNG

Ufortyndet udstødning

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Fortyndet udstødning

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propan

Ufortyndet udstødning

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Fortyndet udstødning

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Butan

Ufortyndet udstødning

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Fortyndet udstødning

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Bemærkninger

:

—

u-værdier for ufortyndet udstødning baseret på ideelle gasegenskaber ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

| — | u-værdier for fortyndet udstødning baseret på ideelle gasegenskaber og luftmassefylde |
| --- | --- |

—

u-værdier for fortyndet udstødning baseret på ideelle gasegenskaber og luftmassefylde

| — | u-værdier for CNG med en nøjagtighed på 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 til 76 %; H = 22 til 25 %; N = 0 til 12 %. |
| --- | --- |

—

u-værdier for CNG med en nøjagtighed på 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 til 76 %; H = 22 til 25 %; N = 0 til 12 %.

| — | u-værdi af CNG for HC svarer til CH2,93 (for HC i alt anvendes u-værdi for CH4) |
| --- | --- |

—

u-værdi af CNG for HC svarer til CH2,93 (for HC i alt anvendes u-værdi for CH4)

5.6.   Beregning af områdekontrolværdier

For de tre kontrolpunkter valgt i henhold til punkt 2.7.6 skal NOx-emissionen måles og beregnes i overensstemmelse med punkt 5.6.1 og endvidere bestemmes ved interpolation mellem de af prøvecyklussens modi, der er nærmest det pågældende kontrolpunkt i henhold til punkt 5.6.2. De målte værdier sammenholdes derefter med de interpolerede værdier i henhold til punkt 5.6.3.

5.6.1.   Beregning af specifik emission

NOx-emissionen for hvert kontrolpunkt (Z) beregnes som følger:

mNOx,Z = 0,001587 × cNOx,Z × kh,D × qmew

Formula

5.6.2.   Bestemmelse af emissionsværdien i prøvecyklussen

NOx-emissionen for hvert kontrolpunkt interpoleres fra prøvecyklussens fire nærmeste modi omkring det valgte kontrolpunkt Z som vist i fig. 4. For disse modi (R, S, T, U) gælder følgende definitioner:

Hastighed (R) = hastighed (T) = nRT

Hastighed (S) = hastighed (U) = nSU

Belastningsprocent (R) = belastningsprocent (S)

Belastningsprocent (T) = belastningsprocent (U).

NOx-emissionen for det valgte kontrolpunkt Z beregnes som følger:

Formula

og:

Formula

Formula

Formula

Formula

hvor:

| ER, ES, ET, EU | = | specifik NOx-emission i de tilstødende modi, beregnet i henhold til punkt 5.6.1. |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | motorens drejningsmoment i de tilstødende modi |

ER, ES, ET, EU

=

specifik NOx-emission i de tilstødende modi, beregnet i henhold til punkt 5.6.1.

MR, MS, MT, MU

=

motorens drejningsmoment i de tilstødende modi

Figur 4

Interpolation af NOx-kontrolpunkt

Image

5.6.3.   Sammenholdelse af NOx-emissionsværdier

Den målte specifikke NOx-emission i kontrolpunktet (NOx,Z) sammenholdes med den interpolerede værdi (EZ) på følgende måde:

Formula

6.   BEREGNING AF PARTIKELEMISSIONER

6.1.   Evaluering af data

Til vurdering af partikelemissionen registreres den totale masse (msep), der er ledt gennem filteret for hver modus.

Filteret bringes tilbage til vejerummet og konditioneres i mindst én, men højst 80 timer, hvorefter det vejes. Filterets bruttovægt bestemmes, og taravægten (jf. punkt 2.1) fratrækkes, hvilket giver massen af opsamlede partikler mf.

Skal der korrigeres for baggrund, noteres massen (md) af fortyndingsluft, der er ført gennem filteret, og partikelmassen (mf, d). Er der foretaget flere end én måling, beregnes kvotienten mf, d/md for hver enkelt måling, og gennemsnittet af værdierne beregnes.

6.2.   Delstrømsfortyndingssystem

Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin. Da reguleringen af fortyndingsluftens hastighed kan finde sted på forskellige måder, kan der anvendes forskellige metoder til beregning af qmedf. Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte modi i prøvetagningsperioden.

| 6.2.1. | Isokinetiske systemer

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  hvor ra er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske prøvesonde og udstødningsrøret: |
| --- | --- |

6.2.1.

Isokinetiske systemer

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

hvor ra er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske prøvesonde og udstødningsrøret:

Formula

| 6.2.2. | Systemer med måling af CO2- eller NOx-koncentration

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  hvor:







  cwE | = | våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas |
| cwA | = | våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften |

6.2.2.

Systemer med måling af CO2- eller NOx-koncentration

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

hvor:

cwE

=

våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas

cwD

=

våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas

cwA

=

våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften

Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i dette tillægs punkt 5.2.

| 6.2.3. | Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden (2)




  hvor:







  c(CO2)D | = | CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | CO2-koncentration i fortyndingsluften |

6.2.3.

Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden (2)

Formula

hvor:

c(CO2)D

=

CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas

c(CO2)A

=

CO2-koncentration i fortyndingsluften

(koncentrationsangivelser i % vol. på våd basis)

Denne ligning bygger på forudsætningen om kulstofbalance (alt kulstof tilført til motoren afgives som CO2) og er udledt i følgende trin:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

og

Formula

| 6.2.4. | Systemer med flowmåling

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

Systemer med flowmåling

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   Fuldstrømsfortyndingssystem

Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte modi i prøvetagningsperioden. Strømmen af fortyndet udstødningsgas qmdew bestemmes i overensstemmelse med punkt 4.1 i tillæg 2 til dette bilag. Den samlede prøvemasse msep bestemmes i overensstemmelse med punkt 6.2.1 i tillæg 2 til dette bilag.

6.4.   Beregning af partikelmassestrømmen

Partikelmassestrømmen beregnes på følgende måde. Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, erstattes qmedf som bestemt i overensstemmelse med punkt 6.2 med qmdew som bestemt i overensstemmelse med punkt 6.3.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

Partikelmassestrømshastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:

Formula

hvor D beregnes i overensstemmelse med punkt 5.4.1 i tillæg 2 til dette bilag.

6.5.   Beregning af specifik emission

Partikelemissionen beregnes på følgende måde:

Formula

6.6.   Effektiv vægtningsfaktor

Den effektive vægtningsfaktor Wfei for hver modus beregnes som følger:

Formula

Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ±0,003 (±0,005 for tomgangsmodus) fra de i punkt 2.7.1 i dette tillæg angivne vægtningsfaktorer.

7.   BEREGNING AF RØGTÆTHED

7.1.   Bessel-algoritmen

Bessel-algoritmen skal anvendes til beregning af 1 sekunds gennemsnit ud fra de øjeblikkelige røgtætheder, omregnet efter punkt 7.3.1. Algoritmen emulerer en anden ordens lavpasfilter og anvender iterativ beregning til bestemmelse af koefficienterne. Disse koefficienter afhænger af opacimetersystemets responstid og af prøvetagningsfrekvensen. Derfor skal punkt 7.1.1 gentages, hver gang systemets responstid og/eller prøvetagningsfrekvens ændrer sig.

| 7.1.1. | Beregning af filtrets responstid og Bessel-konstanter
  Den nødvendige Bessel-responstid (tF) er en funktion af opacimetersystemets fysiske og elektriske responstid, som angivet i tillæg 4 til dette bilag, og beregnes ved følgende ligning:



  hvor:







  tp | = | fysisk responstid, s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | elektrisk responstid, s |

7.1.1.

Beregning af filtrets responstid og Bessel-konstanter

Den nødvendige Bessel-responstid (tF) er en funktion af opacimetersystemets fysiske og elektriske responstid, som angivet i tillæg 4 til dette bilag, og beregnes ved følgende ligning:

Formula

hvor:

tp

=

fysisk responstid, s

te

=

elektrisk responstid, s

Beregningerne til opstilling af et skøn over filterets afskæringsfrekvens(fc) er baseret på et trinformet indgangssignal fra 0 til 1 på ≤ 0,01 s (jf. bilag 6). Responstiden defineres som tiden mellem det punkt, hvor Bessel-afgangssignalet når 10 % (t10), og det punkt hvor det når 90 % (t90) af denne trinfunktions værdi. Dette gøres ved iteration af fc til t90-t10 ≈ tF. Den første iterative beregning af fc er givet ved følgende formel:

Formula

Bessel-konstanterne E og K beregnes ved følgende ligninger:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

hvor:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | Beregning af Bessel-algoritmen
  Ved hjælp af værdierne for E og K beregnes 1 sekunds Bessel-gennemsnit af responsen på et trininput Si på følgende måde:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  hvor:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Tiderne t10 og t90 beregnes ved interpolation. Forskellen i tid mellem t90 og t10 definerer responstiden tF for den pågældende værdi af fc. Er denne responstid ikke tilstrækkeligt tæt på den ønskede responstid, fortsættes iterationen, indtil den faktiske responstid højst afviger 1 % fra den ønskede respons som følger:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

Beregning af Bessel-algoritmen

Ved hjælp af værdierne for E og K beregnes 1 sekunds Bessel-gennemsnit af responsen på et trininput Si på følgende måde:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

hvor:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Tiderne t10 og t90 beregnes ved interpolation. Forskellen i tid mellem t90 og t10 definerer responstiden tF for den pågældende værdi af fc. Er denne responstid ikke tilstrækkeligt tæt på den ønskede responstid, fortsættes iterationen, indtil den faktiske responstid højst afviger 1 % fra den ønskede respons som følger:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Evaluering af data

Røgtæthedsværdierne måles med en frekvens på mindst 20 Hz.

7.3.   Bestemmelse af røgtæthed

| 7.3.1. | Omregning af data
  Da den grundlæggende målestørrelse for alle opacimetere er transmittans, skal røgtæthedsværdierne omregnes fra transmittans (τ) til lysabsorptionskoefficient (k) på følgende måde:



  og
  N = 100 - τ
  hvor:







  k | = | lysabsorptionskoefficient, m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | effektiv lysvej angivet af instrumentfabrikanten, m |
| N | = | opacitet, % |
| τ | = | transmittans, % |

7.3.1.

Omregning af data

Da den grundlæggende målestørrelse for alle opacimetere er transmittans, skal røgtæthedsværdierne omregnes fra transmittans (τ) til lysabsorptionskoefficient (k) på følgende måde:

Formula

og

N = 100 - τ

hvor:

k

=

lysabsorptionskoefficient, m-1

LA

=

effektiv lysvej angivet af instrumentfabrikanten, m

N

=

opacitet, %

τ

=

transmittans, %

Omregningen skal foretages, inden der sker yderligere behandling af data.

| 7.3.2. | Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed
  Den mest hensigtsmæssige afskæringsfrekvens fc er den, der frembringer den ønskede filterresponstid tF. Når denne frekvens er bestemt ved den iterative proces i punkt 7.1.1, beregnes de korrekte værdier af konstanterne E og K i Bessel-algoritmen. Derefter anvendes Bessel-algoritmen på kurven over den øjeblikkelige røgtæthed (k-værdi) som beskrevet i punkt 7.1.2:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Bessel-algoritmen er rekursiv. Man har derfor brug for nogle startværdier på input Si-1 og Si-2 og startværdier på output Yi-1 og Yi-2 for at få algoritmen i gang. Disse kan forudsættes at være 0.
  For hvert belastningstrin med de tre motorhastigheder A, B og C, vælges 1-sekunds-maksimumværdien Ymax blandt de enkelte værdier Yi af hver røgtæthedskurve. |
| --- | --- |

7.3.2.

Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed

Den mest hensigtsmæssige afskæringsfrekvens fc er den, der frembringer den ønskede filterresponstid tF. Når denne frekvens er bestemt ved den iterative proces i punkt 7.1.1, beregnes de korrekte værdier af konstanterne E og K i Bessel-algoritmen. Derefter anvendes Bessel-algoritmen på kurven over den øjeblikkelige røgtæthed (k-værdi) som beskrevet i punkt 7.1.2:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Bessel-algoritmen er rekursiv. Man har derfor brug for nogle startværdier på input Si-1 og Si-2 og startværdier på output Yi-1 og Yi-2 for at få algoritmen i gang. Disse kan forudsættes at være 0.

For hvert belastningstrin med de tre motorhastigheder A, B og C, vælges 1-sekunds-maksimumværdien Ymax blandt de enkelte værdier Yi af hver røgtæthedskurve.

| 7.3.3. | Slutresultat
  Gennemsnitlig røgtæthed (SV) for hver cyklus (hver testhastighed) beregnes således:






  For testhastighed A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| --- | --- | --- |
| For testhastighed B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 |
| For testhastighed C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 |

7.3.3.

Slutresultat

Gennemsnitlig røgtæthed (SV) for hver cyklus (hver testhastighed) beregnes således:

For testhastighed A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

For testhastighed B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3

For testhastighed C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3

hvor:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | højeste Bessel-gennemsnit af røgtætheden ved hvert af de tre belastningstrin |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

højeste Bessel-gennemsnit af røgtætheden ved hvert af de tre belastningstrin

Slutværdien beregnes på følgende måde:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.

(2)  Værdien gælder kun for det i bilag 5 angivne referencebrændstof.

Tillæg 2

ETC-prøvecyklus

1.   OPTEGNING AF MOTORENS KARAKTERISTIK

1.1.   Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken

For at der kan genereres en ETC på testcellen, må motorens hastigheds-drejningsmomentkarakteristik fastlægges inden prøvecyklussen. Den minimale og den maksimale karakteristikhastighed er defineret således:

| Minimal karakteristikhastighed | = | tomgangshastighed |
| --- | --- | --- |
| Maksimal karakteristikhastighed | = | nhi × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul |

Minimal karakteristikhastighed

=

tomgangshastighed

Maksimal karakteristikhastighed

=

nhi × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul

1.2.   Optegning af motorens effektkarakteristik

Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere motorens driftsparametre efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, skal motordiagrammet optegnes som følger:

| a) | motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed |
| --- | --- |

a)

motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed

| b) | motoren skal arbejde med indsprøjtningspumpen indstillet på fuld belastning ved den minimale karakteristikhastighed |
| --- | --- |

b)

motoren skal arbejde med indsprøjtningspumpen indstillet på fuld belastning ved den minimale karakteristikhastighed

| c) | motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet. |
| --- | --- |

c)

motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.

1.3.   Generering af karakteristikkurve for motoren

Alle datapunkter registreret under punkt 1.2 i dette tillæg skal forbindes ved lineær interpolation mellem punkterne. Den resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik og skal anvendes til at konvertere de normaliserede drejningsmomentværdier fra prøvecyklussen til egentlige drejningsmomentværdier for prøvecyklussen som beskrevet i punkt 2 i dette tillæg.

1.4.   Alternativ optegning af karakteristik

Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvecyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den tekniske tjeneste tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog kan gentagne fald i motorhastigheden i intet tilfælde anvendes til regulerede eller turboladede motorer.

1.5.   Gentagelse af tests

Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvecyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en prøvecyklus, såfremt:

| a) | der er gået urimelig lang tid siden sidste kortlægning, vurderet ud fra et teknisk skøn,
  eller |
| --- | --- |

a)

der er gået urimelig lang tid siden sidste kortlægning, vurderet ud fra et teknisk skøn,

eller

| b) | der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer. |
| --- | --- |

b)

der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer.

2.   GENERERING AF REFERENCEPRØVECYKLUSSEN

Den transiente prøvecyklus er beskrevet i tillæg 3 til dette bilag. De normaliserede værdier af drejningsmoment og motorhastighed skal omregnes til faktiske værdier som beskrevet nedenfor, hvorved referenceprøvecyklussen fremkommer.

2.1.   Faktisk hastighed

Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:

Formula

Referencehastigheden (nref) svarer til de 100 % hastighedsværdier, der er angivet i dynamometerskemaet i tillæg 3. Den defineres således (jf. fig. 1 i punkt 2):

nref = nlo + 95 %· (nhi - nlo)

hvor man som nhi og nlo enten anvender de i punkt 2 foreskrevne angivelser eller værdier bestemt efter punkt 1.1 i tillæg 1 til dette bilag.

2.2.   Faktisk drejningsmoment

Drejningsmomentet normaliseres i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklusens drejningsmomentværdier denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til dette tillægs punkt 1.3, på følgende måde:

Faktisk drejningsmoment = ( % drejningsmoment × maks. drejningsmoment/100)

for den pågældende faktiske hastighed, som bestemt i punkt 2.1 i dette tillæg.

For de negative drejningsmomentværdier i kørepunkterne (»m«) skal til generering af referencecyklusen anvendes denormaliserede værdier, bestemt på en af følgende måder:

| a) | minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt |
| --- | --- |

a)

minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt

| b) | optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens minimums- til maksimumshastighed |
| --- | --- |

b)

optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens minimums- til maksimumshastighed

| c) | bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og referencehastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter. |
| --- | --- |

c)

bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og referencehastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter.

2.3.   Eksempel på fremgangsmåden ved denormalisering

Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkter denormaliseres:

| % hastighed | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| % drejningsmoment | = | 82 |

% hastighed

=

43

% drejningsmoment

=

82

Følgende værdier er givet:

| Referencehastighed | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| Tomgangshastighed | = | 600 min-1 |

Referencehastighed

=

2 200 min-1

Tomgangshastighed

=

600 min-1

resulterende i

faktisk hastighed = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

faktisk drejningsmoment = (82 × 700/100) = 574 Nm

hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på kurvebladet ved 1 288 min-1, er 700 Nm.

3.   EMISSIONSPRØVNING

På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af motoren og udstødningssystemet før målecyklussen.

NG- og LPG-drevne motorer tilkøres ved hjælp af en ETC-test. Motoren gennemgår mindst to ETC-cyklusser, således at CO-emission, som måles i den ene ETC-cyklus, ikke er mere end 10 % højere end den CO-emission, som er målt i den foregående ETC-cyklus.

3.1.   Klargøring af prøvetagningsfiltre (hvis relevant)

Mindst én time før prøvningen gennemførelse skal hvert filter anbringes i en delvist lukket petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og taravægten noteres. Det pågældende filter opbevares derefter i en lukket petriskål eller lukket filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes inden for otte timer efter udtagning af vejerummet. Taravægten noteres.

3.2.   Montering af måleapparaturet

Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet, hvis dette anvendes.

3.3.   Start af fortyndingssystemet og motoren

Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik.

3.4.   Start af partikelprøvetagningssystem (kun for dieselmotorer)

Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes, ved at fortyndet luft ledes gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.

Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og trykværdier har stabiliseret sig i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik.

Hvis der er tale om efterbehandling med periodisk regenerering, må regenerering ikke finde sted under motorens opvarmning.

3.5.   Indstilling af fortyndingsforholdet

Fortyndingssystemets strømningshastigheder (fuldstrøm eller delstrøm) indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås, og således at filteroverfladens temperatur ikke overstiger 325 K (52 oC) (jf. punkt 2.3.1 i tillæg 7, DT).

3.6.   Kontrol af analysatorerne

Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning, skal de være udsuget.

3.7.   Procedure for motorstart

Den stabiliserede motor startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen anbefalede fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret. Hvis det ønskes, kan motoren startes direkte fra forkonditioneringsfasen uden at motoren forinden standses, efter at motoren har nået tomgangshastighed.

3.8.   Prøvecyklus

| 3.8.1. | Prøvningssekvens
  Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren har nået tomgangshastighed. Testen udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 2 i dette tillæg. Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment afsendes med 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Feedbackværdierne for motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen, og signalerne kan filtreres elektronisk. |
| --- | --- |

3.8.1.

Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren har nået tomgangshastighed. Testen udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 2 i dette tillæg. Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment afsendes med 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Feedbackværdierne for motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen, og signalerne kan filtreres elektronisk.

| 3.8.2. | Måling af gasemissioner |
| --- | --- |

3.8.2.

Måling af gasemissioner

| 3.8.2.1. | Fuldstrømsfortyndingssystem
  Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret startes samtidig med motoren eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:






  a) | begynd indsamling eller analyse af fortyndingsluft |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

Fuldstrømsfortyndingssystem

Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret startes samtidig med motoren eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:

a)

begynd indsamling eller analyse af fortyndingsluft

| b) | begynd indsamling eller analyse af fortyndet udstødningsgas |
| --- | --- |

b)

begynd indsamling eller analyse af fortyndet udstødningsgas

| c) | begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas (CVS) og de nødvendige temperatur- og trykmålinger |
| --- | --- |

c)

begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas (CVS) og de nødvendige temperatur- og trykmålinger

| d) | begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

d)

begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

HC og NOx skal måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem hele prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 s og skal om nødvendigt koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/prøvecyklus. CO og CO2, NMHC og CH4 bestemmes ved integration eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af forurenende gasser i fortyndingsluften bestemmes ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre værdier registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

| 3.8.2.2 | Måling af ufortyndet udstødning
  Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret startes samtidig med motoren eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:






  a) | begynd analysen af koncentrationerne af ufortyndet udstødningsgas |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

Måling af ufortyndet udstødning

Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret startes samtidig med motoren eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:

a)

begynd analysen af koncentrationerne af ufortyndet udstødningsgas

| b) | begynd målingen af udstødningsgas eller indsugningsluft og brændstoffets strømningshastighed |
| --- | --- |

b)

begynd målingen af udstødningsgas eller indsugningsluft og brændstoffets strømningshastighed

| c) | begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

c)

begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

Til vurdering af emissionen af gasser registreres og lagres emissionskoncentrationerne (HC, CO og NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed med mindst 2 Hz i et computersystem. Systemets responstid må ikke være over 10 s. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Til beregning af masseemissionen af gaskomponenter tidsjusteres sporene af de registrerede koncentrationer og sporet af udstødningsgassens massestrømshastighed ved hjælp af transformationstiden som defineret i punkt 2 i dette regulativ. Derfor skal responstiden for hver enkel gasemissionsanalysator og udstødningsgassens massestrømssystem bestemmes efter bestemmelserne i punkt 4.2.1 og 1.5 i tillæg 5 til dette bilag og registreres.

| 3.8.3. | Partikelprøvetagning (hvis relevant) |
| --- | --- |

3.8.3.

Partikelprøvetagning (hvis relevant)

| 3.8.3.1. | Fuldstrømsfortyndingssystem
  Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller testsekvensen påbegyndes.
  Hvis der ikke bruges strømningskompensation, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 5 % fra den indstillede strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ± 5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).
  Hvis der anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen mellem strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømmen af sekundær fortyndingsluft.
  Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen (med en nøjagtighed på ± 5 %) på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal testresultaterne kasseres. Prøvningen skal så gentages med mindre gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

Fuldstrømsfortyndingssystem

Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller testsekvensen påbegyndes.

Hvis der ikke bruges strømningskompensation, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 5 % fra den indstillede strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ± 5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).

Hvis der anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen mellem strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømmen af sekundær fortyndingsluft.

Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen (med en nøjagtighed på ± 5 %) på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal testresultaterne kasseres. Prøvningen skal så gentages med mindre gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter.

| 3.8.3.2. | Delstrømsfortyndingssystem
  Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller testsekvensen påbegyndes.
  Til kontrol af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kort responstid. Systemets transformationstid bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 3.3 i tillæg 5 til dette bilag. Hvis den kombinerede transformationstid for målingen af udstødningsstrømmen (jf. punkt 4.2.1 i dette tillæg) og delstrømssystemet er ≤ 0,3 s, kan der anvendes online-kontrol. Hvis transformationstiden er over 0,3 s skal der anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb. I så fald skal kombinationens stigningstid være ≤ 1 s og kombinationens forsinkelsestid ≤ 10 s.
  Systemets respons som helhed skal kunne sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, qmp, i, proportionelt med udstødningens massestrøm. For at bestemme proportionaliteten foretages en regressionsanalyse af qmp, i versus qmew, i med en datafangsthastighed på mindst 1 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:






  a) | korrelationskoefficienten R2 for den lineære regression mellem qmp, i and qmew, i må ikke være mindre end 0,95 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

Delstrømsfortyndingssystem

Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller testsekvensen påbegyndes.

Til kontrol af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kort responstid. Systemets transformationstid bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 3.3 i tillæg 5 til dette bilag. Hvis den kombinerede transformationstid for målingen af udstødningsstrømmen (jf. punkt 4.2.1 i dette tillæg) og delstrømssystemet er ≤ 0,3 s, kan der anvendes online-kontrol. Hvis transformationstiden er over 0,3 s skal der anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb. I så fald skal kombinationens stigningstid være ≤ 1 s og kombinationens forsinkelsestid ≤ 10 s.

Systemets respons som helhed skal kunne sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, qmp, i, proportionelt med udstødningens massestrøm. For at bestemme proportionaliteten foretages en regressionsanalyse af qmp, i versus qmew, i med en datafangsthastighed på mindst 1 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:

a)

korrelationskoefficienten R2 for den lineære regression mellem qmp, i and qmew, i må ikke være mindre end 0,95

| b) | middelfejl på estimatet for qmp, i på qmew, i må ikke være større end 5 % af qmp maksimum |
| --- | --- |

b)

middelfejl på estimatet for qmp, i på qmew, i må ikke være større end 5 % af qmp maksimum

| c) | regressionslinjens qmp-skæring må ikke være mere end ± 2 % af qmp maksimum. |
| --- | --- |

c)

regressionslinjens qmp-skæring må ikke være mere end ± 2 % af qmp maksimum.

Man kan vælge at foretage en forprøvning, og forprøvningens massestrømningssignal kan anvendes til at styre prøvestrømmen ind i partikelsystemet (look ahead-styring). En sådan procedure er påkrævet, hvis transformationstiden for partikelsystemet, t50,P, eller transformationstiden for massestrømningssignalet, t50,F, eller begge er > 0,3 s. Der opnås en korrekt styring af delstrømsfortyndingssystemet, hvis tidssporet af forprøvningens qmew, pre, som styrer qmp, forskydes med en look ahead-tid på t50,P + t50,F.

Til bestemmelse af korrelationen mellem qmp, i and qmew, i anvendes data fra selve prøvningen, med qmew, i-tiden justeret med t50,F i forhold til qmp, i (intet bidrag fra t50,P til tidsjusteringen). Det vil sige, at tidsforskydningen mellem qmew og qmp er forskellen i deres transformationstider, som bestemt i overensstemmelse med punkt 3.3 i tillæg 5 til dette bilag.

| 3.8.4. | Motorstop
  Hvis motoren går i stå, uanset hvor i cyklussen det sker, skal motoren forkonditioneres og genstartes, og prøvningen gentages. Hvis der optræder fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvecyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres. |
| --- | --- |

3.8.4.

Motorstop

Hvis motoren går i stå, uanset hvor i cyklussen det sker, skal motoren forkonditioneres og genstartes, og prøvningen gentages. Hvis der optræder fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvecyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres.

| 3.8.5. | Operationer efter prøvningen
  Efter udførelse af prøvningen standses målingen af rumfanget af den fortyndede udstødningsgas eller strømningshastigheden af den ufortyndede udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.
  Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af prøvecyklussen.
  Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi. |
| --- | --- |

3.8.5.

Operationer efter prøvningen

Efter udførelse af prøvningen standses målingen af rumfanget af den fortyndede udstødningsgas eller strømningshastigheden af den ufortyndede udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.

Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af prøvecyklussen.

Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.

3.9.   Kontrol af testforløbet

| 3.9.1. | Dataforskydning
  For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem feedback- og referencecyklus, kan hele sekvensen af feedback-signaler bestående af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis feedback-signalerne forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning. |
| --- | --- |

3.9.1.

Dataforskydning

For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem feedback- og referencecyklus, kan hele sekvensen af feedback-signaler bestående af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis feedback-signalerne forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.

| 3.9.2. | Beregning af det udførte arbejde i cyklussen
  Det faktisk udførte arbejde under cyklussen Wact (kWh) beregnes ved hjælp af hvert datapar bestående af feedback-værdierne for motorhastighed og drejningsmoment. Dette skal ske efter eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Det faktiske arbejde Wact benyttes til sammenligning med arbejdet Wref i referencecyklussen og til beregning af de specifikke emissioner (jf. punkt 5.5 og 6.3 i dette tillæg). Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation.
  Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.
  Wact skal ligge mellem -15 % og + 5 % af Wref |
| --- | --- |

3.9.2.

Beregning af det udførte arbejde i cyklussen

Det faktisk udførte arbejde under cyklussen Wact (kWh) beregnes ved hjælp af hvert datapar bestående af feedback-værdierne for motorhastighed og drejningsmoment. Dette skal ske efter eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Det faktiske arbejde Wact benyttes til sammenligning med arbejdet Wref i referencecyklussen og til beregning af de specifikke emissioner (jf. punkt 5.5 og 6.3 i dette tillæg). Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation.

Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.

Wact skal ligge mellem -15 % og + 5 % af Wref

| 3.9.3. | Statistiske beregninger til godkendelse af prøvecyklussen
  Der foretages lineær regressionsanalyse af feedback-værdierne på referenceværdierne for hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette skal ske efter eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:
  y = mx + b
  hvor:







  y | = | feedback (faktisk) for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | regressionslinjens hældning |
| x | = | referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| b | = | regressionslinjens skæring med y-aksen |

3.9.3.

Statistiske beregninger til godkendelse af prøvecyklussen

Der foretages lineær regressionsanalyse af feedback-værdierne på referenceværdierne for hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette skal ske efter eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

y = mx + b

hvor:

y

=

feedback (faktisk) for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

m

=

regressionslinjens hældning

x

=

referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

b

=

regressionslinjens skæring med y-aksen

For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).

Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. Alle negative værdier af referencedrejningsmomentet samt de tilhørende feedbackværdier skal udgå ved den statistiske beregning til godkendelse af drejningsmoment og effekt under cyklussen. For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 7 være opfyldt.

Tabel 7

Regressionslinjernes tolerancer

| | Hastighed | Drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SE) af Y på X | Maks. 100 min-1 | maks. 13 % af maksimalt motordrejningsmoment iflg. motorens effektkarakteristik | Maks. 8 % af maksimalt motordrejningsmoment iflg. motorens effektkarakteristik |
| Regressionslinjens hældning, m | 0,95 til 1,03 | 0,83-1,03 | 0,89-1,03 |
| Determinationskoefficient, r2 | min 0,9700 | min 0,8800 | min 0,9100 |
| Regressionslinjens skæring med y-aksen, b | ± 50 min–1 | ± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder | ± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder |

Hastighed

Drejningsmoment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SE) af Y på X

Maks. 100 min-1

maks. 13 % af maksimalt motordrejningsmoment iflg. motorens effektkarakteristik

Maks. 8 % af maksimalt motordrejningsmoment iflg. motorens effektkarakteristik

Regressionslinjens hældning, m

0,95 til 1,03

0,83-1,03

0,89-1,03

Determinationskoefficient, r2

min 0,9700

min 0,8800

min 0,9100

Regressionslinjens skæring med y-aksen, b

± 50 min–1

± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder

± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder

Sletning af punkter af regressionsanalyserne er tilladt, hvor dette er nævnt i tabel 8.

Tabel 8

Punkter, som det er tilladt at slette af regressionsanalysen

| Betingelser | Punkter, som skal slettes |
| --- | --- |
| Feedback-værdier for fuldlast og drejningsmoment < 95 % referenceværdien for drejningsmomentet | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Feedback-værdier for fuldlast og hastighed < 95 % referenceværdien for hastigheden | Hastighed og/eller effekt |
| Ingen belastning, ikke et tomgangspunkt, og drejningsmoment-feedbackværdi er større end drejningsmoment-referenceværdi | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Feedbackværdier for ingen belastning, hastighed ≤ tomgangshastighed + 50 min-1 og feedbackværdi for drejningsmoment = det af fabrikanten fastsatte/målte drejningsmoment ved tomgang ± 2 % af max. drejningsmoment | Hastighed og/eller effekt |
| Feedbackværdier for ingen belastning, hastighed > tomgangshastighed + 50 min-1 og feedbackværdier for drejningsmoment > 105 % af referenceværdien for drejningsmomentet | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Feedback-værdier for fuldlast og hastighed > 105 % referenceværdien for hastigheden | Hastighed og/eller effekt |

Betingelser

Punkter, som skal slettes

Feedback-værdier for fuldlast og drejningsmoment < 95 % referenceværdien for drejningsmomentet

Drejningsmoment og/eller effekt

Feedback-værdier for fuldlast og hastighed < 95 % referenceværdien for hastigheden

Hastighed og/eller effekt

Ingen belastning, ikke et tomgangspunkt, og drejningsmoment-feedbackværdi er større end drejningsmoment-referenceværdi

Drejningsmoment og/eller effekt

Feedbackværdier for ingen belastning, hastighed ≤ tomgangshastighed + 50 min-1 og feedbackværdi for drejningsmoment = det af fabrikanten fastsatte/målte drejningsmoment ved tomgang ± 2 % af max. drejningsmoment

Hastighed og/eller effekt

Feedbackværdier for ingen belastning, hastighed > tomgangshastighed + 50 min-1 og feedbackværdier for drejningsmoment > 105 % af referenceværdien for drejningsmomentet

Drejningsmoment og/eller effekt

Feedback-værdier for fuldlast og hastighed > 105 % referenceværdien for hastigheden

Hastighed og/eller effekt

4.   BEREGNING AF STRØMMEN AF UDSTØDNINGSGAS

4.1.   Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm

Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen (kg/test) beregnes af måleværdierne for hele cyklussen og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V0 for PDP eller Kv for CFV, Cd for SSV) som foreskrevet i punkt 2 i tillæg 5 til dette bilag. Følgende formel anvendes, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes konstant gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler (± 6 K for et PDP-CVS, ± 11 K for et CFV-CVS eller ±11 K for et SSV-CVS), jf. bilag A, tillæg 7.

For PDP-CVS systemet:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb - p1) · 273/(101,3 · T)

hvor:

| V0 | = | volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev |
| --- | --- | --- |
| NP | = | totalt antal pumpeomdrejninger pr. prøvning |
| pb | = | atmosfæretryk i testcelle, kPa |
| p1 | = | trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang, kPa |
| T | = | gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem hele cyklussen, K |

V0

=

volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev

NP

=

totalt antal pumpeomdrejninger pr. prøvning

pb

=

atmosfæretryk i testcelle, kPa

p1

=

trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang, kPa

T

=

gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem hele cyklussen, K

For CFV-CVS systemet:

med = 1,293 · t· Kv · pp/T 0,5

hvor:

| t | = | cyklustid, s |
| --- | --- | --- |
| KV | = | kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| pp | = | absolut tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | = | absolut temperatur ved venturiens indgang, K |

t

=

cyklustid, s

KV

=

kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser

pp

=

absolut tryk ved venturiens indgang, kPa

T

=

absolut temperatur ved venturiens indgang, K

For SSV-CVS systemet

Formula

hvor:

Formula

med:

| A0 | = samling af konstanter og enhedskonverteringer
  = 0,006111 i SI-enheder på |
| --- | --- |
| d | = SVV-halsens diameter, m |
| Cd | = SSV-udladningskoefficient |
| pp | = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | = temperatur ved venturiens indgang, K |
| rp | = forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals = |
| rD | = SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D |

A0

= samling af konstanter og enhedskonverteringer

= 0,006111 i SI-enheder på Formula

d

= SVV-halsens diameter, m

Cd

= SSV-udladningskoefficient

pp

= absolut tryk ved venturiens indgang, kPa

T

= temperatur ved venturiens indgang, K

rp

= forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals =Formula

rD

= SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklusen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

For PDP-CVS systemet:

med, i = 1,293 · V0 · NP, i · (pb - p1) · 273/(101,3 · T)

hvor:

| NP, i | = | totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval |
| --- | --- | --- |

NP, i

=

totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval

For CFV-CVS systemet:

med, i = 1,293 · Δti · KV · pp/T 0,5

hvor:

| Δti | = | tidsinterval, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

tidsinterval, s

For SSV-CVS systemet:

med, i = 1,293 · QSSV · Δti

hvor:

| Δti | = | tidsinterval, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

tidsinterval, s

Realtidsberegningen indledes med enten en rimelig værdi for Cd, f.eks. 0,98, eller en rimelig værdi for Qssv. Hvis beregningen indledes med Qssv, anvendes begyndelsesværdien for Qssv til anslåelse af Re.

Under alle emissionsprøvninger skal Reynolds-tallet ved SSV-halsen befinde sig inden for området af de Reynolds-tal, der anvendes til at aflede kalibreringskurven udviklet i punkt 2.4 i tillæg 5 til dette bilag.

4.2.   Bestemmelse af massestrømmen af ufortyndet udstødningsgas

For at kunne beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas og for at kunne styre et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt at kende udstødningsgassens massestrømshastighed. Til bestemmelse af udstødningens massestrømshastighed kan en af de metoder, der er beskrevet i punkt 4.2.2 til 4.2.5, anvendes.

4.2.1.   Responstid

For så vidt angår emissionsberegninger skal responstiden for begge de metoder, der beskrives nedenfor, være lig eller mindre end kravet til analysatorernes responstid, som defineret i punkt 1.5 i tillæg 5 til dette bilag.

Til styring af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kortere responstid. Til delstrømsfortyndingssystemer med online-styring kræves der en responstid på ≤ 0,3 s. For delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-styring baseret på et allerede registreret prøvningsforløb, kræves der en responstid for systemet til måling af udstødningsstrømmen på ≤ 5 s med en stigningstid på ≤ 1 s. Systemets responstid skal angives af instrumentfabrikanten. Kravene til den kombinerede responstid for udstødningsgasstrøm og delstrømsfortyndingssystem er angivet i punkt 3.8.3.2.

4.2.2.   Direkte måling

Direkte måling af den øjeblikkelige udstødningsstrømm kan foretages med systemer som:

| a) | differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse |
| --- | --- |

a)

differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse

| b) | ultralyd-flowmeter |
| --- | --- |

b)

ultralyd-flowmeter

| c) | vortex-flowmeter. |
| --- | --- |

c)

vortex-flowmeter.

Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i emissionsværdier. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig montering af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Især må motorens ydelse og emissioner ikke påvirkes af monteringen af anordningen.

Udstødningsstrømmen skal bestemmes med en nøjagtighed på mindst ±2,5 % af den aflæste værdi eller 1,5 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største.

4.2.3.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm. Der skal anvendes luft-flowmetere og brændstof-flowmetere, der opfylder de samlede krav til nøjagtighed af målingen af udstødningsstrømmen som fastlagt i punkt 4.2.2 i dette tillæg. Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

Formula

4.2.4.   Måling ved hjælp af sporstoffer

Dette omfatter måling af koncentrationen af sporgas i udstødningen. En kendt mængde inaktiv gas (f.eks. rent helium) indsprøjtes i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes med og fortyndes af udstødningsgassen, men reagerer ikke i udstødningsrøret. Koncentrationen af gassen måles derefter i prøven af udstødningsgas.

For at sikre en fuldstændig blanding af sporgassen, anbringes prøvetagningssonden for udstødningsgas mindst 1 meter eller 30 gange udstødningsrørets diameter efter sporgassens indsprøjtningspunkt, afhængig af hvilken afstand der er den største. Prøvetagningssonden kan placeres tættere på indsprøjtningspunktet, hvis det kontrolleres, at der finder en fuldstændig blanding sted, ved at sammenligne koncentrationen af sporgas med referencekoncentrationen, når sporgassen indsprøjtes før motoren.

Sporgassens strømningshastighed skal indstilles således, at koncentrationen af sporgas ved motorens tomgangshastighed efter blandingen er lavere end sporgasanalysatorens fulde skalaudslag.

Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

Formula

hvor:

| qmew, i | = | udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | sporgasstrøm, cm3/min |
| cmix.i | = | øjeblikkelig koncentration af sporgassen efter blanding, ppm |
| ρe | = | udstødningsgassens massefylde, kg/m3 (jf. tabel 6) |
| cb | = | baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm |

qmew, i

=

udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

qvt

=

sporgasstrøm, cm3/min

cmix.i

=

øjeblikkelig koncentration af sporgassen efter blanding, ppm

ρe

=

udstødningsgassens massefylde, kg/m3 (jf. tabel 6)

cb

=

baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm

Når baggrundskoncentrationen er mindre end 1 % af koncentrationen af sporgas efter blanding (cmix.i) ved maksimal udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

Systemet skal som helhed opfylde nøjagtighedskravene for udstødningsgasstrømmen, og skal kalibreres i overensstemmelse med punkt 1.7 i tillæg 5 til dette bilag.

4.2.5.   Målemetode med luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold

Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

Formula

med:

Formula

Formula

hvor:

| A/Fst | = | støkiometrisk luft/brændstofforhold, kg/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | luftoverskudskoefficient |
| cCO2 | = | tør CO2-koncentration, % |
| cCO | = | tør CO-koncentration, ppm |
| cHC | = | HC-koncentration, ppm |

A/Fst

=

støkiometrisk luft/brændstofforhold, kg/kg

λ

=

luftoverskudskoefficient

cCO2

=

tør CO2-koncentration, %

cCO

=

tør CO-koncentration, ppm

cHC

=

HC-koncentration, ppm

Luft-flowmeteret skal opfylde kravene til nøjagtighed i punkt 2.2 i tillæg 4 til dette bilag, CO2-analysatoren skal opfylde kravene i punkt 3.3.2 i tillæg 4 til dette bilag og systemet som helhed skal opfylde kravene for udstødningsgasstrømmen.

Man kan også vælge at anvende udstyret til måling af luft-/brændstofforholdet, som f.eks. en føler af zirconia-typen, til måling af luftoverskudskoefficienten, hvis dette opfylder kravene i punkt 3.3.6 i tillæg 4 til dette bilag.

5.   BEREGNING AF GASEMISSIONER

5.1.   Evaluering af data

Til vurdering af emissionen af gasser i den fortyndede udstødningsgas, registreres emissionskoncentrationerne (HC, CO and NOx) og massestrømshastigheden for den fortyndede udstødningsgas i overensstemmelse med punkt 3.8.2.1 i dette tillæg og lagres i et computersystem. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Til vurdering af emissionen af gasser i den ufortyndede udstødningsgas, registreres emissionskoncentrationerne (HC, CO and NOx) og massestrømshastigheden for den fortyndede udstødningsgas i overensstemmelse med punkt 3.8.2.2 i dette tillæg og lagres i et computersystem. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

5.2.   Korrektion ved omregning tør/våd

Hvis koncentrationen måles på tør basis, omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af nedenstående formel. Ved kontinuerlig måling anvendes omregningen på hver øjeblikkelig måling før videre beregning.

Formula

Omregningsligningerne i punkt 5.2 i tillæg 1 til dette bilag finder anvendelse.

5.3.   NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for den omgivende lufts temperatur og fugtindhold ved hjælp af korrektionsfaktorerne i punkt 5.3 i tillæg 1 til dette bilag. Faktorerne er gyldige inden et område fra 0 til 25 g/kg tør luft.

5.4.   Beregning af emissionsmassestrømshastigheder

Emissionsmassen gennem cyklussen (g/test) beregnes som følger, afhængig af den anvendte målemetode. Den målte koncentration omregnes til våd basis efter punkt 5.2 i tillæg 1 til dette bilag, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis. De respektive værdier for ugas, der skal anvendes, findes i tabel 6 i tillæg 1 til dette bilag for udvalgte komponenter baseret på ideelle gasegenskaber og de brændstoffer, der er relevante for dette direktiv

| a) | for ufortyndet udstødningsgas:

  hvor:







  ugas | = | forholdet, i tabel 6, mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, i | = | øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede udstødningsgas, ppm |
| qmew, i | = | udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | = | dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | = | antal målinger |

a)

for ufortyndet udstødningsgas:

hvor:

ugas

=

forholdet, i tabel 6, mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde

cgas, i

=

øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede udstødningsgas, ppm

qmew, i

=

udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

=

dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

=

antal målinger

| b) | for den fortyndede udstødningsgas uden flow-kompensation







  mgas | = | ugas × cgas × med |
| --- | --- | --- | --- |

b)

for den fortyndede udstødningsgas uden flow-kompensation

mgas

=

ugas × cgas × med

hvor:

| ugas | = | forholdet, i tabel 6, mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | gennemsnitlig baggrundskorrigeret koncentration af den pågældende komponent, ppm |
| med | = | total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen, kg |

ugas

=

forholdet, i tabel 6, mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde

cgas

=

gennemsnitlig baggrundskorrigeret koncentration af den pågældende komponent, ppm

med

=

total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen, kg

| c) | for den fortyndede udstødningsgas med flow-kompensation:

  hvor:







  ce,i | = | øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent, målt i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | koncentration af den pågældende komponent, målt i fortyndingsluften, ppm |
| qmdew,i | = | den ufortyndede udstødnings øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| med | = | samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| ugas | = | forholdet, i tabel 6, mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde |
| D | = | fortyndingsfaktor (jf. punkt 5.4.1) |

c)

for den fortyndede udstødningsgas med flow-kompensation:

hvor:

ce,i

=

øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent, målt i den fortyndede udstødningsgas, ppm

cd

=

koncentration af den pågældende komponent, målt i fortyndingsluften, ppm

qmdew,i

=

den ufortyndede udstødnings øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

med

=

samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

ugas

=

forholdet, i tabel 6, mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde

D

=

fortyndingsfaktor (jf. punkt 5.4.1)

Hvis det er relevant, beregnes koncentrationen af NMHC og CH4 ved en af metoderne vist i punkt 3.3.4 i tillæg 4 til dette bilag, på følgende måde:

| a) | GC-metoden (fuldstrømsfortyndingssystem, udelukkende):
  cNMHC = cHC - cCH4 |
| --- | --- |

a)

GC-metoden (fuldstrømsfortyndingssystem, udelukkende):

cNMHC = cHC - cCH4

| b) | NMC-metoden:


  hvor:







  cHC(w/Cutter) | = | HC-koncentrationen med gasprøvestrøm gennem NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/oCutter) | = | HC-koncentrationen med gasprøvestrøm ledt udenom NMC |

b)

NMC-metoden:

hvor:

cHC(w/Cutter)

=

HC-koncentrationen med gasprøvestrøm gennem NMC

cHC(w/oCutter)

=

HC-koncentrationen med gasprøvestrøm ledt udenom NMC

5.4.1.   Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer (kun fuldstrømsfortyndingssystem)

Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integrering. Der skal anvendes følgende formel.

Formula

hvor:

| ce | = | koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- | --- |
| cd | = | koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i fortyndingsluften, ppm |
| D | = | fortyndingsfaktor |

ce

=

koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede udstødningsgas, ppm

cd

=

koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i fortyndingsluften, ppm

D

=

fortyndingsfaktor

Fortyndingsfaktoren beregnes således:

| a) | for diesel- og LPG-drevne motorer |
| --- | --- |

a)

for diesel- og LPG-drevne motorer

| b) | for NG-drevne gasmotorer

  hvor:







  cCO2 | = | koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol. |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| cNMHC | = | koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| cCO | = | koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| FS | = | støkiometrisk koefficient |

b)

for NG-drevne gasmotorer

hvor:

cCO2

=

koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol.

cHC

=

koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

cNMHC

=

koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

cCO

=

koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm

FS

=

støkiometrisk koefficient

Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i punkt 5.2 i tillæg 1 til dette bilag..

Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde:

Formula

hvor:

| α, ε | = | er de molære forhold for et brændstof C Hα Oε |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

er de molære forhold for et brændstof C Hα Oε

Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende støkiometriske faktorer:

| FS (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (LPG) | = | 11,6 |
| FS (NG) | = | 9,5 |
| FS (ethanol) | = | 12,3 |

FS (diesel)

=

13,4

FS (LPG)

=

11,6

FS (NG)

=

9,5

FS (ethanol)

=

12,3

5.5.   Beregning af specifikke emissioner

Emissionerne (g/kWh) beregnes på følgende måde:

| a) | alle komponenter undtagen NOx: |
| --- | --- |

a)

alle komponenter undtagen NOx:

| b) | NOx:

  hvor:







  Wact | = | faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 3.9.2. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NOx:

hvor:

Wact

=

faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 3.9.2.

5.5.1.   Hvis der er tale om et periodisk system til efterbehandling af udstødningen, vægtes emissionerne som følger:

Formula

hvor:

| n1 | = | antal ETC-test mellem to regenereringer |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | antal ETC i løbet af en regenerering (mindst én ETC-test) |
| Mgas, n2 | = | emissioner i løbet af en regenerering |
| Mgas, n1 | = | emissioner efter en regenerering. |

n1

=

antal ETC-test mellem to regenereringer

n2

=

antal ETC i løbet af en regenerering (mindst én ETC-test)

Mgas, n2

=

emissioner i løbet af en regenerering

Mgas, n1

=

emissioner efter en regenerering.

6.   BEREGNING AF PARTIKELEMISSIONEN (HVIS RELEVANT)

6.1.   Evaluering af data

Partikelfiltret skal bringes tilbage til vejerummet senest én time efter afslutningen af prøvningen. Det skal konditioneres i en delvist overdækket petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering, i mindst 1 time men ikke over 80 timer, og derefter vejes. Filterets bruttovægt bestemmes, og taravægten fratrækkes, hvilket giver massen af opsamlede partikler mf. Til evalueringen af partikelkoncentrationen registreres den samlede masse af opsamlede partikler (msep) gennem filtrene gennem prøvecyklussen.

Skal der korrigeres for baggrund, noteres massen (md) af fortyndingsluft, der er ført gennem filteret, og partikelmassen (mf, d).

6.2.   Beregning af massestrømmen

6.2.1.   Fuldstrømsfortyndingssystem

Partikelmassen (g/test) beregnes på følgende måde:

Formula

hvor:

| mf | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- | --- |
| msep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| med | = | masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

mf

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

msep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

med

=

masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

Anvendes dobbelt fortyndingssystem, skal massen af sekundær fortyndingsluft trækkes fra den samlede masse af den dobbelt fortyndede udstødningsgas udskilt af partikelfiltrene.

Formula

hvor:

| mset | = | masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | masse af sekundær fortyndingsluft, kg |

mset

=

masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg

mssd

=

masse af sekundær fortyndingsluft, kg

Hvis fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler bestemmes i overensstemmelse med punkt 3.4, kan partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:

Formula

hvor:

mPT, msep, med = se ovenfor

| md | = | masse af primær fortyndingsluft, udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg |
| --- | --- | --- |
| mf,d | = | masse af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, mg |
| D | = | fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 5.4.1. |

md

=

masse af primær fortyndingsluft, udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg

mf,d

=

masse af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, mg

D

=

fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 5.4.1.

6.2.2.   Delstrømsfortyndingssystem

Partikelmassen (g/test) beregnes efter en af følgende metoder:

| a) | hvor:







  mf | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| medf | = | masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

a)

Formula

hvor:

mf

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

msep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

medf

=

masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

Den samlede masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen bestemmes på følgende måde:

hvor:

| qmedf,i | = | øjeblikkelig ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmew,i | = | udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| rd,i | = | øjeblikkelig fortyndingsforhold |
| qmdew,i | = | øjeblikkelig massestrømshastighed af fortyndet udstødning gennem fortyndingstunnelen, kg/s |
| qmdw,i | = | øjeblikkelige massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s |
| f | = | dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | = | antal målinger |

qmedf,i

=

øjeblikkelig ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, kg/s

qmew,i

=

udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

rd,i

=

øjeblikkelig fortyndingsforhold

qmdew,i

=

øjeblikkelig massestrømshastighed af fortyndet udstødning gennem fortyndingstunnelen, kg/s

qmdw,i

=

øjeblikkelige massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s

f

=

dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

=

antal målinger

| b) | hvor:







  mf | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | gennemsnitlig prøvetagningskoefficient gennem prøvecyklussen |

b)

Formula

hvor:

mf

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

rs

=

gennemsnitlig prøvetagningskoefficient gennem prøvecyklussen

med:

hvor:

| mse | = | opsamlet masse i løbet af cyklussen, kg |
| --- | --- | --- |
| mew | = | samlet udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg |
| msep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| msed | = | masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg |

mse

=

opsamlet masse i løbet af cyklussen, kg

mew

=

samlet udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg

msep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

msed

=

masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg

| Bemærk | : | Er der tale om et system med totalprøveudtagning, er msep og Msed identiske. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

Er der tale om et system med totalprøveudtagning, er msep og Msed identiske.

6.3.   Beregning af den specifikke emission

Partikelemissionen (g/kWh) beregnes på følgende måde:

Formula

hvor:

| Wact | = | faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 3.9.2, kWh. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 3.9.2, kWh.

| 6.3.1 | Hvis der er tale om et periodisk regenereringssystem til efterbehandling, vægtes emissionerne som følger:



  hvor:







  n1 | = | antal ETC-test mellem to regenereringer |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | antal ETC-test i løbet af en regenerering (mindst én ETC-test) |
| | = | emissioner i løbet af en regenerering |
| | = | emissioner før eller efter en regenerering. |

6.3.1

Hvis der er tale om et periodisk regenereringssystem til efterbehandling, vægtes emissionerne som følger:

Formula

hvor:

n1

=

antal ETC-test mellem to regenereringer

n2

=

antal ETC-test i løbet af en regenerering (mindst én ETC-test)

Formula

=

emissioner i løbet af en regenerering

Formula

=

emissioner før eller efter en regenerering.

Tillæg 3

Dynamometerskema for ETC-test

| Tid
  (s) | Norm. hastighed
  % | Norm. drejningsmoment
  % |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | »m« |
| 38 | 82,9 | »m« |
| 39 | 51,3 | »m« |
| 40 | 28,5 | »m« |
| 41 | 29,3 | »m« |
| 42 | 26,7 | »m« |
| 43 | 20,4 | »m« |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | »m« |
| 87 | 52 | »m« |
| 88 | 43,3 | »m« |
| 89 | 36,1 | »m« |
| 90 | 27,6 | »m« |
| 91 | 21,1 | »m« |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | »m« |
| 119 | 44,3 | »m« |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | »m« |
| 125 | 65,3 | »m« |
| 126 | 64 | »m« |
| 127 | 59,7 | »m« |
| 128 | 52,8 | »m« |
| 129 | 45,9 | »m« |
| 130 | 38,7 | »m« |
| 131 | 32,4 | »m« |
| 132 | 27 | »m« |
| 133 | 21,7 | »m« |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | »m« |
| 165 | 50 | »m« |
| 166 | 49,2 | »m« |
| 167 | 49,3 | »m« |
| 168 | 49,9 | »m« |
| 169 | 51,6 | »m« |
| 170 | 49,7 | »m« |
| 171 | 48,5 | »m« |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | »m« |
| 177 | 53,6 | »m« |
| 178 | 40,8 | »m« |
| 179 | 32,9 | »m« |
| 180 | 26,3 | »m« |
| 181 | 20,9 | »m« |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | »m« |
| 232 | 43,6 | »m« |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | »m« |
| 248 | 65,5 | »m« |
| 249 | 64,4 | »m« |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | »m« |
| 254 | 56,9 | »m« |
| 255 | 54,5 | »m« |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | »m« |
| 275 | 67,1 | »m« |
| 276 | 66,7 | »m« |
| 277 | 65,6 | »m« |
| 278 | 64,5 | »m« |
| 279 | 62,9 | »m« |
| 280 | 59,3 | »m« |
| 281 | 54,1 | »m« |
| 282 | 51,3 | »m« |
| 283 | 47,9 | »m« |
| 284 | 43,6 | »m« |
| 285 | 39,4 | »m« |
| 286 | 34,7 | »m« |
| 287 | 29,8 | »m« |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | »m« |
| 290 | 35,5 | »m« |
| 291 | 20,9 | »m« |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | »m« |
| 294 | 32 | »m« |
| 295 | 23,6 | »m« |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | »m« |
| 305 | 29,2 | »m« |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | »m« |
| 317 | 59 | »m« |
| 318 | 50,7 | »m« |
| 319 | 41,8 | »m« |
| 320 | 34,7 | »m« |
| 321 | 28,7 | »m« |
| 322 | 25,2 | »m« |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | »m« |
| 380 | 45,5 | »m« |
| 381 | 44,7 | »m« |
| 382 | 43,8 | »m« |
| 383 | 41 | »m« |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | »m« |
| 390 | 49,9 | »m« |
| 391 | 48 | »m« |
| 392 | 45,3 | »m« |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | »m« |
| 465 | 51,7 | »m« |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | »m« |
| 472 | 60,1 | »m« |
| 473 | 53,2 | »m« |
| 474 | 44 | »m« |
| 475 | 35,2 | »m« |
| 476 | 30,5 | »m« |
| 477 | 26,5 | »m« |
| 478 | 22,5 | »m« |
| 479 | 20,4 | »m« |
| 480 | 19,1 | »m« |
| 481 | 19,1 | »m« |
| 482 | 13,4 | »m« |
| 483 | 6,7 | »m« |
| 484 | 3,2 | »m« |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | »m« |
| 493 | 38,4 | »m« |
| 494 | 39,4 | »m« |
| 495 | 39,7 | »m« |
| 496 | 40,5 | »m« |
| 497 | 40,8 | »m« |
| 498 | 39,7 | »m« |
| 499 | 39,2 | »m« |
| 500 | 38,7 | »m« |
| 501 | 32,7 | »m« |
| 502 | 30,1 | »m« |
| 503 | 21,9 | »m« |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | »m« |
| 528 | 54,5 | »m« |
| 529 | 51,3 | »m« |
| 530 | 45,5 | »m« |
| 531 | 40,8 | »m« |
| 532 | 38,9 | »m« |
| 533 | 36,6 | »m« |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | »m« |
| 550 | 66,8 | »m« |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | »m« |
| 563 | 56 | »m« |
| 564 | 53,9 | »m« |
| 565 | 52,1 | »m« |
| 566 | 49,9 | »m« |
| 567 | 46,4 | »m« |
| 568 | 43,6 | »m« |
| 569 | 40,8 | »m« |
| 570 | 37,5 | »m« |
| 571 | 27,8 | »m« |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | »m« |
| 595 | 31,6 | »m« |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | »m« |
| 607 | 39 | »m« |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | »m« |
| 616 | 49,1 | »m« |
| 617 | 47 | »m« |
| 618 | 43,1 | »m« |
| 619 | 39,2 | »m« |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | »m« |
| 641 | 51 | »m« |
| 642 | 49,4 | »m« |
| 643 | 49,2 | »m« |
| 644 | 48,6 | »m« |
| 645 | 47,5 | »m« |
| 646 | 46,5 | »m« |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | »m« |
| 661 | 55,4 | »m« |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | »m« |
| 666 | 52 | »m« |
| 667 | 50,4 | »m« |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | »m« |
| 702 | 64,3 | »m« |
| 703 | 63 | »m« |
| 704 | 62,2 | »m« |
| 705 | 61,6 | »m« |
| 706 | 62,4 | »m« |
| 707 | 62,2 | »m« |
| 708 | 61 | »m« |
| 709 | 58,7 | »m« |
| 710 | 55,5 | »m« |
| 711 | 51,7 | »m« |
| 712 | 49,2 | »m« |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | »m« |
| 715 | 46,2 | »m« |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | »m« |
| 720 | 41,9 | »m« |
| 721 | 41,3 | »m« |
| 722 | 41,4 | »m« |
| 723 | 41,2 | »m« |
| 724 | 41,8 | »m« |
| 725 | 41,8 | »m« |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | »m« |
| 729 | 43,9 | »m« |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | »m« |
| 732 | 57,1 | »m« |
| 733 | 52 | »m« |
| 734 | 44,4 | »m« |
| 735 | 40,2 | »m« |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | »m« |
| 758 | 49,1 | »m« |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | »m« |
| 777 | 60,3 | »m« |
| 778 | 58,7 | »m« |
| 779 | 57,2 | »m« |
| 780 | 56,1 | »m« |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | »m« |
| 789 | 59,3 | »m« |
| 790 | 58,6 | »m« |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | »m« |
| 825 | 48,6 | »m« |
| 826 | 47,9 | »m« |
| 827 | 46,8 | »m« |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | »m« |
| 836 | 59 | »m« |
| 837 | 59,8 | »m« |
| 838 | 60,3 | »m« |
| 839 | 61,2 | »m« |
| 840 | 61,8 | »m« |
| 841 | 62,5 | »m« |
| 842 | 62,4 | »m« |
| 843 | 61,5 | »m« |
| 844 | 63,7 | »m« |
| 845 | 61,9 | »m« |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | »m« |
| 848 | 59,2 | »m« |
| 849 | 57,3 | »m« |
| 850 | 52,3 | »m« |
| 851 | 49,3 | »m« |
| 852 | 47,3 | »m« |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | »m« |
| 856 | 44,3 | »m« |
| 857 | 43,1 | »m« |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | »m« |
| 876 | 60,3 | »m« |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | »m« |
| 886 | 63,1 | »m« |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | »m« |
| 896 | 61,2 | »m« |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | »m« |
| 907 | 58,2 | »m« |
| 908 | 57,6 | »m« |
| 909 | 57,1 | »m« |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | »m« |
| 915 | 55,2 | »m« |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | »m« |
| 1 001 | 55,2 | »m« |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | »m« |
| 1 018 | 49,3 | »m« |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | »m« |
| 1 021 | 49,4 | »m« |
| 1 022 | 48,3 | »m« |
| 1 023 | 49,4 | »m« |
| 1 024 | 48,5 | »m« |
| 1 025 | 48,7 | »m« |
| 1 026 | 48,7 | »m« |
| 1 027 | 49,1 | »m« |
| 1 028 | 49 | »m« |
| 1 029 | 49,8 | »m« |
| 1 030 | 48,7 | »m« |
| 1 031 | 48,5 | »m« |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | »m« |
| 1 068 | 45,5 | »m« |
| 1 069 | 44,2 | »m« |
| 1 070 | 43 | »m« |
| 1 071 | 42,5 | »m« |
| 1 072 | 41 | »m« |
| 1 073 | 39,9 | »m« |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | »m« |
| 1 102 | 58,8 | »m« |
| 1 103 | 57,7 | »m« |
| 1 104 | 56 | »m« |
| 1 105 | 54,7 | »m« |
| 1 106 | 53,3 | »m« |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | »m« |
| 1 120 | 57,9 | »m« |
| 1 121 | 57,6 | »m« |
| 1 122 | 56,3 | »m« |
| 1 123 | 55 | »m« |
| 1 124 | 53,7 | »m« |
| 1 125 | 52,1 | »m« |
| 1 126 | 51,1 | »m« |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | »m« |
| 1 138 | 45,4 | »m« |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | »m« |
| 1 173 | 57,6 | »m« |
| 1 174 | 56,9 | »m« |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | »m« |
| 1 248 | 58,8 | »m« |
| 1 249 | 58,8 | »m« |
| 1 250 | 58,7 | »m« |
| 1 251 | 59,1 | »m« |
| 1 252 | 59,1 | »m« |
| 1 253 | 59,4 | »m« |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | »m« |
| 1 256 | 60,1 | »m« |
| 1 257 | 60,6 | »m« |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | »m« |
| 1 261 | 59,7 | »m« |
| 1 262 | 59,6 | »m« |
| 1 263 | 59,8 | »m« |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | »m« |
| 1 268 | 59,6 | »m« |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | »m« |
| 1 486 | 59,5 | »m« |
| 1 487 | 59,2 | »m« |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | »m« |
| 1 490 | 58,7 | »m« |
| 1 491 | 57,9 | »m« |
| 1 492 | 58,2 | »m« |
| 1 493 | 57,6 | »m« |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | »m« |
| 1 523 | 56,7 | »m« |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | »m« |
| 1 527 | 56,3 | »m« |
| 1 528 | 56,3 | »m« |
| 1 529 | 56 | »m« |
| 1 530 | 56,7 | »m« |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | »m« |
| 1 533 | 56,9 | »m« |
| 1 534 | 57,4 | »m« |
| 1 535 | 57,4 | »m« |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | »m« |
| 1 538 | 59,1 | »m« |
| 1 539 | 59,4 | »m« |
| 1 540 | 59,6 | »m« |
| 1 541 | 59,5 | »m« |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | »m« |
| 1 550 | 57,4 | »m« |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | »m« |
| 1 645 | 60,8 | »m« |
| 1 646 | 60,7 | »m« |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | »m« |
| 1 668 | 61,4 | »m« |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | »m« |
| 1 739 | 60,9 | »m« |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | »m« |
| 1 742 | 59,8 | »m« |
| 1 743 | 59,1 | »m« |
| 1 744 | 58,8 | »m« |
| 1 745 | 58,8 | »m« |
| 1 746 | 58,2 | »m« |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| »m« | = | kørsel (motoring) |

Tid

(s)

Norm. hastighed

%

Norm. drejningsmoment

%

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

»m«

38

82,9

»m«

39

51,3

»m«

40

28,5

»m«

41

29,3

»m«

42

26,7

»m«

43

20,4

»m«

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

»m«

87

52

»m«

88

43,3

»m«

89

36,1

»m«

90

27,6

»m«

91

21,1

»m«

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

»m«

119

44,3

»m«

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

»m«

125

65,3

»m«

126

64

»m«

127

59,7

»m«

128

52,8

»m«

129

45,9

»m«

130

38,7

»m«

131

32,4

»m«

132

27

»m«

133

21,7

»m«

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

»m«

165

50

»m«

166

49,2

»m«

167

49,3

»m«

168

49,9

»m«

169

51,6

»m«

170

49,7

»m«

171

48,5

»m«

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

»m«

177

53,6

»m«

178

40,8

»m«

179

32,9

»m«

180

26,3

»m«

181

20,9

»m«

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

»m«

232

43,6

»m«

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

»m«

248

65,5

»m«

249

64,4

»m«

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

»m«

254

56,9

»m«

255

54,5

»m«

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

»m«

275

67,1

»m«

276

66,7

»m«

277

65,6

»m«

278

64,5

»m«

279

62,9

»m«

280

59,3

»m«

281

54,1

»m«

282

51,3

»m«

283

47,9

»m«

284

43,6

»m«

285

39,4

»m«

286

34,7

»m«

287

29,8

»m«

288

20,9

73,4

289

36,9

»m«

290

35,5

»m«

291

20,9

»m«

292

49,7

11,9

293

42,5

»m«

294

32

»m«

295

23,6

»m«

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

»m«

305

29,2

»m«

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

»m«

317

59

»m«

318

50,7

»m«

319

41,8

»m«

320

34,7

»m«

321

28,7

»m«

322

25,2

»m«

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

»m«

380

45,5

»m«

381

44,7

»m«

382

43,8

»m«

383

41

»m«

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

»m«

390

49,9

»m«

391

48

»m«

392

45,3

»m«

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

»m«

465

51,7

»m«

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

»m«

472

60,1

»m«

473

53,2

»m«

474

44

»m«

475

35,2

»m«

476

30,5

»m«

477

26,5

»m«

478

22,5

»m«

479

20,4

»m«

480

19,1

»m«

481

19,1

»m«

482

13,4

»m«

483

6,7

»m«

484

3,2

»m«

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

»m«

493

38,4

»m«

494

39,4

»m«

495

39,7

»m«

496

40,5

»m«

497

40,8

»m«

498

39,7

»m«

499

39,2

»m«

500

38,7

»m«

501

32,7

»m«

502

30,1

»m«

503

21,9

»m«

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

»m«

528

54,5

»m«

529

51,3

»m«

530

45,5

»m«

531

40,8

»m«

532

38,9

»m«

533

36,6

»m«

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

»m«

550

66,8

»m«

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

»m«

563

56

»m«

564

53,9

»m«

565

52,1

»m«

566

49,9

»m«

567

46,4

»m«

568

43,6

»m«

569

40,8

»m«

570

37,5

»m«

571

27,8

»m«

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

»m«

595

31,6

»m«

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

»m«

607

39

»m«

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

»m«

616

49,1

»m«

617

47

»m«

618

43,1

»m«

619

39,2

»m«

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

»m«

641

51

»m«

642

49,4

»m«

643

49,2

»m«

644

48,6

»m«

645

47,5

»m«

646

46,5

»m«

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

»m«

661

55,4

»m«

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

»m«

666

52

»m«

667

50,4

»m«

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

»m«

702

64,3

»m«

703

63

»m«

704

62,2

»m«

705

61,6

»m«

706

62,4

»m«

707

62,2

»m«

708

61

»m«

709

58,7

»m«

710

55,5

»m«

711

51,7

»m«

712

49,2

»m«

713

48,8

40,4

714

47,9

»m«

715

46,2

»m«

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

»m«

720

41,9

»m«

721

41,3

»m«

722

41,4

»m«

723

41,2

»m«

724

41,8

»m«

725

41,8

»m«

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

»m«

729

43,9

»m«

730

38

10,7

731

56,8

»m«

732

57,1

»m«

733

52

»m«

734

44,4

»m«

735

40,2

»m«

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

»m«

758

49,1

»m«

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

»m«

777

60,3

»m«

778

58,7

»m«

779

57,2

»m«

780

56,1

»m«

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

»m«

789

59,3

»m«

790

58,6

»m«

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

»m«

825

48,6

»m«

826

47,9

»m«

827

46,8

»m«

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

»m«

836

59

»m«

837

59,8

»m«

838

60,3

»m«

839

61,2

»m«

840

61,8

»m«

841

62,5

»m«

842

62,4

»m«

843

61,5

»m«

844

63,7

»m«

845

61,9

»m«

846

61,6

29,7

847

60,3

»m«

848

59,2

»m«

849

57,3

»m«

850

52,3

»m«

851

49,3

»m«

852

47,3

»m«

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

»m«

856

44,3

»m«

857

43,1

»m«

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

»m«

876

60,3

»m«

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

»m«

886

63,1

»m«

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

»m«

896

61,2

»m«

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

»m«

907

58,2

»m«

908

57,6

»m«

909

57,1

»m«

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

»m«

915

55,2

»m«

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

»m«

1 001

55,2

»m«

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

»m«

1 018

49,3

»m«

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

»m«

1 021

49,4

»m«

1 022

48,3

»m«

1 023

49,4

»m«

1 024

48,5

»m«

1 025

48,7

»m«

1 026

48,7

»m«

1 027

49,1

»m«

1 028

49

»m«

1 029

49,8

»m«

1 030

48,7

»m«

1 031

48,5

»m«

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

»m«

1 068

45,5

»m«

1 069

44,2

»m«

1 070

43

»m«

1 071

42,5

»m«

1 072

41

»m«

1 073

39,9

»m«

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

»m«

1 102

58,8

»m«

1 103

57,7

»m«

1 104

56

»m«

1 105

54,7

»m«

1 106

53,3

»m«

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

»m«

1 120

57,9

»m«

1 121

57,6

»m«

1 122

56,3

»m«

1 123

55

»m«

1 124

53,7

»m«

1 125

52,1

»m«

1 126

51,1

»m«

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

»m«

1 138

45,4

»m«

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

»m«

1 173

57,6

»m«

1 174

56,9

»m«

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

»m«

1 248

58,8

»m«

1 249

58,8

»m«

1 250

58,7

»m«

1 251

59,1

»m«

1 252

59,1

»m«

1 253

59,4

»m«

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

»m«

1 256

60,1

»m«

1 257

60,6

»m«

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

»m«

1 261

59,7

»m«

1 262

59,6

»m«

1 263

59,8

»m«

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

»m«

1 268

59,6

»m«

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

»m«

1 486

59,5

»m«

1 487

59,2

»m«

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

»m«

1 490

58,7

»m«

1 491

57,9

»m«

1 492

58,2

»m«

1 493

57,6

»m«

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

»m«

1 523

56,7

»m«

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

»m«

1 527

56,3

»m«

1 528

56,3

»m«

1 529

56

»m«

1 530

56,7

»m«

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

»m«

1 533

56,9

»m«

1 534

57,4

»m«

1 535

57,4

»m«

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

»m«

1 538

59,1

»m«

1 539

59,4

»m«

1 540

59,6

»m«

1 541

59,5

»m«

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

»m«

1 550

57,4

»m«

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

»m«

1 645

60,8

»m«

1 646

60,7

»m«

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

»m«

1 668

61,4

»m«

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

»m«

1 739

60,9

»m«

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

»m«

1 742

59,8

»m«

1 743

59,1

»m«

1 744

58,8

»m«

1 745

58,8

»m«

1 746

58,2

»m«

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

»m«

=

kørsel (motoring)

ETC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor i figur 5.

Figur 5

ETC-dynamometerskema

Image

Tillæg 4

Måle- og prøvetagningsmetoder

1.   INDLEDNING

Gasformige komponenter, partikler og røg afgivet af den afprøvede motor skal måles med de metoder, der er beskrevet i tillæg 7. I de pågældende punkter i tillæg 7, beskrives de anbefalede analysesystemer for gasemissioner (punkt 1), de anbefalede systemer til partikelfortynding og -udskillelse (punkt 2) og de anbefalede opacimetre til røgtæthedsmåling (punkt 3).

I ESC-testen skal gaskomponenterne bestemmes i den ufortyndede udstødningsgas. Anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem til partikelbestemmelse, kan man vælge at foretage bestemmelsen i den fortyndede udstødningsgas. Bestemmelse af partikler finder sted enten med et delstrøms- eller fuldstrømsfortyndingssystem.

Til ETC-testen kan følgende systemer anvendes:

| a) | et CVS-fuldstrømsfortyndingssystem til bestemmelse af emissioner af gasser og partikler (dobbelte fortyndingssystemer må anvendes), eller |
| --- | --- |

a)

et CVS-fuldstrømsfortyndingssystem til bestemmelse af emissioner af gasser og partikler (dobbelte fortyndingssystemer må anvendes), eller

| b) | en kombination af måling i den ufortyndede udstødning af gasemissioner og et delstrømsfortyndingssystem for partikelemissioner, eller |
| --- | --- |

b)

en kombination af måling i den ufortyndede udstødning af gasemissioner og et delstrømsfortyndingssystem for partikelemissioner, eller

| c) | enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler). |
| --- | --- |

c)

enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler).

2.   DYNAMOMETER OG TESTCELLE

Til emissionsprøvning af motorer på motordynamometer skal følgende udstyr anvendes:

2.1.   Motordynamometer

Der skal anvendes et motordynamometer med specifikationer, der gør det velegnet til udførelse af prøvecyklusserne beskrevet i tillæg 1 og 2 til dette bilag. Hastighedsmålesystemets nøjagtighed skal være ± 2 % af den aflæste værdi. Systemet til måling af drejningsmoment skal have en nøjagtighed på ± 3 % af aflæsningen i området > 20 % af fuldskalaværdien og en nøjagtighed på ±0,6 % af fuldskalaværdien i området ≤ 20 % af fuldskalaværdien.

2.2.   Andre instrumenter

I nødvendigt omfang skal anvendes instrumenter til måling af brændstofforbrug, luftforbrug, temperatur af kølemiddel og smøremiddel, udstødningsgastryk og indsugningsmanifoldvakuum, udstødningsgastemperatur, indsugningslufttemperatur, atmosfæretryk, fugtindhold og brændstoftemperatur. Disse instrumenter skal opfylde kravene i tabel 9:

Tabel 9

Måleinstrumenternes nøjagtighed

| Måleinstrument | Nøjagtighed |
| --- | --- |
| Brændstofforbrug | ± 2 % af den maksimale værdi for motoren |
| Luftforbrug | ± 2 % af den aflæste værdi eller ± 1 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største |
| Udstødningsgasstrøm | ±2,5 % af den aflæste værdi eller ±1,5 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største |
| Temperatur ≤ 600 K (327 oC) | ± 2 K absolut |
| Temperatur ≥ 600 K (327 oC) | ± 1 % af den aflæste værdi |
| Atmosfæretryk | ±0,1 kPa absolut |
| Udstødningsgastryk | ±0,2 kPa absolut |
| Indsugningsvakuum | ±0,05 kPa absolut |
| Andre trykangivelser | ±0,1 kPa absolut |
| Relativ fugtighed | ± 3 % absolut |
| Absolut fugtindhold | ± 5 % af den aflæste værdi |
| Fortyndingsluftstrøm | ± 2 % af den aflæste værdi |
| Fortyndet udstødningsgasstrøm | ± 2 % af den aflæste værdi |

Måleinstrument

Nøjagtighed

Brændstofforbrug

± 2 % af den maksimale værdi for motoren

Luftforbrug

± 2 % af den aflæste værdi eller ± 1 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største

Udstødningsgasstrøm

±2,5 % af den aflæste værdi eller ±1,5 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største

Temperatur ≤ 600 K (327 oC)

± 2 K absolut

Temperatur ≥ 600 K (327 oC)

± 1 % af den aflæste værdi

Atmosfæretryk

±0,1 kPa absolut

Udstødningsgastryk

±0,2 kPa absolut

Indsugningsvakuum

±0,05 kPa absolut

Andre trykangivelser

±0,1 kPa absolut

Relativ fugtighed

± 3 % absolut

Absolut fugtindhold

± 5 % af den aflæste værdi

Fortyndingsluftstrøm

± 2 % af den aflæste værdi

Fortyndet udstødningsgasstrøm

± 2 % af den aflæste værdi

3.   BESTEMMELSE AF GASKOMPONENTER

3.1.   Generelle specifikationer for analysatorerne

Analysatorernes måleområde skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationen af udstødningsgassens komponenter (punkt 3.1.1). Det anbefales, at analysatorerne benyttes således, at den målte koncentration er mellem 15 % og 100 % af fuld skalavisning.

Dog kan det godtages, at der måles værdier under 15 % af fuld skalavisning, såfremt der benyttes udlæsningssystemer (computere eller dataloggere) med tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne ved værdier under 15 % af måleområdets øverste værdi. I så fald skal der foretages ekstra kalibreringer på mindst 4 ensartet fordelte punkter med værdi forskellig fra nul for at sikre, at kalibreringskurverne er nøjagtige i henhold til punkt 1.6.4 i tillæg 5 til dette bilag.

Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet (EMC) skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.

| 3.1.1. | Nøjagtighed
  Analysatoren må ikke afvige fra det nominelle kalibreringspunkt med mere end ± 2 % af den aflæste værdi over hele måleområdet bortset fra nul, eller ±0,3 % af fuldt skalaudslag, afhængig af, hvilken værdi er den største. Nøjagtigheden bestemmes i overensstemmelse med de kalibreringskrav, der er fastlagt i punkt 1.6 i tillæg 5 til dette bilag.








  Bemærk | : | For så vidt angår dette regulativ defineres nøjagtighed som analysatorens afvigelse fra de nominelle kalibreringsværdier ved anvendelse af en kalibreringsgas (= faktisk værdi). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.

Nøjagtighed

Analysatoren må ikke afvige fra det nominelle kalibreringspunkt med mere end ± 2 % af den aflæste værdi over hele måleområdet bortset fra nul, eller ±0,3 % af fuldt skalaudslag, afhængig af, hvilken værdi er den største. Nøjagtigheden bestemmes i overensstemmelse med de kalibreringskrav, der er fastlagt i punkt 1.6 i tillæg 5 til dette bilag.

Bemærk

:

For så vidt angår dette regulativ defineres nøjagtighed som analysatorens afvigelse fra de nominelle kalibreringsværdier ved anvendelse af en kalibreringsgas (= faktisk værdi).

| 3.1.2. | Præcision
  Præcisionen, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2 %. |
| --- | --- |

3.1.2.

Præcision

Præcisionen, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2 %.

| 3.1.3. | Støj
  Analysatorens top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde. |
| --- | --- |

3.1.3.

Støj

Analysatorens top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde.

| 3.1.4. | Nulpunktsforskydning
  Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. Forskydningen af nulpunktsresponsen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nulpunktsforskydning

Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. Forskydningen af nulpunktsresponsen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.

| 3.1.5. | Forskydning af relativ respons
  Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsresponsen, herunder støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. Forskydningen af responsen på kalibreringsgassen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde. |
| --- | --- |

3.1.5.

Forskydning af relativ respons

Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsresponsen, herunder støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. Forskydningen af responsen på kalibreringsgassen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.

| 3.1.6. | Stigningstid
  Stigningstiden for den analysator, der er monteret i målesystemet, må ikke være på over 3,5 s.








  Bemærk | : | Det vil ikke ved en evaluering alene af analysatorens responstid kunne bestemmes, om systemet som helhed er egnet til transient prøvning. Voluminer og især døde voluminer i hele systemet vil ikke blot påvirke transporttiden fra sonden til analysatoren, men også stigningstiden. Også transporttider inden i analysatoren ville blive defineret som responstid for analysatoren, ligesom konverteren eller vandlåse inden i NOx-analysatorer. Bestemmelsen af hele systemets responstid er beskrevet i punkt 1.5 i tillæg 5 til dette bilag. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.

Stigningstid

Stigningstiden for den analysator, der er monteret i målesystemet, må ikke være på over 3,5 s.

Bemærk

:

Det vil ikke ved en evaluering alene af analysatorens responstid kunne bestemmes, om systemet som helhed er egnet til transient prøvning. Voluminer og især døde voluminer i hele systemet vil ikke blot påvirke transporttiden fra sonden til analysatoren, men også stigningstiden. Også transporttider inden i analysatoren ville blive defineret som responstid for analysatoren, ligesom konverteren eller vandlåse inden i NOx-analysatorer. Bestemmelsen af hele systemets responstid er beskrevet i punkt 1.5 i tillæg 5 til dette bilag.

3.2.   Tørring af gassen

Anordningen til gastørring, der er frivillig, skal have minimal indvirkning på koncentrationen af de målte gasser. Der må ikke anvendes kemisk tørring til fjernelse af vand i prøven.

3.3.   Analysatorer

Punkt 3.3.1. til 3.3.4 beskriver de måleprincipper, der skal anvendes. En detaljeret beskrivelse af målesystemerne findes i tillæg 7. Gasserne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

| 3.3.1. | Analyse af carbonmonoxid (CO)
  Carbonmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.1.

Analyse af carbonmonoxid (CO)

Carbonmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

| 3.3.2. | Analyse af carbondioxid (CO2)
  Carbondioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.2.

Analyse af carbondioxid (CO2)

Carbondioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

| 3.3.3. | Analyse af carbonhydrid (HC)
  Carbonhydridanalysatoren skal for dieselmotorer og LPG-drevne motorer være af typen opvarmet flammeionisationsdetektor (HFID), hvor detektor, ventiler, ledninger mv. er opvarmet, således at gastemperaturen holdes på 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). For NG-drevne gasmotorer kan carbonhydridanalysatoren være af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID) afhængig af den anvendte metode (jf. punkt 1.3 i tillæg 7). |
| --- | --- |

3.3.3.

Analyse af carbonhydrid (HC)

Carbonhydridanalysatoren skal for dieselmotorer og LPG-drevne motorer være af typen opvarmet flammeionisationsdetektor (HFID), hvor detektor, ventiler, ledninger mv. er opvarmet, således at gastemperaturen holdes på 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). For NG-drevne gasmotorer kan carbonhydridanalysatoren være af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID) afhængig af den anvendte metode (jf. punkt 1.3 i tillæg 7).

| 3.3.4. | Analyse af ikke-methan carbonhydrider (NMHC) (kun NG-drevne gasmotorer)
  Ikke-methan carbonhydrider bestemmes efter en af følgende metoder: |
| --- | --- |

3.3.4.

Analyse af ikke-methan carbonhydrider (NMHC) (kun NG-drevne gasmotorer)

Ikke-methan carbonhydrider bestemmes efter en af følgende metoder:

| 3.3.4.1. | Gaskromatografisk bestemmelse (GC)
  Ikke-methan carbonhydrider bestemmes ved fratrækning af methan bestemt med en gaskromatograf (GC) konditioneret ved 423 K (150 oC) fra de carbonhydrider, der er målt i overensstemmelse med punkt 3.3.3. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Gaskromatografisk bestemmelse (GC)

Ikke-methan carbonhydrider bestemmes ved fratrækning af methan bestemt med en gaskromatograf (GC) konditioneret ved 423 K (150 oC) fra de carbonhydrider, der er målt i overensstemmelse med punkt 3.3.3.

| 3.3.4.2. | Ikke-methan afskæringsmetoden (NMC-metoden)
  Bestemmelsen af delen af ikke-methan foretages med en opvarmet NMC på samme ledning som en FID som i punkt 3.3.3 ved fratrækning af methan fra carbonhydriderne. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Ikke-methan afskæringsmetoden (NMC-metoden)

Bestemmelsen af delen af ikke-methan foretages med en opvarmet NMC på samme ledning som en FID som i punkt 3.3.3 ved fratrækning af methan fra carbonhydriderne.

| 3.3.5. | Analyse af nitrogenoxid (NOx)
  Måles der på tør basis, skal nitrogenoxid-analysatoren enten være en kemiluminescensdetektor (CLD) eller opvarmet kemiluminescensdetektor (HCLD) med NO2/NO-konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, hvis temperatur holdes over 328 K (55 oC), forudsat at resultatet af vanddæmpningsprøven (jf. punkt 1.9.2.2 i tillæg 5 til dette bilag) er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

3.3.5.

Analyse af nitrogenoxid (NOx)

Måles der på tør basis, skal nitrogenoxid-analysatoren enten være en kemiluminescensdetektor (CLD) eller opvarmet kemiluminescensdetektor (HCLD) med NO2/NO-konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, hvis temperatur holdes over 328 K (55 oC), forudsat at resultatet af vanddæmpningsprøven (jf. punkt 1.9.2.2 i tillæg 5 til dette bilag) er tilfredsstillende.

| 3.3.6. | Måling af luft-/brændstofforholdet
  Udstyret til måling af luft-/brændstofforhold, der anvendes til at bestemme udstødningsgasstrømmen, som nærmere omhandlet i punkt 4.2.5 i tillæg 2 til dette bilag, skal være en wide range luft-/brændstofforholdsføler eller lambda-føler af Zirconia-typen. Føleren skal monteres direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgassens temperatur er høj nok til at forhindre vandkondensation.
  Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal ligge inden for:






  ± 3 % af den aflæste værdi | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % af den aflæste værdi | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % af den aflæste værdi | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Måling af luft-/brændstofforholdet

Udstyret til måling af luft-/brændstofforhold, der anvendes til at bestemme udstødningsgasstrømmen, som nærmere omhandlet i punkt 4.2.5 i tillæg 2 til dette bilag, skal være en wide range luft-/brændstofforholdsføler eller lambda-føler af Zirconia-typen. Føleren skal monteres direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgassens temperatur er høj nok til at forhindre vandkondensation.

Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal ligge inden for:

± 3 % af den aflæste værdi

λ < 2

± 5 % af den aflæste værdi

2 ≤ λ < 5

± 10 % af den aflæste værdi

5 ≤ λ

For at opfylde ovenstående krav til nøjagtighed, skal føleren kalibreres som angivet af instrumentfabrikanten.

3.4.   Prøvetagning af gasemissioner

| 3.4.1. | Ufortyndet udstødning
  Prøvetagningssonder til bestemmelse af gasemissioner skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang, men tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 oC) ved sonden.
  Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste CO2-emission. Andre metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.
  Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, skal udstødningsgasprøven tages neden for efterbehandlingsanordningen. |
| --- | --- |

3.4.1.

Ufortyndet udstødning

Prøvetagningssonder til bestemmelse af gasemissioner skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang, men tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 oC) ved sonden.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste CO2-emission. Andre metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, skal udstødningsgasprøven tages neden for efterbehandlingsanordningen.

| 3.4.2. | Fortyndet udstødningsgas
  Udstødningsrøret mellem motoren og fuldstrømsfortyndingssystemet skal opfylde kravene i punkt 2.3.1 i tillæg 7 (EP).
  Prøvetagningssonden (-sonderne) for gasemissioner skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet og tæt på prøvetagningssonden for partikler.
  Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:






  a) | de forurenende stoffer udtages i en prøvetagningssæk i løbet af cyklussen og måles efter testens afslutning |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Fortyndet udstødningsgas

Udstødningsrøret mellem motoren og fuldstrømsfortyndingssystemet skal opfylde kravene i punkt 2.3.1 i tillæg 7 (EP).

Prøvetagningssonden (-sonderne) for gasemissioner skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet og tæt på prøvetagningssonden for partikler.

Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:

a)

de forurenende stoffer udtages i en prøvetagningssæk i løbet af cyklussen og måles efter testens afslutning

| b) | de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres i løbet af cyklussen; denne metode er obligatorisk for HC og NOx. |
| --- | --- |

b)

de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres i løbet af cyklussen; denne metode er obligatorisk for HC og NOx.

4.   BESTEMMELSE AF PARTIKELINDHOLD

Til bestemmelse af partikler kræves et fortyndingssystem. Fortynding kan ske ved et delstrømsfortyndingssystem eller et fuldstrøms dobbeltfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer. Temperaturen af den fortyndede udstødningsgas skal være under 325 K (52 oC) umiddelbart oven for filterholderne. Fugtighedsregulering af fortyndingsluften før den tilføres fortyndingssystemet er tilladt og især nyttig, når fortyndingsluftens fugtindhold er højt. Fortyndingsluftens temperatur skal være højere end 288 K (15 oC) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnellen.

Delstrømsfortyndingssystemet skal konstrueres til at udtrække en proportionel ufortyndet udstødningsprøve fra udstødningsgasstrømmen, og således reagere på vandringer i udstødningens strømningshastighed, og indføre fortyndingsluft i denne prøve for at opnå en temperatur på under 325 K (52 oC) ved prøvningsfilteret. Det er her af afgørende betydning, at fortyndingsforholdet eller prøvetagningsforholdet rdil eller rs bestemmes så nøje, at kravene til nøjagtighed i punkt 3.2.1 i tillæg 5 til dette bilag opfyldes. Andre udtagningsmetoder kan anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte udtagningstype i vid udstrækning er bestemmende for det prøvetagningsudstyr og de prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (punkt 2.2 i tillæg 7).

Generelt skal prøvetagningssonden for partikler være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 3.4.1 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde kravene i punkt 2 i tillæg 7.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste partikelemission. Andre metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem til partikelbestemmelse, partikelfiltre, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.

Prøvetagning af partikler skal ske ved enkeltfiltermetoden, hvor der anvendes ét filter (jf. punkt 4.1.3 i dette tillæg) til hele prøvecyklusen. Ved ESC-test skal prøvetagningstid og -strøm overvåges nøje i prøvetagningsfasen.

4.1   Partikeludskillelsesfiltre

Den fortyndede udstødning skal prøveudtages ved hjælp af et filter, der opfylder kravene i punkt 4.1.1 og 4.1.2 under prøvningssekvensen.

| 4.1.1. | Filterspecifikation
  Der skal anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning. Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99 % for 0,3 μm DOP (dioktylphthalat) ved en lineær gasfiltreringshastighed på mellem 35 og 100 cm/s. |
| --- | --- |

4.1.1.

Filterspecifikation

Der skal anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning. Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99 % for 0,3 μm DOP (dioktylphthalat) ved en lineær gasfiltreringshastighed på mellem 35 og 100 cm/s.

| 4.1.2. | Filterstørrelse
  Det anbefales at anvende filtre med en diameter på 47 mm eller 70 mm. Filtre med større diameter kan accepteres (punkt 4.1.4), mens filtre med mindre diameter ikke er tilladt. |
| --- | --- |

4.1.2.

Filterstørrelse

Det anbefales at anvende filtre med en diameter på 47 mm eller 70 mm. Filtre med større diameter kan accepteres (punkt 4.1.4), mens filtre med mindre diameter ikke er tilladt.

| 4.1.3. | Filtergennemstrømningshastighed
  Gassens lineære hastighed gennem filteret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i trykfaldet mellem testens begyndelse og slutning må ikke være over 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Filtergennemstrømningshastighed

Gassens lineære hastighed gennem filteret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i trykfaldet mellem testens begyndelse og slutning må ikke være over 25 kPa.

| 4.1.4. | Filterbelastning
  Den påkrævede mindste filterbelastning for de mest almindelige filterstørrelser er angivet i tabel 10. For større filtre, skal den mindste filterbelastning være 0,065 mg/1 000 mm2 filterareal.
  Tabel 10
  Mindste filterbelastninger






  Filterdiameter (mm) | Mindstebelastning (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Filterbelastning

Den påkrævede mindste filterbelastning for de mest almindelige filterstørrelser er angivet i tabel 10. For større filtre, skal den mindste filterbelastning være 0,065 mg/1 000 mm2 filterareal.

Tabel 10

Mindste filterbelastninger

Filterdiameter (mm)

Mindstebelastning (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Hvis det på grundlag af tidligere prøvning er usandsynligt, at den påkrævede mindste filterbelastning opnås i en prøvecyklus efter optimering af strømningshastigheder og fortyndelsesforhold, kan en mindre filterbelastning være acceptabel, hvis de involverede parter (fabrikant og godkendende myndighed) er enige herom, og hvis det kan påvises, at dette opfylder nøjagtighedskravene i punkt 4.2, f.eks. med en 0,1 μg-vægt.

| 4.1.5. | Filterholder
  Ved emissionsprøvningerne placeres filtrene i en filterholderenhed, der opfylder kravene i punkt 2.2 i tillæg 7. Filterholderenheden skal være konstrueret således, at den giver en strømningsfordeling over filterets pletareal. Hurtigtvirkende ventiler skal være placeret enten ovenfor eller nedenfor filterholderen. En inerti-præklassifikator med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm kan monteres umiddelbart ovenfor filterholderen. Det anbefales kraftigt at anvende en præklassifikator, hvis der anvendes en prøveudtagningssonde med åbent rør, der vender opad i udstødningsstrømmen. |
| --- | --- |

4.1.5.

Filterholder

Ved emissionsprøvningerne placeres filtrene i en filterholderenhed, der opfylder kravene i punkt 2.2 i tillæg 7. Filterholderenheden skal være konstrueret således, at den giver en strømningsfordeling over filterets pletareal. Hurtigtvirkende ventiler skal være placeret enten ovenfor eller nedenfor filterholderen. En inerti-præklassifikator med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm kan monteres umiddelbart ovenfor filterholderen. Det anbefales kraftigt at anvende en præklassifikator, hvis der anvendes en prøveudtagningssonde med åbent rør, der vender opad i udstødningsstrømmen.

4.2   Specifikationer for vejerum og analysevægt

| 4.2.1. | Vejerum
  Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K ± 3 K (9,5 ± 3 oC) og en relativ fugtighed på 45 ± 8 %. |
| --- | --- |

4.2.1.

Vejerum

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K ± 3 K (9,5 ± 3 oC) og en relativ fugtighed på 45 ± 8 %.

| 4.2.2. | Vejning af referencefiltre
  Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene, medens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henhold til beskrivelsen i punkt 4.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre; dette finder sted højst fire timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.
  Hvis referencefiltrenes gennemsnitsvægt ændrer sig med mere end 10 μg mellem prøvefiltervægtningerne, skal alle prøvefiltrene kasseres, og emissionsprøvningen skal gentages.
  Hvis de i punkt 4.2.1. angivne kriterier for stabilitet af vejerummet ikke er opfyldt, men referencefilteret opfylder ovenstående kriterier, står det motorfabrikanten frit at godtage de målte vægte af prøvefiltrene eller at kassere testresultaterne, bringe vejerummets reguleringssystem i orden og gentage testen. |
| --- | --- |

4.2.2.

Vejning af referencefiltre

Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene, medens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henhold til beskrivelsen i punkt 4.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre; dette finder sted højst fire timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.

Hvis referencefiltrenes gennemsnitsvægt ændrer sig med mere end 10 μg mellem prøvefiltervægtningerne, skal alle prøvefiltrene kasseres, og emissionsprøvningen skal gentages.

Hvis de i punkt 4.2.1. angivne kriterier for stabilitet af vejerummet ikke er opfyldt, men referencefilteret opfylder ovenstående kriterier, står det motorfabrikanten frit at godtage de målte vægte af prøvefiltrene eller at kassere testresultaterne, bringe vejerummets reguleringssystem i orden og gentage testen.

| 4.2.3. | Analysevægt
  Den analysevægt, der anvendes til at bestemme filtervægten, skal have en nøjagtighed (standardafvigelse) på mindst 2 μg og en opløsning på mindst 1 μg (1 ciffer = 1 μg), specificeret af vægtens fabrikant. |
| --- | --- |

4.2.3.

Analysevægt

Den analysevægt, der anvendes til at bestemme filtervægten, skal have en nøjagtighed (standardafvigelse) på mindst 2 μg og en opløsning på mindst 1 μg (1 ciffer = 1 μg), specificeret af vægtens fabrikant.

| 4.2.4. | Elimination af virkningerne af statisk elektricitet
  For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning, hvilket f.eks. kan ske ved brug af en jordledning af polonium, et Faradays bur eller en anordning med tilsvarende virkning. |
| --- | --- |

4.2.4.

Elimination af virkningerne af statisk elektricitet

For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning, hvilket f.eks. kan ske ved brug af en jordledning af polonium, et Faradays bur eller en anordning med tilsvarende virkning.

| 4.2.5. | Specifikationer for strømningsmåling |
| --- | --- |

4.2.5.

Specifikationer for strømningsmåling

| 4.2.5.1. | Generelle forskrifter
  De absolutte nøjagtigheder for flowmetre eller instrumenter til strømningsmåling skal svare til specifikationerne i punkt 2.2. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Generelle forskrifter

De absolutte nøjagtigheder for flowmetre eller instrumenter til strømningsmåling skal svare til specifikationerne i punkt 2.2.

| 4.2.5.2. | Særlige bestemmelser for delstrømsfortyndingssystemer
  For delstrømsfortyndingssystemer skal man især være opmærksom på nøjagtigheden af prøvestrømmen qmp, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensflowmåling:



  I dette tilfælde er en nøjagtighed på 2 ± % for qmdew og qmdw ikke tilstrækkelig til at sikre en acceptabel nøjagtighed for qmp. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af qmp ligger inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er mindre end 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.
  Acceptable nøjagtigheder for qmp kan opnås med en af følgende metoder:
  De absolutte nøjagtigheder for qmdew og qmdw er 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for qmp på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold.
  Kalibrering af qmdw i forhold til qmdew udføres således, at der opnås de samme nøjagtigheder for qmp som i punktet ovenfor. Nærmere beskrivelse af en sådan kalibrering findes i punkt 3.2.1 i tillæg 5 til dette bilag.
  Nøjagtigheden af qmp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Også her kræves der nøjagtigheder, der svarer til dem i punktet ovenfor for qmp.
  Den absolutte nøjagtighed af qmdew og qmdw ligger inden for ± 2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem qmdew og qmdw ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for ±0,2 % af den højeste qmdew observeret under prøvningen. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Særlige bestemmelser for delstrømsfortyndingssystemer

For delstrømsfortyndingssystemer skal man især være opmærksom på nøjagtigheden af prøvestrømmen qmp, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensflowmåling:

Formula

I dette tilfælde er en nøjagtighed på 2 ± % for qmdew og qmdw ikke tilstrækkelig til at sikre en acceptabel nøjagtighed for qmp. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af qmp ligger inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er mindre end 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.

Acceptable nøjagtigheder for qmp kan opnås med en af følgende metoder:

De absolutte nøjagtigheder for qmdew og qmdw er 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for qmp på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold.

Kalibrering af qmdw i forhold til qmdew udføres således, at der opnås de samme nøjagtigheder for qmp som i punktet ovenfor. Nærmere beskrivelse af en sådan kalibrering findes i punkt 3.2.1 i tillæg 5 til dette bilag.

Nøjagtigheden af qmp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Også her kræves der nøjagtigheder, der svarer til dem i punktet ovenfor for qmp.

Den absolutte nøjagtighed af qmdew og qmdw ligger inden for ± 2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem qmdew og qmdw ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for ±0,2 % af den højeste qmdew observeret under prøvningen.

5.   BESTEMMELSE AF RØGTÆTHED

Dette punkt indeholder specifikationer for påbudt og frivilligt testudstyr til anvendelse ved ELR-testen. Røgen skal måles med et opacimeter, som kan indstilles til udlæsning af opacitet og lysabsorptionskoefficient. Indstillingen til udlæsning af opacitet må kun anvendes til kalibrering og kontrol af opacimeteret. Til måling af røgværdier under prøvecyklus skal apparatet være indstillet til udlæsning af lysabsorptionskoefficient.

5.1.   Generelle forskrifter

Til ELR-test skal det til røgmåling og databehandling anvendte system have tre funktionelle enheder. Disse enheder kan være sammenbygget i én enkelt enhed eller kan forefindes som et system af indbyrdes forbundne komponenter. De tre funktionelle enheder er:

| a) | Et opacimeter, som opfylder forskrifterne i tillæg 7, punkt 3. |
| --- | --- |

a)

Et opacimeter, som opfylder forskrifterne i tillæg 7, punkt 3.

| b) | En databehandlingsenhed, som er i stand til at udføre de funktioner der er beskrevet i punkt 6 i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

b)

En databehandlingsenhed, som er i stand til at udføre de funktioner der er beskrevet i punkt 6 i tillæg 1 til dette bilag.

| c) | En printer og/eller et elektroniske lagringsmedium til registrering og udlæsning af de røgværdier, som foreskrives i punkt 6.3 i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

c)

En printer og/eller et elektroniske lagringsmedium til registrering og udlæsning af de røgværdier, som foreskrives i punkt 6.3 i tillæg 1 til dette bilag.

5.2.   Specifikke krav

| 5.2.1 | Linearitet
  Systemet skal være lineært inden for ± 2 % opacitet. |
| --- | --- |

5.2.1

Linearitet

Systemet skal være lineært inden for ± 2 % opacitet.

| 5.2.2. | Nulpunktsforskydning
  Nulpunktsforskydningen må inden for et tidsrum af 1 time ikke være over ± 1 % opacitet. |
| --- | --- |

5.2.2.

Nulpunktsforskydning

Nulpunktsforskydningen må inden for et tidsrum af 1 time ikke være over ± 1 % opacitet.

| 5.2.3. | Opacimeterets skalavisning og måleområde
  Ved aflæsning af opacitet skal måleområdet være opacitet mellem 0 og 100 % med en aflæsenøjagtigheden på 0,1 % opacitet. Til aflæsning af lysabsorptionskoefficient skal området være 0-30 m-1 lysabsorptionskoefficient, og aflæsenøjagtigheden 0,01 m-1 lysabsorptionskoefficient. |
| --- | --- |

5.2.3.

Opacimeterets skalavisning og måleområde

Ved aflæsning af opacitet skal måleområdet være opacitet mellem 0 og 100 % med en aflæsenøjagtigheden på 0,1 % opacitet. Til aflæsning af lysabsorptionskoefficient skal området være 0-30 m-1 lysabsorptionskoefficient, og aflæsenøjagtigheden 0,01 m-1 lysabsorptionskoefficient.

| 5.2.4. | Apparatets responstid
  Opacimeterets fysiske responstid må ikke være over 0,2 s. Den fysiske responstid er den tid, det tager aflæsningen på en hurtigreagerende modtageenhed at nå fra 10 til 90 % af hele ændringen, når opaciteten af den målte gas ændrer sig i løbet af mindre end 0,1 s.
  Opacimeterets elektriske responstid må ikke være over 0,05 s. Den elektriske responstid er den tid, det tager aflæsningen på en hurtigreagerende modtageenhed at nå fra 10 til 90 % af fuld skalavisning, når lyskilden afbrydes eller fuldstændig slukkes i løbet af mindre end 0,01 s. |
| --- | --- |

5.2.4.

Apparatets responstid

Opacimeterets fysiske responstid må ikke være over 0,2 s. Den fysiske responstid er den tid, det tager aflæsningen på en hurtigreagerende modtageenhed at nå fra 10 til 90 % af hele ændringen, når opaciteten af den målte gas ændrer sig i løbet af mindre end 0,1 s.

Opacimeterets elektriske responstid må ikke være over 0,05 s. Den elektriske responstid er den tid, det tager aflæsningen på en hurtigreagerende modtageenhed at nå fra 10 til 90 % af fuld skalavisning, når lyskilden afbrydes eller fuldstændig slukkes i løbet af mindre end 0,01 s.

| 5.2.5. | Neutralfiltre
  For eventuelle neutralfiltre, der anvendes i forbindelse med kalibrering, linearitetsmåling eller nulstilling af opacimeteret, skal værdien være kendt med en nøjagtighed på 1,0 % opacitet. Nøjagtigheden af filterets nominelle værdi skal kontrolleres mindst én gang årligt ved hjælp af en reference, der kan henføres til en national eller international standard.
  Neutralfiltre er præcisionsudstyr, som let kan blive beskadiget under brug. Håndteringen bør indskrænkes til det mindst mulige og bør, når den er nødvendig, ske med forsigtighed for at undgå, at filteret ridses eller tilsmudses. |
| --- | --- |

5.2.5.

Neutralfiltre

For eventuelle neutralfiltre, der anvendes i forbindelse med kalibrering, linearitetsmåling eller nulstilling af opacimeteret, skal værdien være kendt med en nøjagtighed på 1,0 % opacitet. Nøjagtigheden af filterets nominelle værdi skal kontrolleres mindst én gang årligt ved hjælp af en reference, der kan henføres til en national eller international standard.

Neutralfiltre er præcisionsudstyr, som let kan blive beskadiget under brug. Håndteringen bør indskrænkes til det mindst mulige og bør, når den er nødvendig, ske med forsigtighed for at undgå, at filteret ridses eller tilsmudses.

Tillæg 5

Kalibreringsmetode

1.   KALIBRERING AF ANALYSEAPPARATURET

1.1.   Indledning

Hver analysator skal kalibreres så ofte som nødvendigt til opfyldelse af nøjagtighedskravene i dette regulativ. I dette punkt beskrives den kalibreringsmetode, som skal anvendes til analysatorerne omhandlet i tillæg 4, punkt 3, og tillæg 7, punkt 1.

1.2.   Kalibreringsgasser

For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes.

Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

| 1.2.1. | Rene gasser
  Renhedskravene til gasserne er fastlagt ved nedenstående renhedsgrænser. Følgende gasser skal være til rådighed til anvendelse ved prøvningen: | Renset nitrogen
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Rene gasser

Renhedskravene til gasserne er fastlagt ved nedenstående renhedsgrænser. Følgende gasser skal være til rådighed til anvendelse ved prøvningen:

Renset nitrogen

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Renset oxygen
  (Renhed > 99,5 % vol. O2) |
| --- | --- |

Renset oxygen

(Renhed > 99,5 % vol. O2)

| | Hydrogen-helium blanding
  (40 ± 2 % hydrogen, resten helium)
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2). |
| --- | --- |

Hydrogen-helium blanding

(40 ± 2 % hydrogen, resten helium)

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2).

| | Renset syntetisk luft
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

Renset syntetisk luft

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.).
  Renset propan eller CO til CVS-kontrol |
| --- | --- |

(Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.).

Renset propan eller CO til CVS-kontrol

| 1.2.2. | Kalibrerings- og nulstillingsgasser
  Gasblandinger med følgende kemiske sammensætning skal være til rådighed: | C3H8 og renset syntetisk luft (se punkt 1.2.1) |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kalibrerings- og nulstillingsgasser

Gasblandinger med følgende kemiske sammensætning skal være til rådighed:

C3H8 og renset syntetisk luft (se punkt 1.2.1)

| | CO og renset nitrogen |
| --- | --- |

CO og renset nitrogen

| | NOx og renset nitrogen (indholdet af NO2 i denne kalibreringsgas må ikke være over 5 % af NO-indholdet) |
| --- | --- |

NOx og renset nitrogen (indholdet af NO2 i denne kalibreringsgas må ikke være over 5 % af NO-indholdet)

| | CO2 og renset nitrogen |
| --- | --- |

CO2 og renset nitrogen

| | CH4 og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

CH4 og renset syntetisk luft

| | C2H6 og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

C2H6 og renset syntetisk luft

Bemærk: Andre gaskombinationer er tilladt, forudsat at gasserne ikke reagerer indbyrdes.

Den faktiske koncentration i en kalibrerings- eller nulstillingsgas må ikke afvige mere end ± 2 % fra den nominelle. Alle koncentrationer for kalibreringsgasser skal angives på volumenbasis ( % vol. eller ppm v/v).

De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles med et gasdeleapparat, ved fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Blanderens nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af fortyndet kalibreringsgas kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %.

| 1.2.3. | Anvendelse af præcisionsanordninger til blanding
  De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles med præcisionsanordninger til blanding, ved fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Blanderens nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af de blandede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %. Denne nøjagtighed betyder, at primære gasser anvendt til blanding skal kendes med en nøjagtighed på mindst ± 1 %, der kan henføres til nationale eller internationale gasstandarder. Kontrollen skal udføres ved mellem 15 og 50 % af fuld skalavisning for hver kalibrering, i hvilken indgår en blandingsanordning.
  Man kan vælge at kontrollere blandingsanordningen med et instrument af lineær art, f.eks. et som bruger NO-gas med CLD. Instrumentets kalibreringsværdi skal justeres med kalibreringsgassen direkte tilsluttet instrumentet. Blandingsanordningen skal kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi skal sammenlignes med instrumentets målte koncentrationer. Denne forskel skal i hvert punkt være inden for ± 1 % af den nominelle værdi. |
| --- | --- |

1.2.3.

Anvendelse af præcisionsanordninger til blanding

De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles med præcisionsanordninger til blanding, ved fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Blanderens nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af de blandede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %. Denne nøjagtighed betyder, at primære gasser anvendt til blanding skal kendes med en nøjagtighed på mindst ± 1 %, der kan henføres til nationale eller internationale gasstandarder. Kontrollen skal udføres ved mellem 15 og 50 % af fuld skalavisning for hver kalibrering, i hvilken indgår en blandingsanordning.

Man kan vælge at kontrollere blandingsanordningen med et instrument af lineær art, f.eks. et som bruger NO-gas med CLD. Instrumentets kalibreringsværdi skal justeres med kalibreringsgassen direkte tilsluttet instrumentet. Blandingsanordningen skal kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi skal sammenlignes med instrumentets målte koncentrationer. Denne forskel skal i hvert punkt være inden for ± 1 % af den nominelle værdi.

1.3.   Betjening af analysatorer og prøvetagningssystem

Ved betjening af analysatorer skal fabrikantens anvisninger for opstart og betjening følges. Minimumskravene i punkt 1.4 til 1.9 skal være overholdt.

1.4.   Tæthedsprøve

Systemet skal gennemgå en tæthedsprøve. Sonden afbrydes fra udstødningssystemet, og dens ende tilproppes. Analysatorens pumpe startes. Efter den indledende stabilisering skal alle flowmetre vise nul. Hvis de ikke gør det, kontrolleres prøvetagningsledningerne, og fejlen rettes.

På vakuumsiden tillades en utæthed svarende til højst 0,5 % af strømmen under brug i den del af systemet, der kontrolleres. Størrelsen af den aktuelt anvendte gasstrøm kan skønnes ud fra størrelsen af strømmen gennem analysator og omledningsforbindelse.

Alternativt kan systemet udsuges til et tryk på mindst 20 kPa vakuum (80 kPa absolut). Efter den indledende stabilisering må trykforøgelsen i systemet Δp (kPa/min) ikke være større end:

Δp = p/Vs × 0,005 × qvs

hvor:

| Vs | = | systemets volumen, 1 |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | systemets strømningshastighed, l/min |

Vs

=

systemets volumen, 1

qvs

=

systemets strømningshastighed, l/min

En alternativ metode er at indføre en trinvis ændring af koncentrationen i begyndelsen af prøvetagningsledningen ved at skifte fra nulstillings- til kalibreringsgas. Hvis den aflæste koncentration efter et passende tidsrum er ca. 1 % lavere end den tilførte koncentration, er det tegn på kalibreringsfejl eller utæthed.

1.5.   Kontrol af analysesystemets responstid

Systemets indstillinger til evaluering af responstid skal være nøjagtigt de samme som under måling i prøvningsforløbet (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne og alle andre ting, der har indflydelse på responstiden). Bestemmelsen af responstid skal finde sted med gasomskiftning direkte ved indgangen til prøvetagningssonden. Gasomskiftningen skal ske på under 0,1 sekund. De gasser, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % FS.

Koncentrationssporet for hver enkel gaskomponent registreres. Responstiden defineres som forskellen i tid mellem gasomskiftningen og den relevante ændring af den registrerede koncentration. Systemets responstid består (t90) af forsinkelsestid til måledetektoren og detektorens stigningstid. Forsinkelsestid defineres som tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 10 % af den endelige aflæste værdi (t10). Stigningstiden defineres som den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90-t10).

Med hensyn til justering af analysator- og udstødningsstrømssignaler i tilfælde af ufortyndede målinger defineres transformationstiden som tiden fra ændringen (t0), indtil responsen er 50 % af den endelige aflæste værdi (t50)

Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en stigningstid ≤ 3,5 sekunder for alle begrænsede komponenter (CO, NOx, HC eller NMHC) og alle anvendte områder.

1.6.   Kalibrering

| 1.6.1. | Instrumentenhed
  Instrumentenheden kalibreres, og kalibreringskurverne kontrolleres i forhold til standardgasser. Gasstrømningshastigheden skal være den samme som ved udtagning af prøve af udstødningsgassen. |
| --- | --- |

1.6.1.

Instrumentenhed

Instrumentenheden kalibreres, og kalibreringskurverne kontrolleres i forhold til standardgasser. Gasstrømningshastigheden skal være den samme som ved udtagning af prøve af udstødningsgassen.

| 1.6.2. | Opvarmningstid
  Opvarmningstiden skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Er der ikke angivet nogen opvarmningstid, anbefales en opvarmningstid på mindst to timer for analysatorerne. |
| --- | --- |

1.6.2.

Opvarmningstid

Opvarmningstiden skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Er der ikke angivet nogen opvarmningstid, anbefales en opvarmningstid på mindst to timer for analysatorerne.

| 1.6.3. | NDIR- og HFID-analysator
  NDIR-analysatoren finjusteres i nødvendigt omfang og HFID-analysatoren forbrændingsflamme optimeres (punkt 1.8.1). |
| --- | --- |

1.6.3.

NDIR- og HFID-analysator

NDIR-analysatoren finjusteres i nødvendigt omfang og HFID-analysatoren forbrændingsflamme optimeres (punkt 1.8.1).

| 1.6.4. | Fastlæggelse af kalibreringskurven






  a) | Der kalibreres i hvert af de normalt anvendte måleområder. |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

Fastlæggelse af kalibreringskurven

a)

Der kalibreres i hvert af de normalt anvendte måleområder.

| b) | Analysatorerne for CO, CO2, NOx og HC nulstilles med renset syntetisk luft (eller nitrogen). |
| --- | --- |

b)

Analysatorerne for CO, CO2, NOx og HC nulstilles med renset syntetisk luft (eller nitrogen).

| c) | De pågældende kalibreringsgasser tilføres analysatorerne, værdierne registreres, og kalibreringskurven optegnes. |
| --- | --- |

c)

De pågældende kalibreringsgasser tilføres analysatorerne, værdierne registreres, og kalibreringskurven optegnes.

| d) | Kalibreringskurven optegnes med mindst 6 kalibreringspunkter (ekskl. nul), jævnt fordelt over driftsområdet. Den højeste nominelle koncentration skal svare til mindst 90 % af fuldt skalaudslag. |
| --- | --- |

d)

Kalibreringskurven optegnes med mindst 6 kalibreringspunkter (ekskl. nul), jævnt fordelt over driftsområdet. Den højeste nominelle koncentration skal svare til mindst 90 % af fuldt skalaudslag.

| e) | Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode. En best-fit lineær eller ikke-lineær ligning kan anvendes. |
| --- | --- |

e)

Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode. En best-fit lineær eller ikke-lineær ligning kan anvendes.

| f) | Kalibreringspunkterne må ikke afvige fra best-fit linjen, fastlagt ved brug af de mindste kvadraters metode, med mere end ± 2 % af den aflæste værdi eller ±0,3 % af fuld skalavisning, afhængig af, hvilken værdi er den største. |
| --- | --- |

f)

Kalibreringspunkterne må ikke afvige fra best-fit linjen, fastlagt ved brug af de mindste kvadraters metode, med mere end ± 2 % af den aflæste værdi eller ±0,3 % af fuld skalavisning, afhængig af, hvilken værdi er den største.

| g) | Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen og kalibreringen. |
| --- | --- |

g)

Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen og kalibreringen.

| 1.6.5. | Alternative metoder
  Hvis det kan godtgøres, at tilsvarende nøjagtighed kan opnås med alternativ teknologi (f.eks. computer, elektronisk styret områdevælger osv.), kan sådanne alternativer benyttes. |
| --- | --- |

1.6.5.

Alternative metoder

Hvis det kan godtgøres, at tilsvarende nøjagtighed kan opnås med alternativ teknologi (f.eks. computer, elektronisk styret områdevælger osv.), kan sådanne alternativer benyttes.

| 1.6.6. | Kalibrering af sporgasanalysator til måling af udstødningsstrøm
  Kalibreringskurven optegnes med mindst 6 kalibreringspunkter (ekskl. nul), jævnt fordelt over driftsområdet. Den højeste nominelle koncentration skal svare til mindst 90 % af fuldt skalaudslag. Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode.
  Kalibreringspunkterne må ikke afvige fra best-fit linjen, fastlagt ved brug af de mindste kvadraters metode, med mere end ± 2 % af den aflæste værdi eller ±0,3 % af fuld skalavisning, afhængig af, hvilken værdi er den største.
  Analysatoren indstilles på nul, og måleområdet bestemmes inden prøvningen ved hjælp af en nulstillingsgas og en kalibreringsgas med en nominel værdi på over 80 % af analysatorens fulde visning. |
| --- | --- |

1.6.6.

Kalibrering af sporgasanalysator til måling af udstødningsstrøm

Kalibreringskurven optegnes med mindst 6 kalibreringspunkter (ekskl. nul), jævnt fordelt over driftsområdet. Den højeste nominelle koncentration skal svare til mindst 90 % af fuldt skalaudslag. Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode.

Kalibreringspunkterne må ikke afvige fra best-fit linjen, fastlagt ved brug af de mindste kvadraters metode, med mere end ± 2 % af den aflæste værdi eller ±0,3 % af fuld skalavisning, afhængig af, hvilken værdi er den største.

Analysatoren indstilles på nul, og måleområdet bestemmes inden prøvningen ved hjælp af en nulstillingsgas og en kalibreringsgas med en nominel værdi på over 80 % af analysatorens fulde visning.

| 1.6.7. | Efterprøvning af kalibreringen
  Før hver analyse skal hvert af de normalt anvendte måleområder efterprøves på følgende måde.
  Kalibreringen kontrolleres ved hjælp af en nulstillingsgas og en kalibreringsgas med nominel værdi på over 80 % af fuldt skalaudslag i det pågældende måleområde.
  Afviger kontrolværdierne for de to nævnte punkter højst ± 4 % af fuldt skalaudslag fra den angivne referenceværdi, kan indstillingsparametrene ændres. I modsat fald udarbejdes en ny kalibreringskurve i overensstemmelse med punkt 1.5.5. |
| --- | --- |

1.6.7.

Efterprøvning af kalibreringen

Før hver analyse skal hvert af de normalt anvendte måleområder efterprøves på følgende måde.

Kalibreringen kontrolleres ved hjælp af en nulstillingsgas og en kalibreringsgas med nominel værdi på over 80 % af fuldt skalaudslag i det pågældende måleområde.

Afviger kontrolværdierne for de to nævnte punkter højst ± 4 % af fuldt skalaudslag fra den angivne referenceværdi, kan indstillingsparametrene ændres. I modsat fald udarbejdes en ny kalibreringskurve i overensstemmelse med punkt 1.5.5.

1.7.   Kontrol af NOx-konverterens virkningsgrad

Virkningsgraden af konverteren, der anvendes til konvertering af NO2 til NO, kontrolleres som anført i punkt 1.7.1 til 1.7.8 (figur 6).

| 1.7.1. | Prøveopstilling
  Ved hjælp af prøveopstillingen vist i fig. 6 (se også punkt 3.3.5 i tillæg 4 til dette bilag) og nedenstående fremgangsmåde kontrolleres konverterens virkningsgrad med en ozonisator. |
| --- | --- |

1.7.1.

Prøveopstilling

Ved hjælp af prøveopstillingen vist i fig. 6 (se også punkt 3.3.5 i tillæg 4 til dette bilag) og nedenstående fremgangsmåde kontrolleres konverterens virkningsgrad med en ozonisator.

| 1.7.2. | Kalibrering
  CLD- og HCLD-apparaterne kalibreres i det mest anvendte arbejdsområde efter fabrikantens anvisninger ved hjælp af nulstillings- og kalibreringsgas (NO-indholdet deri skal være ca. 80 % af arbejdsområdet, og NO2-koncentrationen i gasblandingen under 5 % af NO-koncentrationen). NOx-analysatoren skal være stillet på NO-modus, således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren. Den viste koncentration registreres. |
| --- | --- |

1.7.2.

Kalibrering

CLD- og HCLD-apparaterne kalibreres i det mest anvendte arbejdsområde efter fabrikantens anvisninger ved hjælp af nulstillings- og kalibreringsgas (NO-indholdet deri skal være ca. 80 % af arbejdsområdet, og NO2-koncentrationen i gasblandingen under 5 % af NO-koncentrationen). NOx-analysatoren skal være stillet på NO-modus, således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren. Den viste koncentration registreres.

| 1.7.3. | Beregning
  NOx-konverterens virkningsgrad beregnes af følgende udtryk:



  hvor:







  a | = | er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.6 |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.7 |
| c | = | er NO-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.4 |
| d | = | er NO-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.5 |

1.7.3.

Beregning

NOx-konverterens virkningsgrad beregnes af følgende udtryk:

Formula

hvor:

a

=

er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.6

b

=

er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.7

c

=

er NO-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.4

d

=

er NO-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.5

| 1.7.4. | Tilførsel af oxygen
  Via en T-samling tilføres kontinuerligt oxygen eller nulstillingsluft til gasstrømmen, indtil den viste koncentration er ca. 20 % lavere end den kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 1.7.2. (Analysatoren skal være indstillet på NO-modus). Den viste koncentration c registreres. Ozonisatoren skal være ude af funktion under hele processen. |
| --- | --- |

1.7.4.

Tilførsel af oxygen

Via en T-samling tilføres kontinuerligt oxygen eller nulstillingsluft til gasstrømmen, indtil den viste koncentration er ca. 20 % lavere end den kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 1.7.2. (Analysatoren skal være indstillet på NO-modus). Den viste koncentration c registreres. Ozonisatoren skal være ude af funktion under hele processen.

| 1.7.5. | Aktivering af ozonisatoren
  Ozonisatoren aktiveres derefter for at producere tilstrækkelig ozon til, at NO-koncentrationen bringes ned på ca. 20 % (minimum 10 %) af den i punkt 1.7.2 ovenfor anførte kalibreringskoncentration. Den målte koncentration (d) registreres (med analysatoren indstillet på NO-modus). |
| --- | --- |

1.7.5.

Aktivering af ozonisatoren

Ozonisatoren aktiveres derefter for at producere tilstrækkelig ozon til, at NO-koncentrationen bringes ned på ca. 20 % (minimum 10 %) af den i punkt 1.7.2 ovenfor anførte kalibreringskoncentration. Den målte koncentration (d) registreres (med analysatoren indstillet på NO-modus).

| 1.7.6. | NOx-modus
  NO-analysatoren stilles derefter om på NOx-modus, således at gasblandingen (bestående af NO, NO2, O2 og N2) nu ledes gennem konverteren. Den målte koncentration »a« registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus). |
| --- | --- |

1.7.6.

NOx-modus

NO-analysatoren stilles derefter om på NOx-modus, således at gasblandingen (bestående af NO, NO2, O2 og N2) nu ledes gennem konverteren. Den målte koncentration »a« registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

| 1.7.7. | Deaktivering af ozonisatoren.
  Ozonisatoren deaktiveres nu. Den i punkt 1.7.6 beskrevne gasblanding ledes gennem konverteren og til detektoren. Den målte koncentration »b« registreres (med analysatoren indstillet på NOx). |
| --- | --- |

1.7.7.

Deaktivering af ozonisatoren.

Ozonisatoren deaktiveres nu. Den i punkt 1.7.6 beskrevne gasblanding ledes gennem konverteren og til detektoren. Den målte koncentration »b« registreres (med analysatoren indstillet på NOx).

| 1.7.8. | NO-modus
  Når der er skiftet om til NO-modus og ozonisatoren deaktiveret, afbrydes også tilførslen af oxygen eller syntetisk luft. Den af analysatoren målte NOx-værdi må højst afvige ± 5 % fra den, der er målt i henhold til punkt 1.7.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus). |
| --- | --- |

1.7.8.

NO-modus

Når der er skiftet om til NO-modus og ozonisatoren deaktiveret, afbrydes også tilførslen af oxygen eller syntetisk luft. Den af analysatoren målte NOx-værdi må højst afvige ± 5 % fra den, der er målt i henhold til punkt 1.7.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

| 1.7.9. | Prøvningsinterval
  Konverterens virkningsgrad skal afprøves før hver kalibrering af NOx-analysatoren. |
| --- | --- |

1.7.9.

Prøvningsinterval

Konverterens virkningsgrad skal afprøves før hver kalibrering af NOx-analysatoren.

| 1.7.10. | Krav til virkningsgraden
  Konverterens virkningsgrad må ikke være under 90 %; en virkningsgrad på over 95 % må dog stærkt tilrådes.

  Bemærk: Hvis der ved hjælp af ozonisatoren ikke kan opnås en reduktion fra 80 % til 20 % i overensstemmelse med punkt 1.7.5, når analysatoren er indstillet på det mest anvendte område, anvendes det højeste område, som giver denne reduktion. |
| --- | --- |

1.7.10.

Krav til virkningsgraden

Konverterens virkningsgrad må ikke være under 90 %; en virkningsgrad på over 95 % må dog stærkt tilrådes.

Bemærk: Hvis der ved hjælp af ozonisatoren ikke kan opnås en reduktion fra 80 % til 20 % i overensstemmelse med punkt 1.7.5, når analysatoren er indstillet på det mest anvendte område, anvendes det højeste område, som giver denne reduktion.

Figur 6

Diagram over opstilling til kontrol af NOx-konverterens virkningsgrad

Image

1.8.   Justering af flammeion-analysatoren (FID)

| 1.8.1. | Optimering af detektorens respons
  FID-enheden finindstilles som foreskrevet af fabrikanten. Der anvendes en kalibreringsgas bestående af propan i luft til optimering af responsen i det mest anvendte måleområde.
  Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en kalibreringsgas på 350 ± 75 ppm C. Responsen ved en given brændstoftilførsel bestemmes af forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og på nulstillingsgas. Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på kalibreringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres. Forskellen mellem responsen på kalibrerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens »fede« side. |
| --- | --- |

1.8.1.

Optimering af detektorens respons

FID-enheden finindstilles som foreskrevet af fabrikanten. Der anvendes en kalibreringsgas bestående af propan i luft til optimering af responsen i det mest anvendte måleområde.

Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en kalibreringsgas på 350 ± 75 ppm C. Responsen ved en given brændstoftilførsel bestemmes af forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og på nulstillingsgas. Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på kalibreringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres. Forskellen mellem responsen på kalibrerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens »fede« side.

| 1.8.2. | Responsfaktorer for carbonhydrider
  Analysatoren kalibreres med propan i luft og renset syntetisk luft som angivet i punkt 1.5.
  Responsfaktorerne skal bestemmes, når en analysator idriftsættes samt efter større serviceeftersyn. Responsfaktoren (Rf) for et given carbonhydrid er forholdet mellem C1-udslaget på FID-analysatoren og gaskoncentrationen i cylinderen, angivet i ppm C1.
  Prøvegassen skal have en koncentration, der giver en respons på ca. 80 % af fuldt skalaudslag. Regnet i volumen skal koncentrationen være bestemt med en nøjagtighed på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard, udtrykt i volumenenheder. Desuden skal gascylinderen være forkonditioneret i 24 timer ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).
  Nedenfor er angivet hvilke prøvegasser, der skal anvendes, og det anbefalede område for responsfaktoren: | Methan og renset syntetisk luft: 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Responsfaktorer for carbonhydrider

Analysatoren kalibreres med propan i luft og renset syntetisk luft som angivet i punkt 1.5.

Responsfaktorerne skal bestemmes, når en analysator idriftsættes samt efter større serviceeftersyn. Responsfaktoren (Rf) for et given carbonhydrid er forholdet mellem C1-udslaget på FID-analysatoren og gaskoncentrationen i cylinderen, angivet i ppm C1.

Prøvegassen skal have en koncentration, der giver en respons på ca. 80 % af fuldt skalaudslag. Regnet i volumen skal koncentrationen være bestemt med en nøjagtighed på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard, udtrykt i volumenenheder. Desuden skal gascylinderen være forkonditioneret i 24 timer ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

Nedenfor er angivet hvilke prøvegasser, der skal anvendes, og det anbefalede område for responsfaktoren:

Methan og renset syntetisk luft: 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | Propylen og renset syntetisk luft: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

Propylen og renset syntetisk luft: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | Toluen og renset syntetisk luft: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

Toluen og renset syntetisk luft: 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Værdierne er angivet i forhold til responsfaktoren (Rf) på 1,00 for propan og renset syntetisk luft.

| 1.8.3. | Kontrol af oxygeninterferens
  Kontrol af oxygeninterferens skal finde sted, når en analysator idriftsættes samt efter de vigtigste serviceintervaller.
  Definition af responsfaktoren og metode til dens bestemmelse er givet i punkt 1.8.2. Nedenfor er angivet, hvilke prøvegasser, der skal anvendes, og det anbefalede område for den relative responsfaktor: | Propan og nitrogen 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Kontrol af oxygeninterferens

Kontrol af oxygeninterferens skal finde sted, når en analysator idriftsættes samt efter de vigtigste serviceintervaller.

Definition af responsfaktoren og metode til dens bestemmelse er givet i punkt 1.8.2. Nedenfor er angivet, hvilke prøvegasser, der skal anvendes, og det anbefalede område for den relative responsfaktor:

Propan og nitrogen 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05

Værdierne er angivet i forhold til responsfaktoren (Rf) på 1,00 for propan og renset syntetisk luft.

Oxygenkoncentrationen i FID-brænderen skal med en nøjagtighed på ± 1 molprocent svare til oxygenkoncentrationen i den brænderluft, der er anvendt til den seneste kontrol af oxygeninterferens. Er forskellen større, foretages kontrol af oxygeninterferens, og om nødvendigt justeres analysatoren.

| 1.8.4. | Virkningsgraden af ikke-methan afskæringen (NMC, kun NG-drevne gasmotorer)
  NMC anvendes til fjernelse af ikke-methan carbonhydrider fra prøvegassen gennem oxidation af alle carbonhydrider bortset fra methan. Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % for methan og 100 % for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan. For at få en nøjagtig bestemmelse af NMHC bestemmer man de to virkningsgrader og anvender dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner (se bilag 4A, tillæg 2, punkt 5). |
| --- | --- |

1.8.4.

Virkningsgraden af ikke-methan afskæringen (NMC, kun NG-drevne gasmotorer)

NMC anvendes til fjernelse af ikke-methan carbonhydrider fra prøvegassen gennem oxidation af alle carbonhydrider bortset fra methan. Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % for methan og 100 % for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan. For at få en nøjagtig bestemmelse af NMHC bestemmer man de to virkningsgrader og anvender dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner (se bilag 4A, tillæg 2, punkt 5).

| 1.8.4.1. | Virkningsgrad for methan
  Methan-kalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:



  hvor:







  cw | = | HC-koncentration, når CH4 ledes gennem NMC-enheden |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC koncentration, når CH4 ledes uden om NMC-enheden. |

1.8.4.1.

Virkningsgrad for methan

Methan-kalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

Formula

hvor:

cw

=

HC-koncentration, når CH4 ledes gennem NMC-enheden

cw/o

=

HC koncentration, når CH4 ledes uden om NMC-enheden.

| 1.8.4.2. | Virkningsgrad for ethan
  Ethan-kalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:



  hvor:







  cw | = | HC-koncentration, når C2H6 ledes gennem NMC-enheden |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC-koncentration, når C2H6 ledes uden om NMC-enheden |

1.8.4.2.

Virkningsgrad for ethan

Ethan-kalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

Formula

hvor:

cw

=

HC-koncentration, når C2H6 ledes gennem NMC-enheden

cw/o

=

HC-koncentration, når C2H6 ledes uden om NMC-enheden

1.9.   Interferensvirkninger med CO-, CO2- og NOx-analysatorer

Målingerne kan på flere måder påvirkes ved interferens fra andre gasser i udstødningen end den, der bestemmes. Positiv interferens forekommer i NDIR-enheder, hvor den interfererende gas giver samme virkning som den målte, blot i mindre grad. Negativ interferens forekommer ligeledes i NDIR-enheder, når den interfererende gas udvider absorptionsbåndet for den målte gas, samt i CLD-enheder, når den interfererende gas dæmper strålingen. Den i punkt 1.9.1 og 1.9.2 angivne interferenskontrol skal foretages inden første idriftsættelse af en analysator samt efter de vigtigste serviceintervaller.

| 1.9.1. | Interferenskontrol for CO-analysator
  Vand- og CO2 kan interferere med CO-analysatorens resultater. Kontrol heraf foretages ved, at en CO2-kalibreringsgas med en koncentration svarende til 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det højeste under testningen anvendte måleområde bobles gennem vand ved rumtemperatur, og analysatorens respons registreres. For måleområder på 300 ppm eller derover må analysatorresponsen ikke være over 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 300 ppm må responsen ikke være over 3 ppm. |
| --- | --- |

1.9.1.

Interferenskontrol for CO-analysator

Vand- og CO2 kan interferere med CO-analysatorens resultater. Kontrol heraf foretages ved, at en CO2-kalibreringsgas med en koncentration svarende til 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det højeste under testningen anvendte måleområde bobles gennem vand ved rumtemperatur, og analysatorens respons registreres. For måleområder på 300 ppm eller derover må analysatorresponsen ikke være over 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 300 ppm må responsen ikke være over 3 ppm.

| 1.9.2. | Kontrol af dæmpning af NOx-analysatoren
  De to gasser, der har interesse i forbindelse med analysatorer af typen CLD (og HCLD), er CO2 og vanddamp. Disse gassers dæmpning er proportional med deres koncentration, hvorfor der kræves teknikker til bestemmelse af dæmpningen ved de højeste koncentrationer, der forventes at optræde under prøverne. |
| --- | --- |

1.9.2.

Kontrol af dæmpning af NOx-analysatoren

De to gasser, der har interesse i forbindelse med analysatorer af typen CLD (og HCLD), er CO2 og vanddamp. Disse gassers dæmpning er proportional med deres koncentration, hvorfor der kræves teknikker til bestemmelse af dæmpningen ved de højeste koncentrationer, der forventes at optræde under prøverne.

| 1.9.2.1. | Kontrol af dæmpning fra CO2

  En CO2-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldskalaværdien i det maksimale måleområde ledes gennem NDIR-analysatoren, og CO2-værdien registreres som A. Derefter fortyndes den ca. 50 % med NO-kalibreringsgas og ledes gennem NDIR og (H)CLD, idet CO2- og NO-værdierne registreres som henholdsvis B og C. Der lukkes for CO2-tilførslen, og kun NO-kalibreringsgassen ledes gennem (H)CLD-enheden. NO-værdien registreres som D.
  Dæmpningen, som ikke må være over 3 % af fuld skalavisning, beregnes på følgende måde:



  med:







  A | = | er den ufortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i % |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | er den fortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i % |
| C | = | er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, i ppm |
| D | = | er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, i ppm. |

1.9.2.1.

Kontrol af dæmpning fra CO2

En CO2-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldskalaværdien i det maksimale måleområde ledes gennem NDIR-analysatoren, og CO2-værdien registreres som A. Derefter fortyndes den ca. 50 % med NO-kalibreringsgas og ledes gennem NDIR og (H)CLD, idet CO2- og NO-værdierne registreres som henholdsvis B og C. Der lukkes for CO2-tilførslen, og kun NO-kalibreringsgassen ledes gennem (H)CLD-enheden. NO-værdien registreres som D.

Dæmpningen, som ikke må være over 3 % af fuld skalavisning, beregnes på følgende måde:

Formula

med:

A

=

er den ufortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i %

B

=

er den fortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i %

C

=

er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, i ppm

D

=

er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, i ppm.

Alternative metoder til fortynding og kvantitativ bestemmelse af CO2- og NO-kalibreringsgasserne, som f.eks. dynamisk opblanding, kan anvendes.

| 1.9.2.2. | Kontrol af dæmpning fra vand
  Denne kontrol finder kun anvendelse på gaskoncentrationsmålinger på våd basis. Ved beregning af dæmpningen fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og tilpasning af blandingens vanddampkoncentration til den, der forventes under prøvningen.
  En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som D. NO-gassen bobles gennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres om C. Analysatorens absolutte driftstryk og vandtemperaturen bestemmes og registreres som henholdsvis E og F. Blandingens mætningsdamptryk svarende til gennemboblerens vandtemperatur F bestemmes og registreres som G. Blandingens vanddampkoncentration (H, i %) beregnes på følgende måde:
  H = 100 × (G/E)
  Den forventede koncentration (De) af den fortyndede NO-kalibreringsgas (i vanddamp) beregnes som følger:
  De = D × (1 - H/100)
  Idet atomforholdet H/C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven forventede maksimale vanddampkoncentration (Hm, i %) for diesel-udstødningsgas ud fra CO2-koncentrationen i ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt 1.9.2.1), som følger:
  Hm = 0,9 × A
  Dæmpningen fra vand, som ikke må være over 3 %, beregnes på følgende måde:
  % dæmpning = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  hvor:







  De | = | den forventede NO-koncentration, i ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | den fortyndede NO-koncentration, i ppm |
| Hm | = | den maksimale vanddampkoncentration, i % |
| H | = | den faktiske vanddampkoncentration, i % |

1.9.2.2.

Kontrol af dæmpning fra vand

Denne kontrol finder kun anvendelse på gaskoncentrationsmålinger på våd basis. Ved beregning af dæmpningen fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og tilpasning af blandingens vanddampkoncentration til den, der forventes under prøvningen.

En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som D. NO-gassen bobles gennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres om C. Analysatorens absolutte driftstryk og vandtemperaturen bestemmes og registreres som henholdsvis E og F. Blandingens mætningsdamptryk svarende til gennemboblerens vandtemperatur F bestemmes og registreres som G. Blandingens vanddampkoncentration (H, i %) beregnes på følgende måde:

H = 100 × (G/E)

Den forventede koncentration (De) af den fortyndede NO-kalibreringsgas (i vanddamp) beregnes som følger:

De = D × (1 - H/100)

Idet atomforholdet H/C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven forventede maksimale vanddampkoncentration (Hm, i %) for diesel-udstødningsgas ud fra CO2-koncentrationen i ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt 1.9.2.1), som følger:

Hm = 0,9 × A

Dæmpningen fra vand, som ikke må være over 3 %, beregnes på følgende måde:

% dæmpning = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

hvor:

De

=

den forventede NO-koncentration, i ppm

C

=

den fortyndede NO-koncentration, i ppm

Hm

=

den maksimale vanddampkoncentration, i %

H

=

den faktiske vanddampkoncentration, i %

| Bemærk | : | Det er vigtigt, at den til denne kontrol anvendte NO-kalibreringsgas indeholder mindst muligt NO2, da der i dæmpningsberegningerne ikke er taget hensyn til opløsning af NO2 i vand. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

Det er vigtigt, at den til denne kontrol anvendte NO-kalibreringsgas indeholder mindst muligt NO2, da der i dæmpningsberegningerne ikke er taget hensyn til opløsning af NO2 i vand.

1.10.   Kalibreringsintervaller

Kalibrering af analysatorerne som angivet i punkt 1.5 skal foretages mindst hver 3. måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen.

2.   KALIBRERING AF CVS-SYSTEMET

2.1.   Generelt

CVS-systemet kalibreres med et nøjagtigt flowmeter, der kan henføres til nationale eller internationale standarder, og en forsnævringsanordning. Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.

Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter.

2.2.   Kalibrering af den positive fortrængningspumpe (PDP)

Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende det flowmeter, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/min ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en bestemt kombination af pumpeparametre. Derefter bestemmes den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder. Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.

| 2.2.1. | Dataanalyse
  Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:



  hvor:







  qvCVS | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved pumpeindgangen, K |
| pp | = | absolut tryk ved pumpens indgang (pB – p1), kPa |
| n | = | pumpehastighed, omdr./s. |

2.2.1.

Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:

Formula

hvor:

qvCVS

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatur ved pumpeindgangen, K

pp

=

absolut tryk ved pumpens indgang (pB – p1), kPa

n

=

pumpehastighed, omdr./s.

For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X0) mellem pumpehastighed, trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde:

Formula

hvor:

| Δpp | = | trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | absolut afgangstryk ved pumpeudgang, kPa |

Δpp

=

trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa

pp

=

absolut afgangstryk ved pumpeudgang, kPa

Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:

V
  0 = D
  0 - m × X
  0

Konstanterne D0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt og hældning og beskriver således disse.

For et CVS-system med flere hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D0) skal stige med aftagende pumpeydelse.

De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi af V0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system (punkt 2.4) tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.

2.3.   Kalibrering af den kritiske venturi (CFV)

Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur.

| 2.3.1. | Dataanalyse
  Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:



  hvor:







  qvCVS | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang, K |
| pp | = | absolut tryk ved venturiens indgang, kPa |

2.3.1.

Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

Formula

hvor:

qvCVS

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatur ved venturiens indgang, K

pp

=

absolut tryk ved venturiens indgang, kPa

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes Kv som funktion af venturiens indgangstryk. For kritisk (droslet) strømning vil Kv være forholdsvis konstant. Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og Kv mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.

For mindst otte punkter i området med kritisk strømning beregnes gennemsnitsværdien af Kv og standardafvigelsen. Standardafvigelsen må ikke være over ±0,3 % af gennemsnitsværdien af Kv.

2.4.   Kalibrering af subsonisk venturi (SSV)

Kalibrering af SSV bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og temperatur, trykfald mellem SSV-indgang og hals.

| 2.4.1. | Dataanalyse
  Luftgennemstrømningen (QSSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Udledningskoefficienten beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:



  hvor:







  QSSV | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang, K |
| d | = | SVV-halsens diameter, m |
| rp | = | forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals = |
| rD | = | SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D |

2.4.1.

Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (QSSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Udledningskoefficienten beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

Formula

hvor:

QSSV

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatur ved venturiens indgang, K

d

=

SVV-halsens diameter, m

rp

=

forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals =Formula

rD

=

SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D

For at bestemme området for subsonisk strømning, optegnes Cd som en funktion af Reynolds' tal ved SSV-halsen. Re ved SVV-halsen beregnes ved hjælp af følgende formel:

Formula

hvor:

| A1 | = | en samling af konstanter og enhedskonverteringer |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d | = | SVV-halsens diameter, m |
| μ | = | gassens absolutte eller dynamiske viskositet, beregnet efter følgende formel: |
| b | = | empirisk konstant = 1,458 x 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empirisk konstant = 110,4 K |

A1

=

en samling af konstanter og enhedskonverteringer Formula

QSSV

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d

=

SVV-halsens diameter, m

μ

=

gassens absolutte eller dynamiske viskositet, beregnet efter følgende formel:

Formula

b

=

empirisk konstant = 1,458 x 106, kg/ms K0,5

S

=

empirisk konstant = 110,4 K

Da QSSV er et input til Re-formelen, startes beregningerne med et indledende gæt af kalibreringsventuriens QSSV eller Cd og gentages, indtil QSSV konvergerer. Konvergensmetoden skal være nøjagtig til 0,1 % af punkt eller bedre.

For mindst 16 punkter i det subsoniske strømningsområde skal de værdier for Cd, der beregnes ud fra tilnærmelsesligningen for den fremkomne kalibreringskurve ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi for Cd for hvert kalibreringspunkt.

2.5.   Kontrol af det samlede system

Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, medens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.3, bortset fra propan, for hvilket der for HC anvendes en faktor 0,000472 i stedet for 0,000479. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.

| 2.5.1. | Måling med blænde med kritisk strømning
  En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (≡ kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas. |
| --- | --- |

2.5.1.

Måling med blænde med kritisk strømning

En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (≡ kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

| 2.5.2. | Gravimetrisk måling
  Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ±0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas. |
| --- | --- |

2.5.2.

Gravimetrisk måling

Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ±0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

3.   KALIBRERING AF SYSTEMET TIL PARTIKELBESTEMMELSE

3.1.   Indledning

Kalibreringen af partikelmålingen er begrænset til de flowmetre, der anvendes til at bestemme prøvetagningsstrømning og fortyndingsforhold. Hver analysator skal kalibreres så ofte som nødvendigt til opfyldelse af nøjagtighedskravene i dette regulativ. Den kalibreringsmetode, der skal anvendes, er beskrevet i punkt 3.2.

3.2.   Flowmålinger

| 3.2.1. | Periodisk kalibrering






  a) | For at opfylde nøjagtighedskravene til flowmålinger som nærmere angivet i punkt 2.2 i tillæg 4 til dette bilag, skal flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres med et nøjagtigt flowmeter, der kan henføres til internationale og/eller nationale standarder. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Periodisk kalibrering

a)

For at opfylde nøjagtighedskravene til flowmålinger som nærmere angivet i punkt 2.2 i tillæg 4 til dette bilag, skal flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres med et nøjagtigt flowmeter, der kan henføres til internationale og/eller nationale standarder.

| b) | Hvis gasprøvestrømmen bestemmes ved differensflowmåling, skal flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres efter en af nedenstående metoder, således at sondestrømmen qmp ind i tunnellen opfylder nøjagtighedskravene i punkt 4.2.5.2 i tillæg 4 til dette bilag






  i) | Flowmeteret for qmdw skal serieforbindes med flowmeteret for qmdew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 punkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste qmdw-værdi anvendt under prøvningen og værdien af qmdew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen. |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis gasprøvestrømmen bestemmes ved differensflowmåling, skal flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres efter en af nedenstående metoder, således at sondestrømmen qmp ind i tunnellen opfylder nøjagtighedskravene i punkt 4.2.5.2 i tillæg 4 til dette bilag

i)

Flowmeteret for qmdw skal serieforbindes med flowmeteret for qmdew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 punkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste qmdw-værdi anvendt under prøvningen og værdien af qmdew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.

| ii) | En kalibreret massestrømsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qmdew, og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Derefter serieforbindes strømningsanordningen til flowmeteret for qmdw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til qmdew anvendt under prøvningen. |
| --- | --- |

ii)

En kalibreret massestrømsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qmdew, og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Derefter serieforbindes strømningsanordningen til flowmeteret for qmdw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til qmdew anvendt under prøvningen.

| iii) | Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qmp tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles qmdew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qmdw indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold, r, mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen ledes uden om tunnellen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen. |
| --- | --- |

iii)

Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qmp tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles qmdew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qmdw indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold, r, mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen ledes uden om tunnellen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen.

| iv) | En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnellen måles sporgaskomponenten. Dette foretages for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet rd: |
| --- | --- |

iv)

En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnellen måles sporgaskomponenten. Dette foretages for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet rd:

| c) | Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af qmp. |
| --- | --- |

c)

Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af qmp.

| 3.2.2. | Kontrol af carbonstrømmen






  a) | Det anbefales at gennemføre en kontrol af carbonstrømmen for at konstatere, om der er måle- og kontrolproblemer og for at kontrollere, at delstrømssystemet fungerer korrekt. Kontrollen af carbonstrømmen bør foretages mindst hver gang en ny motor installeres, eller hvis der foretages en signifikant ændring i konfigurationen af prøvningsrummet. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Kontrol af carbonstrømmen

a)

Det anbefales at gennemføre en kontrol af carbonstrømmen for at konstatere, om der er måle- og kontrolproblemer og for at kontrollere, at delstrømssystemet fungerer korrekt. Kontrollen af carbonstrømmen bør foretages mindst hver gang en ny motor installeres, eller hvis der foretages en signifikant ændring i konfigurationen af prøvningsrummet.

| b) | Motoren skal køre med maksimalt drejningsmoment og maksimal hastighed eller enhver anden stabil modus, der frembringer 5 % CO2 eller mere. Delstrømsprøvetagningssystemet skal køre med en fortyndingsfaktor på ca. 15 til 1. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal køre med maksimalt drejningsmoment og maksimal hastighed eller enhver anden stabil modus, der frembringer 5 % CO2 eller mere. Delstrømsprøvetagningssystemet skal køre med en fortyndingsfaktor på ca. 15 til 1.

| c) | Hvis der gennemføres en carbonstrømskontrol, anvendes den metode, der er beskrevet i tillæg 6 til dette bilag. Strømningshastighederne for carbon beregnes i overensstemmelse med punkt 2.1 til 2.3 i tillæg 6 til dette bilag. Alle strømningshastigheder for carbon skal være i overensstemmelse med hinanden inden for 6 %. |
| --- | --- |

c)

Hvis der gennemføres en carbonstrømskontrol, anvendes den metode, der er beskrevet i tillæg 6 til dette bilag. Strømningshastighederne for carbon beregnes i overensstemmelse med punkt 2.1 til 2.3 i tillæg 6 til dette bilag. Alle strømningshastigheder for carbon skal være i overensstemmelse med hinanden inden for 6 %.

| 3.2.3. | Kontrol før prøvningen






  a) | Der foretages en forudgående kontrol inden for 2 timer før prøvningsforløbet på følgende måde: |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Kontrol før prøvningen

a)

Der foretages en forudgående kontrol inden for 2 timer før prøvningsforløbet på følgende måde:

| b) | Strømningsmålernes nøjagtighed kontrolleres ved samme metode som den, der anvendes til kalibrering (jf. punkt 3.2.1 i dette bilag) for mindst to punkter, herunder strømningsværdier for qmdw, som svarer til fortyndingsforhold mellem 5 og 15 for den qmdew, der anvendes under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

Strømningsmålernes nøjagtighed kontrolleres ved samme metode som den, der anvendes til kalibrering (jf. punkt 3.2.1 i dette bilag) for mindst to punkter, herunder strømningsværdier for qmdw, som svarer til fortyndingsforhold mellem 5 og 15 for den qmdew, der anvendes under prøvningen.

| c) | Hvis det kan påvises ved hjælp af registreringer fra kalibreringsproceduren i punkt 3.2.1, at flowmeterkalibreringen er stabil over en længere periode, kan den forudgående kontrol undlades. |
| --- | --- |

c)

Hvis det kan påvises ved hjælp af registreringer fra kalibreringsproceduren i punkt 3.2.1, at flowmeterkalibreringen er stabil over en længere periode, kan den forudgående kontrol undlades.

3.3.   Bestemmelse af transformationstiden (for delstrømsfortyndingssystemer kun for ETC)

| a) | Systemindstillingerne for evaluering af transformationstid skal være nøjagtigt de samme som ved måling under prøvningsforløbet. Transformationstiden bestemmes ved følgende metode: |
| --- | --- |

a)

Systemindstillingerne for evaluering af transformationstid skal være nøjagtigt de samme som ved måling under prøvningsforløbet. Transformationstiden bestemmes ved følgende metode:

| b) | Et uafhængigt referenceflowmeter med et passende måleområde for sondestrømningen serieforbindes og tilsluttes sonden tæt. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms for den strømningstrinstørrelse, der anvendes ved måling af responstid, med strømningsbegrænsning tilstrækkelig lav til ikke at påvirke delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og i overensstemmelse med god teknisk skik. |
| --- | --- |

b)

Et uafhængigt referenceflowmeter med et passende måleområde for sondestrømningen serieforbindes og tilsluttes sonden tæt. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms for den strømningstrinstørrelse, der anvendes ved måling af responstid, med strømningsbegrænsning tilstrækkelig lav til ikke at påvirke delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og i overensstemmelse med god teknisk skik.

| c) | Tilførslen af udstødningsstrømmen (eller luftstrømmen, hvis udstødningsstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet skal kunne reguleres trinvis fra en lav strømning til 90 % af fuld skalavisning. Udløseren for trinændring bør være den samme som den, der anvendes til at starte »look ahead«-styringen under selve prøvningen. Udstødningsstrømmens trinstimulering og flowmeterets respons skal registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 10 Hz. |
| --- | --- |

c)

Tilførslen af udstødningsstrømmen (eller luftstrømmen, hvis udstødningsstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet skal kunne reguleres trinvis fra en lav strømning til 90 % af fuld skalavisning. Udløseren for trinændring bør være den samme som den, der anvendes til at starte »look ahead«-styringen under selve prøvningen. Udstødningsstrømmens trinstimulering og flowmeterets respons skal registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 10 Hz.

| d) | For disse data bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemet, hvilket er tiden fra igangsættelsen af trinstimuleringen til punktet for 50 % flowmeterrespons. På samme måde bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemets qmp-signal og udstødningsflowmeterets qmew, i-signal. Disse signaler anvendes i de regressionskontroller, der udføres efter hver prøvning (jf. punkt 3.8.3.2 i tillæg 2 til dette bilag). |
| --- | --- |

d)

For disse data bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemet, hvilket er tiden fra igangsættelsen af trinstimuleringen til punktet for 50 % flowmeterrespons. På samme måde bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemets qmp-signal og udstødningsflowmeterets qmew, i-signal. Disse signaler anvendes i de regressionskontroller, der udføres efter hver prøvning (jf. punkt 3.8.3.2 i tillæg 2 til dette bilag).

| e) | Beregningen skal gentages for mindst 5 stignings- og sænkningsstimuleringer, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 msec) trækkes fra denne værdi. Dette er delstrømfortyndingssystemets »look ahead«-værdi, som anvendes i overensstemmelse med punkt 3.8.3.2 i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

e)

Beregningen skal gentages for mindst 5 stignings- og sænkningsstimuleringer, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 msec) trækkes fra denne værdi. Dette er delstrømfortyndingssystemets »look ahead«-værdi, som anvendes i overensstemmelse med punkt 3.8.3.2 i tillæg 2 til dette bilag.

3.4.   Kontrol af delstrømsbetingelserne

Størrelsesområdet af udstødningsgashastighed og tryksvingninger skal i givet fald kontrolleres og korrigeres efter forskrifterne i punkt 2.2.1 i tillæg 7 (EP).

3.5.   Kalibreringsintervaller

Flowmåleinstrumenter skal kalibreres hver 3. måned samt hver gang, der er foretaget systemændringer, der kan have betydning for kalibreringen.

4.   KALIBRERING AF UDSTYR TIL RØGMÅLING

4.1.   Indledning

Opacimeteret skal kalibreres så ofte som nødvendigt for at opfylde nøjagtighedskravene i dette regulativ. I dette punkt beskrives den kalibreringsmetode, som skal anvendes til komponenterne omhandlet i punkt 5 i tillæg 4 og punkt 3 i tillæg 7 til dette bilag.

4.2.   Kalibreringsprocedure

| 4.2.1. | Opvarmningstid
  Opacimeteret varmes op og stabiliseres efter fabrikantens anvisninger. Har opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

4.2.1.

Opvarmningstid

Opacimeteret varmes op og stabiliseres efter fabrikantens anvisninger. Har opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter fabrikantens anvisninger.

| 4.2.2. | Måling af responsens linearitet
  Opacimeterets linearitet kontrolleres, når apparatet er indstillet til udlæsning af opacitet i henhold til fabrikantens anvisninger. Tre neutralfiltre, hvis transmittans er kendt, og som opfylder kravene i punkt 5.2.5 i tillæg 4 til dette bilag, anbringes i opacimeteret, og aflæsningen registreres. Den nominelle opacitet af neutralfiltrene skal være ca. 10 %, 20 % og 40 %.
  Lineariteten må højst afvige ± 2 % opacitet fra neutralfilterets nominelle værdi. Enhver ulinearitet større end ovennævnte værdi skal korrigeres før prøvningen. |
| --- | --- |

4.2.2.

Måling af responsens linearitet

Opacimeterets linearitet kontrolleres, når apparatet er indstillet til udlæsning af opacitet i henhold til fabrikantens anvisninger. Tre neutralfiltre, hvis transmittans er kendt, og som opfylder kravene i punkt 5.2.5 i tillæg 4 til dette bilag, anbringes i opacimeteret, og aflæsningen registreres. Den nominelle opacitet af neutralfiltrene skal være ca. 10 %, 20 % og 40 %.

Lineariteten må højst afvige ± 2 % opacitet fra neutralfilterets nominelle værdi. Enhver ulinearitet større end ovennævnte værdi skal korrigeres før prøvningen.

4.3.   Kalibreringsintervaller

Kalibrering af opacimeteret som angivet i punkt 4.2.2 skal foretages mindst hver 3. måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen.

Tillæg 6

Kontrol af carbonstrømmen

1.   INDLEDNING

Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder al dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemkontrol baseret på CO2-målinger.

Strømmen af carbon ind i systemerne til udstødningsmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøveudtagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.

På denne måde udgør motoren en kendt kilde af carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrøm i udstødningsrøret og ved udgangen af delstrømsprøvetagningssystemet (PM) kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.

Følgende diagram viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømmene skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømmene ved hvert prøvetagningspunkt er angivet nedenfor.

Figur 7

Målepunkter til kontrol af carbonstrøm

Image

2.   BEREGNINGER

2.1.   Carbons strømningshastighed ind i motoren (punkt 1)

Carbons massestrømshastighed ind i motoren for et brændstof CHαOε er:

Formula

hvor:

| qmf | = | brændstoffets massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- | --- |

qmf

=

brændstoffets massestrømshastighed, kg/s

2.2.   Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødning (punkt 2)

Carbons massestrømningshastighed i motorens udstødningsrør bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrømshastighed:

Formula

hvor:

| cCO2,r | = | våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % (ca. 0,04 %) |
| qmew | = | massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| Mre | = | udstødningsgassens molekylemasse |

cCO2,r

=

våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, %

cCO2,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % (ca. 0,04 %)

qmew

=

massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

Mre

=

udstødningsgassens molekylemasse

Hvis CO2 måles på tør basis, skal det omregnes til våd basis som angivet i punkt 5.2 i tillæg 1 til dette bilag.

2.3.   Carbons strømningshastighed i fortyndingssystemet (punkt 3)

Carbons strømningshastighed bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrømshastighed og prøvestrømshastigheden.

Formula

hvor:

| cCO2,d | = | våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % (ca. 0,04 %) |
| qmdew | = | massestrøm af fortyndet udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| qmew | = | massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s (kun delstrømssystemer) |
| qmp | = | prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s (kun delstrømssystemer) |
| Mre | = | udstødningsgassens molekylemasse |

cCO2,d

=

våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, %

cCO2,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % (ca. 0,04 %)

qmdew

=

massestrøm af fortyndet udstødningsgas på våd basis, kg/s

qmew

=

massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s (kun delstrømssystemer)

qmp

=

prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s (kun delstrømssystemer)

Mre

=

udstødningsgassens molekylemasse

Hvis CO2 måles på tør basis, skal det omregnes til våd basis som angivet i punkt 5.2 i tillæg 1 til dette bilag.

2.4.   Udstødningsgassens molekylemasse (Mre) beregnes som følger:

Formula

hvor:

| qmf | = | brændstoffets massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | indsugningsluftens massestrømshastighed på våd basis, kg/s |
| Ha | = | indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| Mra | = | den tørre indsugningslufts molekylemasse (= 28,9 g/mol) |
| α, δ, ε, γ | = | molære forhold for et brændstof C Hα Oδ Nε Sγ |

qmf

=

brændstoffets massestrømshastighed, kg/s

qmaw

=

indsugningsluftens massestrømshastighed på våd basis, kg/s

Ha

=

indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

Mra

=

den tørre indsugningslufts molekylemasse (= 28,9 g/mol)

α, δ, ε, γ

=

molære forhold for et brændstof C Hα Oδ Nε Sγ

Alternativt kan følgende molekylemasser anvendes:

| Mre (diesel) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| Mre (LPG) | = 28,6 g/mol |
| Mre (NG) | = 28,3 g/mol |

Mre (diesel)

= 28,9 g/mol

Mre (LPG)

= 28,6 g/mol

Mre (NG)

= 28,3 g/mol

Tillæg 7

Systemer til analyse og prøvetagning

1.   BESTEMMELSE AF GASEMISSIONER

1.1.   Indledning

De anbefalede systemer til prøvetagning og analyse er indgående beskrevet i punkt 1.2 og figur 7 og 8. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 7 og 8. Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

Figur 7

Blokdiagram over system til analyse af CO, CO2, NOx og HC i ufortyndet udstødningsgas (kun ESC)

Image

1.2.   Beskrivelse af analysesystemet

Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af gasemissioner i den ufortyndede udstødningsgas (fig. 7, kun ESC) hhv. i den fortyndede udstødningsgas (fig. 8, ETC og ESC) og baseret på:

| a) | HFID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider |
| --- | --- |

a)

HFID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider

| b) | NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid

| c) | HCLD- eller tilsvarende analysator til måling af nitrogenoxider. |
| --- | --- |

c)

HCLD- eller tilsvarende analysator til måling af nitrogenoxider.

Prøven til bestemmelse af alle komponenter kan enten tages ved hjælp af en enkelt prøvetagningssonde eller med to tætsiddende sonder med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) noget sted i analysesystemet.

Figur 8

Blokdiagram over system til bestemmelse af CO, CO2, NOx, HC i fortyndet udstødningsgas (ETC, frivillig for ESC)

Image

1.2.1.   Komponenter i fig. 7 og 8:

EP: udstødningsrør

SP1: prøvetagningssonde for udstødningsgas (kun fig. 7)

Det anbefales at benytte en lige, lukket, flerhullet sonde af rustfrit stål. Den indvendige diameter må ikke være større end den indvendige diameter af prøvetagningsledningen. Sondens vægtykkelse må ikke være over 1 mm. Der skal være mindst 3 huller, som er beliggende i 3 forskellige radiære planer og er dimensioneret, så de optager omtrent samme prøvetagningsstrøm. Sonden skal dække mindst 80 % af udstødningsrørets diameter. Der kan anvendes en eller to prøvetagningssonder.

SP2: prøvetagningssonde for fortyndet udstødningsgas (kun fig. 8)

Sonden skal:

| a) | være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøvetagningslinje HSL1 |
| --- | --- |

a)

være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøvetagningslinje HSL1

| b) | have en indvendig diameter på mindst 5 mm |
| --- | --- |

b)

have en indvendig diameter på mindst 5 mm

| c) | være monteret i fortyndingstunnelen DT (se punkt 2.3, fig. 20) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas bliver opblandet godt (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen) |
| --- | --- |

c)

være monteret i fortyndingstunnelen DT (se punkt 2.3, fig. 20) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas bliver opblandet godt (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen)

| d) | være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler |
| --- | --- |

d)

være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler

| e) | være opvarmet, således at gasstrømmens temperatur ved afgangen fra sonden er øget til 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC). |
| --- | --- |

e)

være opvarmet, således at gasstrømmens temperatur ved afgangen fra sonden er øget til 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC).

SP3: sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2, og NOx (kun fig. 8)

Sonden skal:

| a) | være i samme plan som SP2 |
| --- | --- |

a)

være i samme plan som SP2

| b) | være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler |
| --- | --- |

b)

være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler

| c) | være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 oC) for at forhindre dannelse af kondensvand. |
| --- | --- |

c)

være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 oC) for at forhindre dannelse af kondensvand.

HSL1: opvarmet prøveudtagsledning

Prøveudtagsledningen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til HC-analysatoren.

Prøveudtagsledningen skal:

| a) | have en indvendig diameter på mindst 5 mm og højst 13,5 mm |
| --- | --- |

a)

have en indvendig diameter på mindst 5 mm og højst 13,5 mm

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE

| c) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit |
| --- | --- |

c)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit

| d) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 oC) |
| --- | --- |

d)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 oC)

| e) | holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) umiddelbart før det opvarmede filter F2 og HFID. |
| --- | --- |

e)

holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) umiddelbart før det opvarmede filter F2 og HFID.

HSL2: opvarmet NOx-prøvetagningsledning

Prøveudtagsledningen skal:

| a) | holde en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 oC til 200 oC) indtil konverteren C, når der anvendes kølebad B, og indtil analysatoren når der ikke anvendes kølebad B |
| --- | --- |

a)

holde en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 oC til 200 oC) indtil konverteren C, når der anvendes kølebad B, og indtil analysatoren når der ikke anvendes kølebad B

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE. |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.

SL: prøveudtagsledning for CO og CO2

Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet.

BK: sæk til baggrundsbestemmelse (frivillig; kun fig. 8)

Til prøvetagning af baggrundskoncentrationer.

BG: prøvetagningssæk (frivillig; Fig. 8, kun CO og CO2)

Til bestemmelse af prøvernes koncentrationer.

F1: opvarmet forfilter (frivilligt)

Temperaturen skal være den samme som HSL1.

F2: opvarmet filter

Filteret skal udskille alle faste partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov.

P: opvarmet prøvetagningspumpe

Pumpen skal være opvarmet, og temperaturen svare til HSL1.

HC: Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til carbonhydridbestemmelse. Temperaturen skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 oC og 200 oC).

CO, CO2: NDIR-analysatorer til bestemmelse af carbonmonoxid og carbondioxid (frivillig til bestemmelse af fortyndingsforhold ved partikelbestemmelse).

NO: CLD eller HCLD-analysator til bestemmelse af nitrogenoxider. Anvendes HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 K og 473 K (55 oC og 200 oC).

C: konverter

Der skal anvendes en konverter til katalytisk reduktion af NO2 til NO før bestemmelse i CLD- eller HCLD-enheden.

B: kølebad (frivilligt)

Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Badets temperatur holdes mellem 273 K og 277 K (0 oC og 4 oC) ved istilsætning eller køling. Kølebadet kan undlades, hvis analysatoren er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i punkt 1.9.1 og 1.9.2 i tillæg 5 til dette bilag. Hvis vandet fjernes ved kondensation, skal prøvegassens temperatur eller dugpunkt overvåges enten i vandudskilleren eller nedstrøms for denne. Prøvegassens temperatur og dugpunkt må ikke være over 280 K (7 oC). Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.

T1, T2, T3: temperaturfølere

Til overvågning af gasstrømmens temperatur.

T4: temperaturføler

Til overvågning af NO2-NO konverterens temperatur.

T5: temperaturføler

Til overvågning af kølebadets temperatur.

G1, G2, G3: trykmålere

Til måling af trykket i prøveudtagsledningerne.

R1, R2: trykregulatorer

Til regulering af henholdsvis luft og brændstof til HFID-analysatoren.

R3, R4, R5: trykregulatorer

Til regulering af trykket i prøveudtagsledninger og af gastilførslen til analysatorerne.

FL1, FL2, FL3: flowmetere

Til overvågning af prøvegasomledningens strømningshastighed.

FL4 til FL6: flowmeter (frivilligt)

Til overvågning af gennemstrømningshastigheden gennem analysatorerne.

V1 til V5: omskifterventil

Passende ventiler til omskiftning mellem prøve, kalibreringsgas eller nulstillingsgas til analysatorerne.

V6, V7: magnetventiler

Til omgåelse af NO2-NO-konverteren.

V8: nåleventil

Til afbalancering af gennemstrømningen gennem NO2-NO-konverteren C og omledningen.

V9, V10: nåleventiler

Til regulering af gasstrømmene til analysatorerne.

V11, V12: pendulventiler (frivillig)

Til udtømning af kondensat fra bad B.

1.3.   Analyse af ikke-methan carbonhydrider (NMHC) (kun NG-drevne gasmotorer)

| 1.3.1. | Gaskromatografisk bestemmelse (GC, fig. 9)
  Ved gaskromatografi indsprøjtes et lille afmålt rumfang af prøven i en analysekolonne, som det føres igennem af en inaktiv bæregas. Kolonnen adskiller de forskellige komponenter efter kogepunkt, så de elueres af kolonnen på forskellige tidspunkter. Derefter føres de gennem en detektor, som afgiver et elektrisk signal, der afhænger af deres koncentration. Da metoden ikke er kontinuerlig, kan den kun anvendes i forbindelse med prøveopsamling i sæk som beskrevet i punkt 3.4.2 i tillæg 4 til dette bilag.
  Til NMHC skal anvendes en automatisk gaskromatograf med FID-enhed. Udstødningsgassen opsamles i en prøvetagningssæk, hvorfra der udtages en del, som injiceres i gaskromatografen. Prøven adskilles i to fraktioner (CH4/luft/CO og NMHC/CO2/H2O) på Porapak-kolonne. Molekylsigte-kolonnen adskiller CH4 fra luft og CO, før den ledes ind i FID-enheden, hvor dens koncentration måles. En komplet cyklus, fra indsprøjtning af én prøve til indsprøjtning af den næste, kan fuldføres på 30 s. Til NMHC-bestemmelse skal CH4-koncentrationen trækkes fra den samlede HC-koncentration (jf. punkt 4.3.1 i bilag 2 til dette bilag).
  Fig. 9 viser en typisk opstilling til gaskromatografisk rutinebestemmelse af CH4. Andre gaskromatografiske metoder kan anvendes, hvis det er teknisk velbegrundet.
  Figur 9
  Blokdiagram for gaskromatografisk analyse af methan (GC-metoden)




  Komponenterne i fig. 9:

  PC: Porapak-kolonne
  Der anvendes en Porapak N-kolonne, 180/300 μm (mesh 50/80), længde 610 mm x Ø indv. 2,16 mm, som inden brug skal være konditioneret i mindst 12 timer med bæregas ved 423 K (150 oC).
  MSC: Molekylsigtekolonne
  Der anvendes en kolonne, 250/350 μm (mesh 45/60), længde 1,220 mm x Ø indv. 2,16 mm, som inden brug skal være konditioneret i mindst 12 timer med bæregas ved 423 K (150 oC).
  OV: ovn
  Til opretholdelse af konstant temperatur af kolonner og ventiler under analysatorens drift og til konditionering af kolonnerne ved 423 K (150 oC).
  SLP: Prøvetagningssløjfe
  Et stykke rør af rustfrit stål med tilstrækkelig længde til at give et rumfang på ca. 1 cm3.
  P: pumpe
  Tilfører prøven til gaskromatografen.
  D: tørreenhed
  Der skal anvendes en tørreenhed med en molekylsigte til fjernelse af vand og andre kontaminanter, der måtte være tilstede i bæregassen.
  HC: Flammeiondetektor (FID) til måling af koncentrationen af methan.
  V1: prøveindsprøjtningsventil
  Til indsprøjtning af prøve udtaget af prøvetagningssækken gennem SL i fig. 8. Den skal have lille dødvolumen, være gastæt og kunne opvarmes til 423 K (150 oC).
  V3: omskifterventil
  Til omskiftning mellem kalibreringsgas, prøve og ingen tilførsel.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: nåleventiler
  Til indstilling af strømningshastighederne i systemet.
  R1, R2, R3: trykregulatorer
  Til regulering af strømmen af henholdsvis brændstof (= bæregas), prøve og luft.
  FC: flowkapillarrør
  Til regulering af lufttilførslen til FID-enheden.
  G1, G2, G3: trykmålere
  Til regulering af strømmen af henholdsvis brændstof (= bæregas), prøve og luft.
  F1, F2, F3, F4, F5: filtre
  Filtre af sintret metal, der forhindrer, at der kommer korn ind i pumpen eller instrumentet.
  FL1: flowmeter
  Til måling af den omledte prøvegasstrøm. |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaskromatografisk bestemmelse (GC, fig. 9)

Ved gaskromatografi indsprøjtes et lille afmålt rumfang af prøven i en analysekolonne, som det føres igennem af en inaktiv bæregas. Kolonnen adskiller de forskellige komponenter efter kogepunkt, så de elueres af kolonnen på forskellige tidspunkter. Derefter føres de gennem en detektor, som afgiver et elektrisk signal, der afhænger af deres koncentration. Da metoden ikke er kontinuerlig, kan den kun anvendes i forbindelse med prøveopsamling i sæk som beskrevet i punkt 3.4.2 i tillæg 4 til dette bilag.

Til NMHC skal anvendes en automatisk gaskromatograf med FID-enhed. Udstødningsgassen opsamles i en prøvetagningssæk, hvorfra der udtages en del, som injiceres i gaskromatografen. Prøven adskilles i to fraktioner (CH4/luft/CO og NMHC/CO2/H2O) på Porapak-kolonne. Molekylsigte-kolonnen adskiller CH4 fra luft og CO, før den ledes ind i FID-enheden, hvor dens koncentration måles. En komplet cyklus, fra indsprøjtning af én prøve til indsprøjtning af den næste, kan fuldføres på 30 s. Til NMHC-bestemmelse skal CH4-koncentrationen trækkes fra den samlede HC-koncentration (jf. punkt 4.3.1 i bilag 2 til dette bilag).

Fig. 9 viser en typisk opstilling til gaskromatografisk rutinebestemmelse af CH4. Andre gaskromatografiske metoder kan anvendes, hvis det er teknisk velbegrundet.

Figur 9

Blokdiagram for gaskromatografisk analyse af methan (GC-metoden)

Image

Komponenterne i fig. 9:

PC: Porapak-kolonne

Der anvendes en Porapak N-kolonne, 180/300 μm (mesh 50/80), længde 610 mm x Ø indv. 2,16 mm, som inden brug skal være konditioneret i mindst 12 timer med bæregas ved 423 K (150 oC).

MSC: Molekylsigtekolonne

Der anvendes en kolonne, 250/350 μm (mesh 45/60), længde 1,220 mm x Ø indv. 2,16 mm, som inden brug skal være konditioneret i mindst 12 timer med bæregas ved 423 K (150 oC).

OV: ovn

Til opretholdelse af konstant temperatur af kolonner og ventiler under analysatorens drift og til konditionering af kolonnerne ved 423 K (150 oC).

SLP: Prøvetagningssløjfe

Et stykke rør af rustfrit stål med tilstrækkelig længde til at give et rumfang på ca. 1 cm3.

P: pumpe

Tilfører prøven til gaskromatografen.

D: tørreenhed

Der skal anvendes en tørreenhed med en molekylsigte til fjernelse af vand og andre kontaminanter, der måtte være tilstede i bæregassen.

HC: Flammeiondetektor (FID) til måling af koncentrationen af methan.

V1: prøveindsprøjtningsventil

Til indsprøjtning af prøve udtaget af prøvetagningssækken gennem SL i fig. 8. Den skal have lille dødvolumen, være gastæt og kunne opvarmes til 423 K (150 oC).

V3: omskifterventil

Til omskiftning mellem kalibreringsgas, prøve og ingen tilførsel.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: nåleventiler

Til indstilling af strømningshastighederne i systemet.

R1, R2, R3: trykregulatorer

Til regulering af strømmen af henholdsvis brændstof (= bæregas), prøve og luft.

FC: flowkapillarrør

Til regulering af lufttilførslen til FID-enheden.

G1, G2, G3: trykmålere

Til regulering af strømmen af henholdsvis brændstof (= bæregas), prøve og luft.

F1, F2, F3, F4, F5: filtre

Filtre af sintret metal, der forhindrer, at der kommer korn ind i pumpen eller instrumentet.

FL1: flowmeter

Til måling af den omledte prøvegasstrøm.

| 1.3.2. | Ikke-methan afskæringsmetoden (NMC, fig. 10)
  Afskæringsenheden oxiderer alle carbonhydrider, bortset fra CH4, til CO2 og H2O, så FID-enheden kun bestemmer CH4, når prøven ledes gennem NMC-enheden. Anvendes opsamling i prøvetagningssæk, skal der være monteret et strømafledningssystem ved SL (se punkt 1.2, fig. 8), som enten kan lede gasstrømmen gennem eller uden om afskæringsenheden, afhængigt af den øverste del af fig. 10. Til NMHC-bestemmelse skal begge værdier (HC og CH4) aflæses på FID-enheden og registreres. Anvendes integrationsmetoden, skal der monteres en NMC på samme ledning som endnu en FID-enhed, parallelt med den normale FID ind i HSL1 (se punkt 1.2, fig. 8), afhængigt af den nederste del af fig.10. Til NMHC-bestemmelse aflæses værdierne fra de to FID-enheder (HC og CH4) og registreres.
  Afskæringsenheden skal før prøvningen ved en temperatur lig med eller over 600 K (327 oC) karakteriseres med hensyn til katalytisk virkning på CH4 og C2H6 ved H2O-niveauer, som er repræsentative for udstødningsstrømmen. Dugpunkt og O2-indhold af den udtagne prøvestrøm af udstødningsgas skal være kendt. FID-enhedens relative respons på CH4 skal registreres (jf. punkt 1.8.2 i tillæg 5 til dette bilag).
  Figur 10
  Blokdiagram over system til bestemmelse af methan ved enhed til ikke-methan afskæring (NMC)




  Komponenterne i fig. 10

  NMC: enhed til ikke-methan afskæring
  Til oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan.
  HC: Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til bestemmelse af HC- og CH4-koncentrationen. Temperaturen skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 oC og 200 oC).
  V1: omskifterventil
  Til omskift mellem prøve-, nulstillings- og kalibreringsgas. V1 er identisk med V2 i fig.8.
  V2, V3: magnetventiler
  Til omledning uden om NMC-systemet
  V4: nåleventil
  Til afbalancering af gennemstrømningen i NMC-systemet og omledningen.
  R1: trykregulator
  Til regulering af trykket i prøvetagningsledningen og tilførslen til HFID-enheden. R1 er identisk med R3 i fig. 8.
  FL1: flowmeter
  Til måling af den omledte prøvegasstrøm. FL1 er identisk med FL1 i fig. 8. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ikke-methan afskæringsmetoden (NMC, fig. 10)

Afskæringsenheden oxiderer alle carbonhydrider, bortset fra CH4, til CO2 og H2O, så FID-enheden kun bestemmer CH4, når prøven ledes gennem NMC-enheden. Anvendes opsamling i prøvetagningssæk, skal der være monteret et strømafledningssystem ved SL (se punkt 1.2, fig. 8), som enten kan lede gasstrømmen gennem eller uden om afskæringsenheden, afhængigt af den øverste del af fig. 10. Til NMHC-bestemmelse skal begge værdier (HC og CH4) aflæses på FID-enheden og registreres. Anvendes integrationsmetoden, skal der monteres en NMC på samme ledning som endnu en FID-enhed, parallelt med den normale FID ind i HSL1 (se punkt 1.2, fig. 8), afhængigt af den nederste del af fig.10. Til NMHC-bestemmelse aflæses værdierne fra de to FID-enheder (HC og CH4) og registreres.

Afskæringsenheden skal før prøvningen ved en temperatur lig med eller over 600 K (327 oC) karakteriseres med hensyn til katalytisk virkning på CH4 og C2H6 ved H2O-niveauer, som er repræsentative for udstødningsstrømmen. Dugpunkt og O2-indhold af den udtagne prøvestrøm af udstødningsgas skal være kendt. FID-enhedens relative respons på CH4 skal registreres (jf. punkt 1.8.2 i tillæg 5 til dette bilag).

Figur 10

Blokdiagram over system til bestemmelse af methan ved enhed til ikke-methan afskæring (NMC)

Image

Komponenterne i fig. 10

NMC: enhed til ikke-methan afskæring

Til oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan.

HC: Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til bestemmelse af HC- og CH4-koncentrationen. Temperaturen skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 oC og 200 oC).

V1: omskifterventil

Til omskift mellem prøve-, nulstillings- og kalibreringsgas. V1 er identisk med V2 i fig.8.

V2, V3: magnetventiler

Til omledning uden om NMC-systemet

V4: nåleventil

Til afbalancering af gennemstrømningen i NMC-systemet og omledningen.

R1: trykregulator

Til regulering af trykket i prøvetagningsledningen og tilførslen til HFID-enheden. R1 er identisk med R3 i fig. 8.

FL1: flowmeter

Til måling af den omledte prøvegasstrøm. FL1 er identisk med FL1 i fig. 8.

2.   FORTYNDING AF UDSTØDNINGSGASSEN OG BESTEMMELSE AF PARTIKELINDHOLDET

2.1.   Indledning

En udtømmende beskrivelse af de anbefalede systemer til fortynding og prøvetagning er givet i punkt 2.2, 2.3 og 2.4 samt fig. 11 til 22. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med den i disse figurer viste udformning. Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

2.2.   Delstrømsfortyndingssystem

Fig. 11 til 19 viser et fortyndingssystem, der er baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen. Til deling og efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den efterfølgende udskillelse af partikler kan enten al den fortyndede udstødningsgas eller en del heraf ledes til partikelprøveudskillelsessystemet (punkt 2.4, fig. 21). Den førstnævnte metode benævnes totalprøvetagning, den sidstnævnte delstrømsprøvetagning.

Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system. Følgende typer anbefales:

Isokinetiske systemer (fig.11 og 12)

I denne type systemer afpasses tilførslen til overføringsrøret efter udstødningsgasstrømmens hastighed og/eller tryk, hvorfor der kræves uforstyrret og homogen strømning af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden. Dette opnås sædvanligvis ved hjælp af en resonator og et lige tilførselsrør opstrøms for prøvetagningsstedet. Delingsforholdet kan derved beregnes af let målelige størrelser som rørdiametre. Det skal bemærkes, at isokinetiske forhold kun anvendes til tilpasning af strømningsparametrene, ikke til tilpasning af størrelsesfordelingen. Dette sidste er dog typisk unødvendigt, da partiklerne er så små, at de følger strømlinjerne.

Flowkontrollerede systemer med koncentrationsmåling (fig. 13 til 17)

I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluften og af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas. Fortyndingsforholdet bestemmes af koncentrationen af sporgasser som CO2 eller NOx, der er naturligt forekommende i motorens udstødning. Koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles, medens koncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas enten kan måles direkte eller bestemmes af brændstoftilførselshastigheden og kulstofbalancen, forudsat at brændstoffets sammensætning er kendt. Systemerne kan reguleres ved det beregnede fortyndingsforhold (fig. 13 og 14) eller ved størrelsen af den tilførte strøm til overføringsrøret (fig. 12, 13 og 14).

Strømningsregulerede systemer med flowmåling (fig. 18 og 19)

I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluft og af den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm. Fortyndingsforholdet bestemmes af forskellen mellem de to strømningshastigheder. Der kræves nøjagtig indbyrdes kalibrering af flowmetrene, da den relative forskel mellem de to strømningshastigheder kan føre til væsentlige fejl ved større fortyndingsforhold (15 og derover). Strømningsreguleringen er ganske enkel og består i, at den fortyndede udstødningsgasstrøm holdes konstant, medens man om nødvendigt varierer strømningshastigheden af fortyndingsluften.

Når der anvendes fortyndingssystemer efter delstrømsprincippet, skal der drages omsorg for at undgå eventuelle problemer med tab af partikler i overføringsrøret, idet der tages en repræsentativ prøve fra motorens udstødning, og delingsforholdet bestemmes. I de beskrevne systemer er der taget hensyn til disse vigtige punkter.

Figur 11

Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og delstrømsprøvetagning (SB-regulering)

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP af den isokinetiske prøveudtagssonde ISP gennem overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT. Trykforskellen mellem udstødningsgassen i udstødningsrøret og i sondens indgang måles af tryktransduceren DPT. Dette signal føres til strømningsregulatoren FC1, som regulerer sugepumpen SB således, at der opretholdes en trykforskel på nul ved sondens yderste ende. Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en fast brøkdel (delingsforholdet) af udstødningsgasstrømmen. Delingsforholdet er bestemt af tværsnitsarealet af EP og ISP. Strømningshastigheden af fortyndingsluft måles med flowmeteret FM1. Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.

Figur 12

Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og delstrømsprøvetagning (PB-regulering)

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP af den isokinetiske prøveudtagssonde ISP gennem overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT. Trykforskellen mellem udstødningsgassen i udstødningsrøret og i sondens indgang måles af tryktransduceren DPT. Dette signal overføres til strømningsregulatoren FCI, der regulerer trykpumpen PB, således at trykdifferensen ved enden af sonden holdes på nul. Dette gøres ved at tage en lille brøkdel af fortyndingsluften (efter at dennes strømningshastighed er målt af flowmeteret FM1), og tilføre den til TT ved hjælp af en pneumatisk åbning. Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en fast brøkdel (delingsforholdet) af udstødningsgasstrømmen. Delingsforholdet er bestemt af tværsnitsarealet af EP og ISP. Fortyndingsluften suges gennem DT af sugepumpen SB, og strømningshastigheden måles af FM1 ved indgangen til DT. Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.

Figur 13

Delstrømsfortyndingssystem med måling af CO2- eller NOx-koncentration og delstrømsprøveudtagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT. Koncentrationerne af sporgasser (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede og fortyndede udstødningsgas samt i fortyndingsluften ved hjælp af gasanalysatoren (-erne) EGA. Signalerne herfra overføres til strømningsregulatoren FC2, der ved styring enten af trykpumpen PB eller sugepumpen SB opretholder det korrekte delings- og fortyndingsforhold i DT. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne i ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft.

Figur 14

Delstrømsfortyndingssystem med måling af CO2-koncentration, kulstofbalance og total prøveudtagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT. CO2-koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles af udstødningsgasanalysatoren(-torerne) EGA. Signalerne for CO2 og brændstofstrøm GFUEL tilføres enten strømningsregulatoren FC2 eller partikelprøvetagningssystemets strømningsregulator FC3 (jf. fig. 21). FC2 regulerer trykpumpen PB, medens FC3 regulerer prøvetagningspumpen P (jf. fig. 21) og indstiller derved systemets indad- og udadgående strømme, således at det ønskede delingsforhold og fortyndingsforhold i fortyndingstunnelen DT opretholdes. Fortyndingsforholdet beregnes af CO2-koncentrationerne og GFUEL ved hjælp kulstofbalancen.

Figur 15

Delstrømsfortyndingssystem med enkelt venturi, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

Image

Ufortyndet udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT som følge af det undertryk, som venturien VN skaber i DT. Gashastigheden i overføringsrøret TT afhænger af impulsudvekslingen i venturiområdet og påvirkes derfor af gassens absolutte temperatur ved afgangen fra TT. Det betyder, at udstødningsgassens delingsforhold ikke er konstant ved en given tunnelgennemstrømning, og at fortyndingsforholdet ved lav belastning er en smule lavere end ved høj belastning. Koncentrationen af sporluftarterne (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften med udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA, og fortyndingsforholdet beregnes af de således målte værdier.

Figur 16

Delstrømsfortyndingssystem med dobbelt venturi eller dobbelt blænde, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT af en strømdeler, der indeholder et sæt blænder eller venturier. Den første (FD1) er placeret i EP, den anden (FD2) i TT. Herudover kræves to trykreguleringsventiler (PCV1 og PCV2), der holder udstødningsgassens delingsforhold konstant ved at regulere modtrykket i EP og trykket i DT. PCV1 er placeret nedstrøms for SP i EP, PCV2 mellem trykpumpen PB og DT. Koncentrationerne af sporgasser (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til kontrol af udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til justering af PCV1 og PCV2, hvorved delingsforholdet kan reguleres nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.

Figur 17

Delstrømsfortyndingssystem med opdeling i flere rør, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem overføringsrøret TT af en strømdeler FD3, der består af en række rør af ens dimensioner (samme diameter, længde og indlejringsradius), monteret i EP. Udstødningsgassen fra et af disse rør ledes til fortyndingstunnelen DT, medens gassen fra de øvrige rør føres gennem dæmpekammeret DC. Det er således det samlede antal rør, der er bestemmende for udstødningsgassens delingsforhold. Til at holde delingsforholdet konstant kræves en trykdifferens på nul mellem dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT, hvilket måles af differenstryktransduceren DPT. Et differenstryk på nul opnås ved indblæsning af frisk luft i fortyndingstunnelen DT ved afgangen fra overføringsrøret TT. Koncentrationerne af sporgasser (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til regulering af udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til styring af den indblæste lufts strømningshastighed, hvorved delingsforholdet kan reguleres nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.

Figur 18

Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og totalstrømsprøvetagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT. Den samlede strømning gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC3 og prøvetagningspumpen P i partikelprøvetagningssystemet (jf. fig. 18). Fortyndingsluftens strømning reguleres af strømningsregulatoren FC2, der kan benytte GEXHW, GAIRW, eller GFUEL som styresignal til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed måles af flowmeteret FM3 i partikelprøvetagningssystemet (jf. fig. 21). Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet.

Figur 19

Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og delstrømsprøvetagning

Image

Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT. Udstødningsgassens delingsforhold og den indgående strøm til DT reguleres af strømningsregulatoren FC2, som styrer flow (eller hastighed) af trykpumpen PB og sugepumpen SB i forhold dertil. Dette er muligt, fordi den af partikelprøvetagningssystemet udtagne prøve returneres til DT. GEXHW, GAIRW eller GFUEL kan anvendes som styresignaler for strømningsregulatoren FC2. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømning med flowmeteret FM2. Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet.

2.2.1.   Komponenter i fig. 11 til 19:

EP: udstødningsrør

Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret.

I isokinetiske systemer skal udstødningsrøret være fri for skarpe bøjninger og bratte diameterændringer i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms og 33 rørdiametre nedstrøms for spidsen af prøvetagningssonden. På prøvetagningsstedet skal gashastigheden være over 10 m/s undtagen i tomgangsmodus. Udstødningsgassens tryksvingninger må i gennemsnit ikke overstige ± 500 Pa. Foranstaltninger til nedsættelse af tryksvingningerne ud over brug af et udstødningssystem af chassistype (bestående af en lydpotte og efterbehandlingsanordninger) må ikke ændre motorydelsen eller medføre partikelafsætning.

I systemer uden isokinetisk sonde anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige.

SP: prøvetagningssonde (fig. 10, 14, 15, 16, 18 og 19)

Dens indvendige diameter skal være mindst 4 mm. Diameterforholdet mellem udstødningsrør og sonde skal være 4. Sonden skal være et åbent, opadvendt rør beliggende i udstødningsrørets midtlinje, eller en flerhullet sonde som beskrevet under SP1 i punkt 1.2.1, fig. 5.

ISP: isokinetisk prøvetagningssonde (fig. 11 og 12)

Den isokinetiske prøvetagningssonde skal være placeret vendt mod strømmen og i udstødningsrørets midtlinje, hvor kravene til strømningsforholdene i afsnit EP er opfyldt, og skal være udformet således, at den giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Dens indvendige diameter skal være mindst 12 mm.

For at isokinetisk opdeling af udstødningsgassen kan finde sted, kræves et reguleringssystem til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP. Under disse omstændigheder er gashastigheden i EP og ISP ens, og massestrømmen gennem ISP er en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen. ISP skal være forbundet med en differenstryktransducer (DPT). Ved hjælp af en strømningsregulator FC1 fastholdes et differenstryk mellem EP og ISP på nul.

FD1 og FD2: strømdelere (fig. 16)

I udstødningsrøret (EP) og i overføringsrøret (TT) er henholdsvis indsat et sæt venturier eller blænder, som giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. For at proportional deling kan opnås, kræves et reguleringssystem bestående af to trykreguleringsventiler PCV1 og PCV2, som regulerer trykket i udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT.

FD3: strømdeler (fig. 17)

I udstødningsrøret EP er monteret et sæt rør (en flerrørsenhed), der giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Det ene af rørene fører udstødningsgas til fortyndingstunnelen DT, medens de øvrige rør fører udstødningsgassen til et dæmpekammer DC. Rørene skal have ens dimensioner (samme diameter, længde, bøjningsradius), således at delingsforholdet for udstødningsgassen afhænger af det samlede antal rør. For at proportional deling kan opnås, kræves et reguleringssystem, der opretholder et differenstryk på nul mellem flerrørsenhedens udmunding i dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT. Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i udstødningsrøret EP og strømdeleren FD3 proportionale, og gennem overføringsrøret TT strømmer en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen. De to punkter skal være forbundet med en differenstryktransducer DPT. Reguleringen af differenstrykket på nul sker ved hjælp af strømningsregulatoren FC1.

Udstødningsgasanalysator (fig. 13, 14, 15, 16 og 17)

Der kan anvendes CO2- eller NOx-analysatorer (med brug af kulstofbalance alene for CO2). Analysatorerne kalibreres på samme måde som dem, der benyttes til bestemmelse af gasemissioner. Til bestemmelse af koncentrationsforskelle kan anvendes en eller flere analysatorer. Målesystemet skal kunne bestemme GEDFW, i med en præcision på ± 4 %.

TT: overføringsrør (fig. 11 til 19)

For overføringsrøret gælder:

| a) | røret skal være så kort som muligt, og ikke over 5 m langt |
| --- | --- |

a)

røret skal være så kort som muligt, og ikke over 5 m langt

| b) | rørets diameter skal mindst være lig prøvetagningssondens, men højst 25 mm |
| --- | --- |

b)

rørets diameter skal mindst være lig prøvetagningssondens, men højst 25 mm

| c) | røret skal være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje og vende i strømmens retning. |
| --- | --- |

c)

røret skal være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje og vende i strømmens retning.

Er rørets længde 1 meter eller derunder, skal det være isoleret med et materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05 W/m· K med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter. Er røret længere end 1 meter, skal det være isoleret og opvarmet til en vægtemperatur på 523 K (250 oC).

DPT: differenstryktransducer (fig. 11, 12, og 17)

Differenstryktransduceren skal have et område på højst ± 500 Pa.

FC1: strømningsregulator (fig. 11, 12 og 17)

I isokinetiske systemer (fig. 11 og 12) kræves en strømningsregulator til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP. Reguleringen kan finde sted på følgende måder:

| a) | ved at styre sugepumpens SB hastighed eller gennemstrømning og fastholde trykpumpens PB hastighed i hver modus (fig. 11), eller |
| --- | --- |

a)

ved at styre sugepumpens SB hastighed eller gennemstrømning og fastholde trykpumpens PB hastighed i hver modus (fig. 11), eller

| b) | ved at indstille sugepumpen SB på en konstant massestrøm af fortyndet udstødningsgas og styre pumpehastigheden af trykpumpen PB og dermed udstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af overføringsrøret TT (fig. 12). |
| --- | --- |

b)

ved at indstille sugepumpen SB på en konstant massestrøm af fortyndet udstødningsgas og styre pumpehastigheden af trykpumpen PB og dermed udstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af overføringsrøret TT (fig. 12).

For trykregulerede systemer må restfejlen i reguleringssløjfen ikke være over ± 3 Pa. Tryksvingningerne i fortyndingstunnelen må i gennemsnit ikke overstige ± 250 Pa.

For at opnå proportional opdeling af udstødningsgassen i flerrørssystemer (fig. 17) kræves en strømningsregulator, der holder et differenstryk på nul mellem udgangen af flerrørsenheden og afgangen fra overføringsrøret TT. Reguleringen kan ske ved styring af luftindblæsningen i fortyndingstunnelen DT ved afgangen fra TT.

PCV1, PCV2: trykreguleringsventil (fig. 16)

Til proportional strømdeling i systemer med dobbelt venturi/blænde kræves to trykreguleringsventiler, der regulerer modtrykket i udstødningsrøret EP og trykket i fortyndingstunnelen DT. Ventilerne skal være placeret nedstrøms for SP i EP og mellem PB og DT.

DC: dæmpekammer (fig. 17)

Ved afgangen fra flerrørsenheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af tryksvingningerne i udstødningsrøret EP.

VN: venturi (figur 15)

Fortyndingstunnelen DT er forsynet med en venturi, der skaber undertryk omkring afgangen fra overføringsrøret TT. Størrelsen af gasstrømmen gennem TT bestemmes af impulsudvekslingen i venturiområdet og er som hovedregel proportional med strømningshastigheden i trykpumpen PB, hvorved fortyndingsforholdet bliver konstant. Da impulsudvekslingen påvirkes af temperaturen ved afgangen fra overføringsrøret TT og af trykforskellen mellem udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT, er det faktiske fortyndingsforhold en smule lavere ved lav end ved høj belastning.

FC2: strømningsregulator (fig. 13, 14, 18 og 19, frivillig)

Til regulering af gennemstrømningen i trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB kan anvendes en strømningsregulator. Den kan tilsluttes signalet for udstødningsgas-, indsugningsluft- eller brændstofstrøm og/eller differenssignalet for CO2 eller NOx. Anvendes en tryksat luftforsyning (fig. 18), kontrollerer strømningsregulatoren FC2 luftstrømmen direkte.

FM1: flowmeter (fig. 11, 12, 18 og 19)

Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er frivillig, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

FM2: flowmeter (fig. 19)

Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er frivillig, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

PB: trykpumpe (fig. 11, 12, 13, 14, 15, 16 og 19)

Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndingsluft.

SB: sugepumpe (fig. 11, 12, 13, 16, 17 og 19)

Kun til systemer med delstrømsprøvetagning. Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af den fortyndede udstødningsgasstrøm.

DAF: fortyndingsluftfilter (fig. 11 til 19)

Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af carbonhydrider. På motorfabrikantens begæring kan der tages prøver fortyndingsluften efter god teknisk skik for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.

DT: fortyndingstunnel (fig. 11 til 19)

For fortyndingstunnelen gælder:

| a) | tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning |
| --- | --- |

a)

tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning

| b) | tunnelen skal være udført i rustfrit stål med:






  i) | for tunneler med indv. diameter over 75 mm, et forhold tykkelse/diameter på ikke over 0,025 |
| --- | --- | --- |

b)

tunnelen skal være udført i rustfrit stål med:

i)

for tunneler med indv. diameter over 75 mm, et forhold tykkelse/diameter på ikke over 0,025

| ii) | for fortyndingstunneler med indvendig diameter højst 75 mm, nominel tykkelse på mindst 1,5 mm |
| --- | --- |

ii)

for fortyndingstunneler med indvendig diameter højst 75 mm, nominel tykkelse på mindst 1,5 mm

| c) | er tunnelen af typen med delstrømsprøvetagning, skal dens diameter være mindst 75 mm |
| --- | --- |

c)

er tunnelen af typen med delstrømsprøvetagning, skal dens diameter være mindst 75 mm

| d) | er tunnelen beregnet til totalprøvetagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm |
| --- | --- |

d)

er tunnelen beregnet til totalprøvetagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm

| e) | tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

e)

tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| f) | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

f)

tunnelen kan være isoleret.

Motorens udstødningsgas skal være fuldstændig opblandet med fortyndingsluft. For systemer med delstrømsprøvetagning skal opblandingens kvalitet efter idriftsættelse kontrolleres ved, at tunnelens CO2-profil bestemmes, mens motoren er i gang (mindst fire målepunkter med samme indbyrdes afstand). Om nødvendigt kan der bruges en blænde til at sikre opblanding.

| Bemærk | : | er temperaturen af luften, der omgiver fortyndingstunnelen, under 293 K (20 oC), skal der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler som følge af afsætning på den kolde vægoverflade af fortyndingstunnelen. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de grænser, der foreskrives ovenfor. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

er temperaturen af luften, der omgiver fortyndingstunnelen, under 293 K (20 oC), skal der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler som følge af afsætning på den kolde vægoverflade af fortyndingstunnelen. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de grænser, der foreskrives ovenfor.

Ved stærk belastning af motoren kan tunnelen køles med ikke-aggressive midler som f.eks. roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 oC).

HE: varmeveksler (fig. 16 og 17)

Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde sugepumpen SB's indgangstemperatur inden for ± 11 K af den gennemsnitlige driftstemperatur, der er iagttaget under testen.

2.3.   Fuldstrømsfortyndingssystem

I fig. 20 beskrives et system, hvor al udstødningsgassen fortyndes, og der udtages et konstant prøvevolumen (Constant Volume Sampling (CVS)). Det samlede rumfang af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles. Der kan enten anvendes et PDP- eller CFV-system.

Til efterfølgende indsamling af partikler ledes en prøve af den fortyndede udstødningsgas til partikelindsamlingssystemet (punkt 2.4, figur 21 og 22). Gøres dette direkte, betegnes det enkelt fortynding. Fortyndes prøven en ekstra gang i den sekundære fortyndingstunnel, betegnes det dobbelt fortynding. Sidstnævnte er nyttigt, hvis kravene til filteroverfladens temperatur ikke kan opfyldes ved enkelt fortynding. Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet i punkt 2.4, fig. 22, da det for de fleste komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.

Figur 20

Fuldstrømsfortyndingssystem til baggrundsfilter

Image

Hele mængden af ufortyndet udstødningsgas opblandes i fortyndingstunnelen DT med fortyndingsluft. Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe PDP eller med en kritisk venturi CFV. Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler HE eller elektronisk strømningskompensation EFC. Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver fortyndingsforholdet ikke beregnes.

2.3.1.   Komponenterne i fig. 20

EP: udstødningsrør

Udstødningsrørets længde må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Hvis udstødningsrøret neden for motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed er over 4 m langt, skal hele den del af røret, som er over 4 m, være isoleret, bortset fra en eventuel røgtæthedsmåler placeret i selve udstødningsrøret. Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringsmaterialets varmeledningsevne må højst være 0,1 W/mK, målt ved 673 K. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre.

PDP: fortrængningspumpe

PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for fortyndingsluft. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-prøvetagningssystemet PDP er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til PDP med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation. Strømningskompensation kan kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 oC).

CFV: venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)

CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-prøvetagningssystemet CFV er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CFV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi (CFV) må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation.

HE: varmeveksler (frivillig når EFC anvendes)

Varmevekslerens kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser.

EFC: elektronisk strømningskompensation (ikke obligatorisk, når varmeveksler (HE) anvendes)

Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP eller kritisk venturi CFV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningsberegning, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer den proportionale prøvetagning i partikeludskillelsessystemet. Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigere prøvegassens strømningshastighed gennem partikelprøvetagningssystemets partikelfiltre tilsvarende (se punkt 2.4, fig. 21 og 22).

DT: fortyndingstunnel

For fortyndingstunnelen gælder:

| a) | tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal > 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft; der kan der bruges en blænde til at sikre opblanding |
| --- | --- |

a)

tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal > 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft; der kan der bruges en blænde til at sikre opblanding

| b) | tunnelen skal være mindst 460 mm i diameter med et enkelt fortyndingssystem |
| --- | --- |

b)

tunnelen skal være mindst 460 mm i diameter med et enkelt fortyndingssystem

| c) | tunnelen skal være mindst 210 mm i diameter med et dobbelt fortyndingssystem |
| --- | --- |

c)

tunnelen skal være mindst 210 mm i diameter med et dobbelt fortyndingssystem

| d) | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

tunnelen kan være isoleret.

Motorens udstødning skal ledes direkte nedstrøms i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet.

Hvis der anvendes enkelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til partikelprøvetagningssystemet (punkt 2.4, fig. 21). PDP eller CFV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 325 K (52 oC) umiddelbart før partikelhovedfilteret.

Anvendes dobbelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere, og ledes derefter gennem prøveudskillelsesfiltrene (punkt 2.4, fig. 22). PDP eller CFV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 464 K (191 oC) i prøvetagningsområdet. Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på højst 325 K (52 oC) umiddelbart før det primære partikelfilter.

DAF: fortyndingsluftfilter

Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af carbonhydrider. På motorfabrikantens begæring kan der tages prøver fortyndingsluften efter god teknisk skik for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.

PSP: partikelprøvetagningssonde

Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT,

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm

| c) | tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

tunnelen kan være isoleret.

2.4.   Partikelprøvetagningssystem

Der kræves et system til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret. Ved total prøveindsamling med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndingssystemet (punkt 2.2, fig. 14 og 18) og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed. Er der tale om delstrømsprøvetagning med delstrømsfortynding eller fuldstrømsfortynding, hvor kun en del af den fortyndede udstødningsgas føres gennem filtrene, er fortyndingssystemet (punkt 2.2, fig. 11, 12, 13, 15, 16, 17 og 19; punkt 2.3, fig. 20) og prøvetagningssystemet sædvanligvis separate enheder.

I dette regulativ anses det dobbelte fortyndingssystem (fig. 22) i et fuldstrømsfortyndingssystem som en særlig modifikation af et typisk prøvetagningssystem som det i fig. 21 viste. I det dobbelte fortyndingssystem indgår alle de vigtigste dele af partikelprøvetagningssystemet, som f.eks. filterholdere og prøvetagningspumpe.

For at undgå enhver påvirkning af reguleringssløjferne anbefales det at lade prøvetagningspumpen arbejde under hele prøveforløbet. Ved enkeltfiltermetoden skal der anvendes et omledningssystem til at lede prøven gennem prøvetagningsfiltrene til ønsket tid. Interferens med reguleringssløjferne fra tilkoblingsproceduren skal være minimeret.

Figur 21

Partikelprøvetagningssystem

Image

En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres ved hjælp af prøvetagningspumpen P fra fortyndingstunnelen DT i et deltrømsfortyndingssystem eller fuldstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT. Prøven ledes gennem filterholderen (-holderne) FH, som indeholder partikelprøvefiltrene. Prøvestrømmens hastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.

Figur 22

Dobbelt fortyndingssystem (kun fuldstrømssystem)

Image

En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen DT i et fuldstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndes yderligere. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20), benyttes strømningshastigheden af den totale fortyndede udstødningsgas som styresignal for FC3.

2.4.1.   Komponenter i fig. 21 og 22:

PTT: partikeloverføringsrør (fig. 21 og 22)

Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm langt. Som angivet nedenfor (dvs. for delstrømsfortyndingssystemer med delstrømsprøvetagning og for fuldstrømsfortyndingssystemer), skal længden af prøvetagningssonderne (hhv. SP, ISP og PSP, jf. punkt 2.2 og 2.3) medregnes heri.

Dimensioneringen er gyldig for:

| a) | delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt fuldstrømsfortyndingssystemer med enkelt fortyndingssystem fra prøvesondens spids (henholdsvis SP, ISP og PSP) til filterholderen |
| --- | --- |

a)

delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt fuldstrømsfortyndingssystemer med enkelt fortyndingssystem fra prøvesondens spids (henholdsvis SP, ISP og PSP) til filterholderen

| b) | delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen |
| --- | --- |

b)

delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen

| c) | totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden (PSP) til den sekundære fortyndingstunnel. |
| --- | --- |

c)

totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden (PSP) til den sekundære fortyndingstunnel.

Overføringsrøret:

| a) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret.

SDT: sekundær fortyndingstunnel (fig. 22)

Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm og dens længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25 sekund for den dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder FH skal være placeret højst 300 mm fra afgangen fra SDT.

For den sekundære fortyndingstunnel gælder:

| a) | tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

b)

tunnelen kan være isoleret.

FH: filterholder(e) (fig. 21 og 22)

Filterholderen skal opfylde kravene i punkt 4.1.3 i tillæg 4 til dette bilag.

Filterholderen:

| a) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret.

P: prøvetagningspumpe (figur 21 og 22)

Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra tunnelen, således at gassens indgangstemperatur fastholdes (inden for en afvigelse på ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3.

DP: fortyndingsluftpumpe (fig. 22)

Fortyndingsluftpumpen skal være anbragt således, at den sekundære fortyndingsluft leveres ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC), hvis fortyndingsluften ikke forvarmes.

FC3: strømningsregulator (fig. 21 og 22)

Til at kompensere for variationer i partikelprøvegassens strømningshastighed forårsaget af svingninger i temperatur og modtryk på prøvens vej anvendes en strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde. Strømningsregulator kræves, hvis der benyttes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20).

FM3: flowmeter (fig. 21 og 22)

Gasmåler eller flowmeter for partikelprøvestrømmen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra prøvetagningspumpen P, således at gassens indgangstemperatur holdes konstant (inden for ± 3K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3.

FM4: flowmeter (fig. 22)

Gasmåler eller flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen skal være placeret således, at gassens indgangstemperatur holdes på 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

BV: kugleventil (frivillig)

Kugleventilen skal have en indvendig diameter mindst lig partikeloverføringsrørets PTT indvendige diameter og en omskiftningstid på mindre end 0,5 sekund.

| Bemærk | : | Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 293 K (20 oC), bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af væggene af disse dele. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de grænser, der foreskrives i de pågældende beskrivelser. Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under prøvetagningen ikke er under 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 293 K (20 oC), bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af væggene af disse dele. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de grænser, der foreskrives i de pågældende beskrivelser. Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under prøvetagningen ikke er under 293 K (20 oC).

Ved stærk motorbelastning kan der anvendes køling af ovenstående dele på ikke aggressiv måde som f.eks. ved en roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 oC).

3.   BESTEMMELSE AF RØGTÆTHED

3.1.   Indledning

Punkt 3.2 og 3.3 og fig. 23 og 24 indeholder detaljerede beskrivelser af de anbefalede opacimetersystemer. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 23 og 24. Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

Måleprincippet består i, at der sendes lys gennem en bestemt længde af den undersøgte røg, og ved at måle, hvor stor en del af det indfaldende lys, som når frem til en modtager, kan man bestemmes prøvens lysabsorberende egenskaber. Opacitetsmåling afhænger af apparatets konstruktion og kan finde sted i udstødningsrøret (linjeopacimeter af fuldstrømstypen), ved enden af udstødningsrøret (fuldstrømsopacimeter ved rørafgang) eller ved udtagning af en prøve fra udstødningsrøret (delstrømsopacimeter). Til bestemmelse af lysabsorptionskoefficienten ud fra opacitetssignalet skal instrumentets optiske lysvej være angivet af instrumentets fabrikant.

3.2.   Fuldstrømsopacimeter

Der kan anvendes to hovedtyper af fuldstrømsopacimetre (fig. 23). Med linjeopacimeteret måles opaciteten af den samlede udstødningsgas i udstødningsrøret. Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af opacimeterets udformning.

Med opacimeteret i rørafgangen måles opaciteten af den samlede udstødningsgas ved afgangen fra udstødningsrøret. Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af udstødningsrørets udformning og afstanden mellem enden af udstødningsrøret og opacimeteret.

Figur 23

Fuldstrømsopacimeter

Image

3.2.1.   Komponenterne i fig. 23:

EP: udstødningsrør

Med et linjeopacimeter må der ikke være nogen ændringer i udstødningsrørets diameter i en afstand af 3 rørdiametre før og efter målestedet. Hvis diameteren i måleområdet er større end udstødningsrørets diameter, anbefales det, at røret konvergerer gradvis før måleområdet.

Med et opacimeter ved rørafgang skal de sidste 0,6 m af udstødningsrøret have cirkulært tværsnit og være uden vinkler og bøjninger. Enden af udstødningsrøret skal være skåret af i en ret vinkel. Opacimeteret skal være monteret centralt i røgstrømmen højst 25 ± 5 mm fra enden af udstødningsrøret.

OPL: optisk lysvejlængde

Længden af den røgfyldte lysvej mellem opacimeterets lyskilde og modtager, i nødvendigt omfang korrigeret for uhomogenitet som følge af massefyldegradienter og randeffekter. Den optiske lysvejlængde skal angives af instrumentets fabrikant under hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod tilsodning (f.eks. skylleluft). Er lysvejlængden ikke oplyst, skal den bestemmes i henhold til ISO 11614, punkt 11.6.5. Til korrekt bestemmelse af lysvejlængde skal udstødningsgassens hastighed være mindst på 20 m/s.

LS: lyskilde

Lyskilden skal være en glødelampe med en farvetemperatur mellem 2 800 og 3 250 K eller en grøn lysdiode (LED), hvis spektrum har sit toppunkt mellem 550 og 570 nm. Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.

LD: lysdetektor

Detektoren skal være en fotocelle eller fotodiode (om nødvendigt med filter). Er lyskilden en glødelampe, skal dens responsspektrum have toppunkt (maksimal respons) svarende til den fototopiske kurve for det menneskelige øje, dvs. i området 550 til 570 nm, medens responsen i området under 430 nm og over 680 nm skal være mindre end 4 % af den maksimale respons. Lysdetektoren skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.

CL: kollimatorlinse

Det afgivne lys skal kollimeres til en stråle med en diameter på højst 30 mm. Lyset i strålebundtet skal være parallelt med den optiske akse med en tolerance på 3o.

T1: temperaturføler (frivillig)

Udstødningsgassens temperatur kan overvåges gennem hele testen.

3.3.   Delstrømsopacimeter

Med delstrømsopacimeteret (fig. 24) tages en repræsentativ prøve af udstødningsgas fra udstødningsrøret og ledes gennem en overføringsledning til målekammeret. Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af opacimeterets udformning. De i det følgende punkt anførte responstider gælder ved opacimeterets minimumsflowhastighed, således som denne angives af instrumentets fabrikant..

Figur 24

Delstrømsopacimeter

Image

3.3.1.   Komponenterne i fig. 24:

EP: udstødningsrør

Udstødningsrøret skal i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden være lige.

SP: partikelprøvetagningssonde

Prøvetagningssonden skal være et åbent rør, som vender modsat strømmen og er placeret i eller omkring udstødningsrørets midtlinje. Sonden skal have en afstand på mindst 5 mm fra udstødningsrørets væg. Sondens diameter skal sikre, at den udtagne prøve er repræsentativ og at gennemstrømningen i opacimeteret er tilstrækkelig.

TT: overføringsrør

Overføringsrøret:

| a) | skal være så kort som muligt og skal sikre en udstødningsgastemperatur på 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC) ved indgangen til målekammeret |
| --- | --- |

a)

skal være så kort som muligt og skal sikre en udstødningsgastemperatur på 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC) ved indgangen til målekammeret

| b) | rørets vægtemperatur skal være tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt til at forhindre kondensation |
| --- | --- |

b)

rørets vægtemperatur skal være tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt til at forhindre kondensation

| c) | rørets diameter skal i hele dets længde være lig prøvetagningsrørets diameter |
| --- | --- |

c)

rørets diameter skal i hele dets længde være lig prøvetagningsrørets diameter

| d) | rørets responstid skal være mindre end 0,05 s ved mindste flowmetergennemstrømning bestemt i henhold til punkt 5.2.4 i tillæg 4 til dette bilag |
| --- | --- |

d)

rørets responstid skal være mindre end 0,05 s ved mindste flowmetergennemstrømning bestemt i henhold til punkt 5.2.4 i tillæg 4 til dette bilag

| e) | røret må ikke have nævneværdig indvirkning på røgtæthedskurvens toppunkt. |
| --- | --- |

e)

røret må ikke have nævneværdig indvirkning på røgtæthedskurvens toppunkt.

FM: flowmåleanordning

Flowmåleanordning til bestemmelse af det korrekte flow ind i målekammeret. Instruments fabrikant skal angive en minimums- og maksimumsflowhastighed, som skal være sådan, at kravene til responstid af TT og lysvejlængde er opfyldt. Flowmåleanordningen kan være anbragt tæt på prøvetagningspumpen P, hvis en sådan anvendes.

MC: målekammer

Målekammeret skal indvendigt have ikke-reflekterende overflade eller tilsvarende optisk overflade. Indfald af falsk lys på detektoren som følge af indvendige reflekser af diffust lys skal være reduceret til et minimum.

Gastrykket i målekammeret må ikke afvige mere end 0,75 kPa fra atmosfæretrykket. Når konstruktionen gør dette umuligt, skal opacimeterets aflæsning omregnes til atmosfæretryk.

Målekammerets vægtemperatur skal med en nøjagtighed på ± 5 K være indstillet mellem 343 K (70 oC) og 373 K (100 oC), men under alle omstændigheder tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt til at hindre kondensdannelse. Målekammeret skal være udstyret med passende anordninger til måling af temperaturen.

OPL: optisk lysvejlængde

Længden af den røgfyldte lysvej mellem opacimeterets lyskilde og modtager, i nødvendigt omfang korrigeret for uhomogenitet som følge af massefyldegradienter og randeffekter. Den optiske lysvejlængde skal angives af instrumentets fabrikant under hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod tilsodning (f.eks. skylleluft). Er lysvejlængden ikke oplyst, skal den bestemmes i henhold til ISO 11614, punkt 11.6.5.

LS: lyskilde

Lyskilden skal være en glødelampe med en farvetemperatur mellem 2 800 og 3 250 K eller en grøn lysdiode (LED), hvis spektrum har sit toppunkt mellem 550 og 570 nm. Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.

LD: lysdetektor

Detektoren skal være en fotocelle eller fotodiode (om nødvendigt med filter). Er lyskilden en glødelampe, skal dens responsspektrum have toppunkt (maksimal respons) svarende til den fototopiske kurve for det menneskelige øje, dvs. i området 550 til 570 nm, medens responsen i området under 430 nm og over 680 nm skal være mindre end 4 % af den maksimale respons. Lysdetektoren skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.

CL: kollimatorlinse

Det afgivne lys skal kollimeres til en stråle med en diameter på højst 30 mm. Lyset i strålebundtet skal være parallelt med den optiske akse med en tolerance på 3o.

T1: temperaturføler

Til overvågning af udstødningsgassens temperatur ved indgangen til målekammeret.

P: prøvetagningspumpe (frivillig)

En prøvetagningspumpe nedstrøms for målekammeret kan anvendes til at føre gassen gennem målekammeret.

---

BILAG 4B

Prøvningsmetode for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller Autogas (LPG), som indkorporerer den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer »world-wide harmonized heavy-duty certification« (WHDC, global teknisk forskrift Nr. 4)

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette tillæg finder i øjeblikket ikke anvendelse i forbindelse med typegodkendelse i henhold til dette regulativ. Det vil på et senere tidspunkt finde anvendelse.

| 2. | Reserveret (1). |
| --- | --- |

2.

Reserveret (1).

3.   DEFINITIONER, SYMBOLER OG FORKORTELSER

3.1.   Definitioner

I dette regulativ forstås ved:

| 3.1.1. | »Kontinuerlig regenerering«: efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. WHTC varmstarttest. En sådan regenereringsproces stiller ikke krav om en særlig testprocedure. |
| --- | --- |

3.1.1.

»Kontinuerlig regenerering«: efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. WHTC varmstarttest. En sådan regenereringsproces stiller ikke krav om en særlig testprocedure.

| 3.1.2. | »Forsinkelse«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10
  ), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. For så vidt angår gasformige komponenter er dette den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren, idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. |
| --- | --- |

3.1.2.

»Forsinkelse«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10
  ), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. For så vidt angår gasformige komponenter er dette den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren, idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet.

| 3.1.3. | »DeNOx-system«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der passive og aktive, magre NOx-katalysatorer (LNC), NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR). |
| --- | --- |

3.1.3.

»DeNOx-system«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der passive og aktive, magre NOx-katalysatorer (LNC), NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR).

| 3.1.4. | »Dieselmotor«: en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet. |
| --- | --- |

3.1.4.

»Dieselmotor«: en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet.

| 3.1.5. | »Motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 5.2 i dette bilag, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle medlemmer af motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier. |
| --- | --- |

3.1.5.

»Motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 5.2 i dette bilag, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle medlemmer af motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier.

| 3.1.6. | »Motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (ECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj. |
| --- | --- |

3.1.6.

»Motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (ECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj.

| 3.1.7. | »Motortype«: en motorkategori, som ikke adskiller sig med hensyn til væsentlige motorspecifikationer. |
| --- | --- |

3.1.7.

»Motortype«: en motorkategori, som ikke adskiller sig med hensyn til væsentlige motorspecifikationer.

| 3.1.8. | »System til efterbehandling af udstødningen«: en katalysator (oxidation eller 3-vejs), partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren. Denne definition omfatter ikke udstødningsgasrecirkulation (EGR), som betragtes som en integreret del af motorsystemet. |
| --- | --- |

3.1.8.

»System til efterbehandling af udstødningen«: en katalysator (oxidation eller 3-vejs), partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren. Denne definition omfatter ikke udstødningsgasrecirkulation (EGR), som betragtes som en integreret del af motorsystemet.

| 3.1.9. | »Fuldstrømsfortyndingsmetode«: en proces, hvor den samlede udstødningsstrøm blandes med fortyndingsluft, før en fraktion af den fortyndende udstødningsstrøm udskilles til analyse. |
| --- | --- |

3.1.9.

»Fuldstrømsfortyndingsmetode«: en proces, hvor den samlede udstødningsstrøm blandes med fortyndingsluft, før en fraktion af den fortyndende udstødningsstrøm udskilles til analyse.

| 3.1.10. | »Gasmotor«: en motor, som anvender naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof. |
| --- | --- |

3.1.10.

»Gasmotor«: en motor, som anvender naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof.

| 3.1.11. | »Forurenende gasser«: carbonmonoxid, carbonhydrider og/eller ikke-methan carbonhydrider (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG (NMHC) og et antaget molekyle CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer) methan, (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider (udtrykt som nitrogendioxidækvivalenter (NO2). |
| --- | --- |

3.1.11.

»Forurenende gasser«: carbonmonoxid, carbonhydrider og/eller ikke-methan carbonhydrider (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG (NMHC) og et antaget molekyle CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer) methan, (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider (udtrykt som nitrogendioxidækvivalenter (NO2).

| 3.1.12. | »Høj hastighed (n
  hi)«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt. |
| --- | --- |

3.1.12.

»Høj hastighed (n
  hi)«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.

| 3.1.13. | »Lav hastighed (n
  lo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 55 % af den angivne maksimaleffekt. |
| --- | --- |

3.1.13.

»Lav hastighed (n
  lo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 55 % af den angivne maksimaleffekt.

| 3.1.14. | »Maksimaleffekt (Pmax)«: den maksimale effekt i kW, som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

3.1.14.

»Maksimaleffekt (Pmax)«: den maksimale effekt i kW, som angivet af fabrikanten.

| 3.1.15. | »Hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: den motorhastighed, ved hvilken der opnås det maksimale drejningsmoment, som foreskrevet af fabrikanten |
| --- | --- |

3.1.15.

»Hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: den motorhastighed, ved hvilken der opnås det maksimale drejningsmoment, som foreskrevet af fabrikanten

| 3.1.16. | »Stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie. |
| --- | --- |

3.1.16.

»Stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie.

| 3.1.17. | »Partikelefterbehandlingsanordning«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler (PM) gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation. |
| --- | --- |

3.1.17.

»Partikelefterbehandlingsanordning«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler (PM) gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation.

| 3.1.18. | »Delstrømsfortyndingssystem«: en proces, hvor en del af den samlede udstødningsstrøm udskilles og blandes med en passende mængde fortyndingsluft før partikeludskillelsesfilteret. |
| --- | --- |

3.1.18.

»Delstrømsfortyndingssystem«: en proces, hvor en del af den samlede udstødningsstrøm udskilles og blandes med en passende mængde fortyndingsluft før partikeludskillelsesfilteret.

| 3.1.19. | »Partikler (PM)«: alt materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft til en temperatur på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC), målt umiddelbart opstrøms for filteret: der er først og fremmest tale om carboner, kondenserede carbonhydrider samt sulphater med tilhørende vand. |
| --- | --- |

3.1.19.

»Partikler (PM)«: alt materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft til en temperatur på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC), målt umiddelbart opstrøms for filteret: der er først og fremmest tale om carboner, kondenserede carbonhydrider samt sulphater med tilhørende vand.

| 3.1.20. | »% belastning«, den brøkdel af det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved en given motorhastighed. |
| --- | --- |

3.1.20.

»% belastning«, den brøkdel af det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved en given motorhastighed.

| 3.1.21. | »Periodisk regenerering«: et efterbehandlingssystems regenereringsproces, som finder sted periodisk typisk efter mindre end 100 timers normal motordrift. I forbindelse med regenereringscyklussen, tillades overskridelse af emissionsstandarden. |
| --- | --- |

3.1.21.

»Periodisk regenerering«: et efterbehandlingssystems regenereringsproces, som finder sted periodisk typisk efter mindre end 100 timers normal motordrift. I forbindelse med regenereringscyklussen, tillades overskridelse af emissionsstandarden.

| 3.1.22. | »Stationær prøvecyklus med ramper«: en testcyklus med en sekvens af stationære motorprøvningsmodi med defineret hastigheds- og drejningsmomentkriterier og definerede ramper mellem disse modi (WHSC). |
| --- | --- |

3.1.22.

»Stationær prøvecyklus med ramper«: en testcyklus med en sekvens af stationære motorprøvningsmodi med defineret hastigheds- og drejningsmomentkriterier og definerede ramper mellem disse modi (WHSC).

| 3.1.23. | »Mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation. |
| --- | --- |

3.1.23.

»Mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.

| 3.1.24. | »Responstid«: forskellen i tid mellem en ændring i den komponent, der skal måles, i dennes referencepunkt og et systemrespons på 90 % af den endelige aflæsning (t90), idet prøveoptagningssonden defineres som referencepunkt, hvorved ændringen i den målte komponent er mindst 60 % af fuld skalavisning (FS) og finder sted inden for mindre end 0,1 sekund. Systemets responstid omfatter systemets forsinkelse og dets stigningstid. |
| --- | --- |

3.1.24.

»Responstid«: forskellen i tid mellem en ændring i den komponent, der skal måles, i dennes referencepunkt og et systemrespons på 90 % af den endelige aflæsning (t90), idet prøveoptagningssonden defineres som referencepunkt, hvorved ændringen i den målte komponent er mindst 60 % af fuld skalavisning (FS) og finder sted inden for mindre end 0,1 sekund. Systemets responstid omfatter systemets forsinkelse og dets stigningstid.

| 3.1.25. | »Stigningstid«: den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90 – t10). |
| --- | --- |

3.1.25.

»Stigningstid«: den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90 – t10).

| 3.1.26. | »Specifikke emissioner«: masseemissioner udtrykt i g/kWh. |
| --- | --- |

3.1.26.

»Specifikke emissioner«: masseemissioner udtrykt i g/kWh.

| 3.1.27. | »Prøvecyklus«: en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (WHSC-test) og i transient funktionsmåde (WHTC-test). |
| --- | --- |

3.1.27.

»Prøvecyklus«: en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (WHSC-test) og i transient funktionsmåde (WHTC-test).

| 3.1.28. | »Transformationstid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t50
  ), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter. |
| --- | --- |

3.1.28.

»Transformationstid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t50
  ), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter.

| 3.1.29. | »Transient prøvecyklus«: en prøvecyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der skifter relativt hurtigt med tiden (WHTC). |
| --- | --- |

3.1.29.

»Transient prøvecyklus«: en prøvecyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der skifter relativt hurtigt med tiden (WHTC).

| 3.1.30. | »Levetid«: relevante afstand/tid, i hvilken der skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser og partikler. |
| --- | --- |

3.1.30.

»Levetid«: relevante afstand/tid, i hvilken der skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser og partikler.

Figur 1

Definition af systemrespons

Image

3.2.   Almindelige symboler

| Symbol | Enhed | Betegnelse |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | støkiometrisk luft/brændstofforhold |
| c | ppm/ % vol. | Koncentration |
| c
  d | ppm/ % vol. | Koncentration på tør basis |
| c
  w | ppm/ % vol. | Koncentration på våd basis |
| cb | ppm/ % vol. | Baggrundskoncentration |
| C
  d | — | Udledningskoefficient for SSV |
| d | m | Diameter |
| d
  V | m | Venturiens halsdiamter |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibreringens skæring |
| D | — | Fortyndingsfaktor |
| Δt | s | Tidsinterval |
| e
  gas | g/kWh | Specifik emission af gaskomponenter |
| e
  PM | g/kWh | Specifik partikelemission |
| e
  p | g/kWh | Specifik emission under regenerering |
| e
  w | g/kWh | Vægtet specifik emission |
| E
  CO2 | % | CO2-dæmpning af NOx-analysator |
| E
  E | % | Virkningsgrad for ethan |
| E
  H2O | % | Vanddæmpning af NOx-analysator |
| E
  M | % | Virkningsgrad for methan |
| E
  NOx | % | Virkningsgrad for NOx-konverter |
| f | Hz | Dataindsamlingsfrekvens |
| f
  a | — | Laboratoriets atmosfærefaktor |
| F
  s | — | Støkiometrisk koefficient |
| H
  a | g/kg | Indsugningsluftens absolutte fugtindhold |
| H
  d | g/kg | Fortyndingsluftens absolutte fugtindhold |
| i | — | Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz) |
| k
  f | — | Brændstofspecifik faktor |
| k
  h, D | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding |
| k
  h, G | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding |
| k
  r | — | Regenereringsfaktor |
| k
  w, a | — | Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis |
| k
  w, d | — | Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis |
| k
  w, e | — | Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| k
  w, r | — | Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| K
  V | — | CFV-kalibreringsfunktion |
| λ | — | Luftoverskudskoefficient |
| m
  d | kg | Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver |
| m
  ed | kg | Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen |
| m
  edf | kg | Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen |
| m
  ew | kg | Total masse af udstødningsgas i hele cyklusen |
| m
  f | mg | Masse af opsamlede partikler |
| m
  f, d | mg | Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft |
| m
  gas | g | Masse af gasemissioner i hele prøvecyklussen |
| m
  PM | g | Masse af partikelemissioner i hele prøvecyklussen |
| m
  se | kg | Udstødningsprøvens masse i hele prøvecyklussen |
| m
  sed | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen |
| m
  sep | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler |
| m
  ssd | kg | Masse af sekundær fortyndingsluft |
| M
  a | g/mol | Indsugningsluftens molmasse |
| M
  e | g/mol | Udstødningens molmasse |
| M
  gas | g/mol | Gaskomponenternes molmasse |
| n | — | Antal målinger |
| nr | — | Antal målinger under regenerering |
| n | min-1 | Motorens omdrejningshastighed |
| n
  hi | min-1 | Høj motorhastighed |
| n
  lo | min-1 | Lav motorhastighed |
| n
  pref | min-1 | Foretrukket motorhastighed |
| n
  p | r/s | PDP-pumpens hastighed |
| p
  a | kPa | Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft |
| p
  b | kPa | Totalt atmosfæretryk |
| p
  d | kPa | Mætningsdamptryk af fortyndingsluft |
| p
  p | kPa | Absolut tryk |
| p
  r | kPa | Vanddamptryk efter kølebad |
| p
  s | kPa | Tørt atmosfæretryk |
| qm

  ad | kg/s | Massestrøm af indsugningsluft, tør basis |
| qm

  aw | kg/s | Massestrøm af indsugningsluft, våd basis |
| qm

  Ce | kg/s | Carbons massestrømningshastighed i den ufortyndede udstødning |
| qm

  Cf | kg/s | Carbons massestrømshastighed ind i motoren |
| qm

  Cp | kg/s | Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet |
| qm

  dew | kg/s | Den fortyndede udstødningsgas' massestrømshastighed, våd basis |
| qm

  dw | kg/s | Fortyndingsluftens massestrømshastighed, våd basis |
| qm

  edf | kg/s | Ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| qm

  ew | kg/s | Udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis |
| qm

  ex | kg/s | Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen |
| qm

  f | kg/s | Massestrømshastighed af brændstof |
| qm

  p | kg/s | Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem |
| qv

  CVS | m3/s | CVS-volumenhastighed |
| qv

  s | dm3/min | Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed |
| qv

  t | cm3/min | Sporgassens strømningshastighed |
| r
  d | — | Fortyndingsforhold |
| r
  D | — | Diameterforholdet for SSV |
| r
  h | — | FID's responsfaktor for carbonhydrider |
| r
  m | — | FID's responsfaktor for methanol |
| r
  p | — | Trykforhold for SSV |
| r
  s | — | Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient |
| ρ | kg/m3 | Massefylde |
| ρe | kg/m3 | Udstødningsgassens massefylde |
| σ | | Standardafvigelse |
| T | K | Absolut temperatur |
| T
  a | K | Absolut temperatur af indsugningsluft |
| t | s | Tid |
| t
  10 | s | Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning |
| t
  50 | s | Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning |
| t
  90 | s | Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning |
| u | — | Forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| V
  0 | m3/r | PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning |
| V
  s | dm3 | Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen |
| W
  act | kWh | Faktisk arbejde udført i prøvecyklus |
| W
  ref | kWh | Referencearbejde udført i prøvecyklus |
| X
  0 | m3/r | PDP-kalibreringsfunktion |

Symbol

Enhed

Betegnelse

A/F
  st

—

støkiometrisk luft/brændstofforhold

c

ppm/ % vol.

Koncentration

c
  d

ppm/ % vol.

Koncentration på tør basis

c
  w

ppm/ % vol.

Koncentration på våd basis

cb

ppm/ % vol.

Baggrundskoncentration

C
  d

—

Udledningskoefficient for SSV

d

m

Diameter

d
  V

m

Venturiens halsdiamter

D
  0

m3/s

PDP-kalibreringens skæring

D

—

Fortyndingsfaktor

Δt

s

Tidsinterval

e
  gas

g/kWh

Specifik emission af gaskomponenter

e
  PM

g/kWh

Specifik partikelemission

e
  p

g/kWh

Specifik emission under regenerering

e
  w

g/kWh

Vægtet specifik emission

E
  CO2

%

CO2-dæmpning af NOx-analysator

E
  E

%

Virkningsgrad for ethan

E
  H2O

%

Vanddæmpning af NOx-analysator

E
  M

%

Virkningsgrad for methan

E
  NOx

%

Virkningsgrad for NOx-konverter

f

Hz

Dataindsamlingsfrekvens

f
  a

—

Laboratoriets atmosfærefaktor

F
  s

—

Støkiometrisk koefficient

H
  a

g/kg

Indsugningsluftens absolutte fugtindhold

H
  d

g/kg

Fortyndingsluftens absolutte fugtindhold

i

—

Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)

k
  f

—

Brændstofspecifik faktor

k
  h, D

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding

k
  h, G

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding

k
  r

—

Regenereringsfaktor

k
  w, a

—

Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis

k
  w, d

—

Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis

k
  w, e

—

Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

k
  w, r

—

Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

K
  V

—

CFV-kalibreringsfunktion

λ

—

Luftoverskudskoefficient

m
  d

kg

Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver

m
  ed

kg

Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen

m
  edf

kg

Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen

m
  ew

kg

Total masse af udstødningsgas i hele cyklusen

m
  f

mg

Masse af opsamlede partikler

m
  f, d

mg

Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft

m
  gas

g

Masse af gasemissioner i hele prøvecyklussen

m
  PM

g

Masse af partikelemissioner i hele prøvecyklussen

m
  se

kg

Udstødningsprøvens masse i hele prøvecyklussen

m
  sed

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen

m
  sep

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler

m
  ssd

kg

Masse af sekundær fortyndingsluft

M
  a

g/mol

Indsugningsluftens molmasse

M
  e

g/mol

Udstødningens molmasse

M
  gas

g/mol

Gaskomponenternes molmasse

n

—

Antal målinger

nr

—

Antal målinger under regenerering

n

min-1

Motorens omdrejningshastighed

n
  hi

min-1

Høj motorhastighed

n
  lo

min-1

Lav motorhastighed

n
  pref

min-1

Foretrukket motorhastighed

n
  p

r/s

PDP-pumpens hastighed

p
  a

kPa

Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft

p
  b

kPa

Totalt atmosfæretryk

p
  d

kPa

Mætningsdamptryk af fortyndingsluft

p
  p

kPa

Absolut tryk

p
  r

kPa

Vanddamptryk efter kølebad

p
  s

kPa

Tørt atmosfæretryk

qm

  ad

kg/s

Massestrøm af indsugningsluft, tør basis

qm

  aw

kg/s

Massestrøm af indsugningsluft, våd basis

qm

  Ce

kg/s

Carbons massestrømningshastighed i den ufortyndede udstødning

qm

  Cf

kg/s

Carbons massestrømshastighed ind i motoren

qm

  Cp

kg/s

Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet

qm

  dew

kg/s

Den fortyndede udstødningsgas' massestrømshastighed, våd basis

qm

  dw

kg/s

Fortyndingsluftens massestrømshastighed, våd basis

qm

  edf

kg/s

Ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis

qm

  ew

kg/s

Udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis

qm

  ex

kg/s

Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen

qm

  f

kg/s

Massestrømshastighed af brændstof

qm

  p

kg/s

Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem

qv

  CVS

m3/s

CVS-volumenhastighed

qv

  s

dm3/min

Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed

qv

  t

cm3/min

Sporgassens strømningshastighed

r
  d

—

Fortyndingsforhold

r
  D

—

Diameterforholdet for SSV

r
  h

—

FID's responsfaktor for carbonhydrider

r
  m

—

FID's responsfaktor for methanol

r
  p

—

Trykforhold for SSV

r
  s

—

Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient

ρ

kg/m3

Massefylde

ρe

kg/m3

Udstødningsgassens massefylde

σ

Standardafvigelse

T

K

Absolut temperatur

T
  a

K

Absolut temperatur af indsugningsluft

t

s

Tid

t
  10

s

Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning

t
  50

s

Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning

t
  90

s

Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning

u

—

Forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde

V
  0

m3/r

PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning

V
  s

dm3

Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen

W
  act

kWh

Faktisk arbejde udført i prøvecyklus

W
  ref

kWh

Referencearbejde udført i prøvecyklus

X
  0

m3/r

PDP-kalibreringsfunktion

3.3.   Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning

| w
  ALF | brændstoffets hydrogenindhold ( % masse) |
| --- | --- |
| w
  BET | brændstoffets carbonindhold ( % masse) |
| w
  GAM | brændstoffets svovlindhold ( % masse) |
| w
  DEL | brændstoffets nitrogenindhold ( % masse) |
| w
  EPS | brændstoffets oxygenindhold ( % masse) |
| α | molforhold for hydrogen (H/C) |
| γ | molforhold for svovl (S/C) |
| δ | molforhold for nitrogen (N/C) |
| ε | molforhold for oxygen (O/C) |

w
  ALF

brændstoffets hydrogenindhold ( % masse)

w
  BET

brændstoffets carbonindhold ( % masse)

w
  GAM

brændstoffets svovlindhold ( % masse)

w
  DEL

brændstoffets nitrogenindhold ( % masse)

w
  EPS

brændstoffets oxygenindhold ( % masse)

α

molforhold for hydrogen (H/C)

γ

molforhold for svovl (S/C)

δ

molforhold for nitrogen (N/C)

ε

molforhold for oxygen (O/C)

For et brændstof CHαOεNδSγ

3.4.   Symboler og forkortelser for kemiske komponenter

| C1 | Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom |
| --- | --- |
| CH4 | Methan |
| C2H6 | Ethan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Carbonmonoxid |
| CO2 | Carbondioxid |
| DOP | Dioctylphtalat |
| HC | Carbonhydrider |
| H2O | Vand |
| NMHC | Ikke-methan carbonhydrider |
| NOx | Nitrogenoxider |
| NO | Nitrogenmonoxid |
| NO2 | Nitrogendioxid |
| PM | Partikler |

C1

Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom

CH4

Methan

C2H6

Ethan

C3H8

Propan

CO

Carbonmonoxid

CO2

Carbondioxid

DOP

Dioctylphtalat

HC

Carbonhydrider

H2O

Vand

NMHC

Ikke-methan carbonhydrider

NOx

Nitrogenoxider

NO

Nitrogenmonoxid

NO2

Nitrogendioxid

PM

Partikler

3.5.   Forkortelser

| CFV | Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)) |
| --- | --- |
| CLD | Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor) |
| CVS | Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen) |
| deNOx | NOx-efterbehandlingssystem |
| EGR | Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation) |
| FID | Flame Ionization Detector (flammeiondetektor) |
| GC | Gas Chromatograph (gaskromatograf) |
| HCLD | Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor) |
| HFID | Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor) |
| LPG | Liquefied Petroleum Gas (autogas) |
| NDIR | Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator) |
| NG | Natural Gas (naturgas) |
| NMC | Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan afskæring) |
| PDP | Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe) |
| % FS | Per cent of full scale ( % af fuld skalaudslag) |
| PFS | Partial Flow System (delstrømssystem) |
| SSV | Subsonic Venturi (subsonisk venturi) |
| VGT | Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri) |

CFV

Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi))

CLD

Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor)

CVS

Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen)

deNOx

NOx-efterbehandlingssystem

EGR

Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation)

FID

Flame Ionization Detector (flammeiondetektor)

GC

Gas Chromatograph (gaskromatograf)

HCLD

Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor)

HFID

Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor)

LPG

Liquefied Petroleum Gas (autogas)

NDIR

Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator)

NG

Natural Gas (naturgas)

NMC

Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan afskæring)

PDP

Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe)

% FS

Per cent of full scale ( % af fuld skalaudslag)

PFS

Partial Flow System (delstrømssystem)

SSV

Subsonic Venturi (subsonisk venturi)

VGT

Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri)

4.   GENERELLE FORSKRIFTER

Motorsystemet skal være udformet, konstrueret og samlet på en sådan måde, at motoren i sin levetid under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag, som defineret i dette regulativ.

5.   PRÆSTATIONSKRAV

5.1.   Emission af forurenende gasser og partikler

Emissionen af forurenende gasser og partikler fra motoren skal bestemmes i WHTC- og WHSC-prøvecyklusserne som beskrevet i punkt 7. Målesystemerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og specifikationerne i punkt 9.3. (måling af gasemissioner), punkt 9.4 (måling af partikler) og i tillæg 3 til dette bilag.

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den typegodkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1.

5.1.1.   Ækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af systemerne i dette bilag.

Med »resultater« menes de specifikke, vægtede emissionsværdier målt under prøvecyklussen. Korrelationsundersøgelsen, skal udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, og skal helst finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 4 beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under de ovenfor beskrevne laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Afvigende resultater (outliers) skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. De systemer, der anvendes til korrelationsundersøgelse, skal godkendes af den typegodkendende myndighed.

5.2.   Motorfamilie

5.2.1.   Generelt

En motorfamilie karakteriseres ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i familien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 5.2.3, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed. Fabrikanten skal levere den typegodkendende myndighed fyldestgørende oplysninger om emissionsniveauerne for de forskellige motorer i familien.

5.2.2.   Særlige tilfælde

I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 5.2.3, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra god teknisk skik og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

Ud over de parametre, der er anført i punkt 5.2.3, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.

5.2.3.   Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

| 5.2.3.1. | Forbrændingscyklus:






  a) | totakts |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Forbrændingscyklus:

a)

totakts

| b) | firtakts |
| --- | --- |

b)

firtakts

| c) | drejestempelmotor |
| --- | --- |

c)

drejestempelmotor

| d) | andet |
| --- | --- |

d)

andet

| 5.2.3.2. | Cylindernes konfiguration |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Cylindernes konfiguration

| 5.2.3.2.1. | Cylindernes placering i blokken






  a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

Cylindernes placering i blokken

a)

V

| b) | på linje |
| --- | --- |

b)

på linje

| c) | radialt |
| --- | --- |

c)

radialt

| d) | andet (F, W osv.) |
| --- | --- |

d)

andet (F, W osv.)

| 5.2.3.2.2. | Cylindernes relative placering
  Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Cylindernes relative placering

Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.

| 5.2.3.3. | Vigtigste kølemiddel






  a) | luft |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Vigtigste kølemiddel

a)

luft

| b) | vand |
| --- | --- |

b)

vand

| c) | olie |
| --- | --- |

c)

olie

| 5.2.3.4. | De enkelte cylindres slagvolumen |
| --- | --- |

5.2.3.4.

De enkelte cylindres slagvolumen

| 5.2.3.4.1. | Motor med en enhedsslagvolumen ≥ 0,75 dm3

  For at motorer med en enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 15 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Motor med en enhedsslagvolumen ≥ 0,75 dm3

For at motorer med en enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 15 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.

| 5.2.3.4.2. | Motor med et enhedsslagvolumen <  0,75 dm3

  for at motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumenet for de enkle cylindre ikke være over 30 % af slagvolumenet for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Motor med et enhedsslagvolumen <  0,75 dm3

for at motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumenet for de enkle cylindre ikke være over 30 % af slagvolumenet for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.

| 5.2.3.4.3. | Motorer med andre enhedsslagvolumengrænser
  Motorer med et individuel slagvolumen, der overskrider grænserne fastsat i punkt 5.2.3.4.1. og 5.2.3.4.2, kan med den typegodkendende myndigheds godkendelse anses for at tilhøre samme familie. Godkendelsen skal baseres på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater osv.), der viser, at overskridelsen af grænserne ikke har nogen signifikant indflydelse på udstødningsemissionerne. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Motorer med andre enhedsslagvolumengrænser

Motorer med et individuel slagvolumen, der overskrider grænserne fastsat i punkt 5.2.3.4.1. og 5.2.3.4.2, kan med den typegodkendende myndigheds godkendelse anses for at tilhøre samme familie. Godkendelsen skal baseres på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater osv.), der viser, at overskridelsen af grænserne ikke har nogen signifikant indflydelse på udstødningsemissionerne.

| 5.2.3.5. | Luftindtagstype






  a) | naturlig |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

Luftindtagstype

a)

naturlig

| b) | trykladet |
| --- | --- |

b)

trykladet

| c) | trykladet med ladeluftkøler |
| --- | --- |

c)

trykladet med ladeluftkøler

| 5.2.3.6. | Brændstoftype






  a) | diesel |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Brændstoftype

a)

diesel

| b) | naturgas (NG) |
| --- | --- |

b)

naturgas (NG)

| c) | autogas (LPG) |
| --- | --- |

c)

autogas (LPG)

| d) | ethanol |
| --- | --- |

d)

ethanol

| 5.2.3.7. | Type forbrændingskammer






  a) | åbent kammer |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Type forbrændingskammer

a)

åbent kammer

| b) | delt kammer |
| --- | --- |

b)

delt kammer

| c) | andre typer |
| --- | --- |

c)

andre typer

| 5.2.3.8. | Tændingstype






  a) | styret tænding |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

Tændingstype

a)

styret tænding

| b) | kompressionstænding |
| --- | --- |

b)

kompressionstænding

| 5.2.3.9. | Ventiler og porte






  a) | arrangement |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Ventiler og porte

a)

arrangement

| b) | antal ventiler pr. cylinder |
| --- | --- |

b)

antal ventiler pr. cylinder

| 5.2.3.10. | Type brændstoftilførsel






  a) | flydende brændstoftilførsel






  i) | pumpe og (højtryks) ledning og indsprøjtningsdyse |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Type brændstoftilførsel

a)

flydende brændstoftilførsel

i)

pumpe og (højtryks) ledning og indsprøjtningsdyse

| ii) | in-line eller fordelerpumpe |
| --- | --- |

ii)

in-line eller fordelerpumpe

| iii) | enhedspumpe eller enhedsdyse |
| --- | --- |

iii)

enhedspumpe eller enhedsdyse

| iv) | common rail |
| --- | --- |

iv)

common rail

| v) | karburator(er) |
| --- | --- |

v)

karburator(er)

| vi) | andet |
| --- | --- |

vi)

andet

| b) | Type brændstoftilførsel for gas






  i) | gasformig |
| --- | --- | --- |

b)

Type brændstoftilførsel for gas

i)

gasformig

| ii) | flydende |
| --- | --- |

ii)

flydende

| iii) | blandingsaggregater |
| --- | --- |

iii)

blandingsaggregater

| iv) | andet |
| --- | --- |

iv)

andet

| c) | andre typer |
| --- | --- |

c)

andre typer

| 5.2.3.11. | Forskellige anordninger






  a) | udstødningsrecirkulation (EGR) |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Forskellige anordninger

a)

udstødningsrecirkulation (EGR)

| b) | vandindsprøjtning |
| --- | --- |

b)

vandindsprøjtning

| c) | luftindsprøjtning |
| --- | --- |

c)

luftindsprøjtning

| d) | andet |
| --- | --- |

d)

andet

| 5.2.3.12. | Elektronisk styrestrategi
  Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.
  Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer samlingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner. Disse elementer kan være beregninger, simulationer, skøn, beskrivelse af indsprøjtningsparametre, forsøgsresultater osv.
  Eksempler på styrede karakteristika er:






  a) | tidsindstilling |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Elektronisk styrestrategi

Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.

Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer samlingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner. Disse elementer kan være beregninger, simulationer, skøn, beskrivelse af indsprøjtningsparametre, forsøgsresultater osv.

Eksempler på styrede karakteristika er:

a)

tidsindstilling

| b) | indsprøjtningstryk |
| --- | --- |

b)

indsprøjtningstryk

| c) | multiple indsprøjtninger |
| --- | --- |

c)

multiple indsprøjtninger

| d) | ladetryk |
| --- | --- |

d)

ladetryk

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | EGR |
| --- | --- |

f)

EGR

| 5.2.3.13. | Efterbehandlingssystemer til udstødningen
  Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:






  a) | oxidationskatalysator |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Efterbehandlingssystemer til udstødningen

Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:

a)

oxidationskatalysator

| b) | 3-vejskatalysator |
| --- | --- |

b)

3-vejskatalysator

| c) | deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel) |
| --- | --- |

c)

deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel)

| d) | andre DeNOx-systemer |
| --- | --- |

d)

andre DeNOx-systemer

| e) | partikelfilter med passiv regenerering |
| --- | --- |

e)

partikelfilter med passiv regenerering

| f) | partikelfilter med aktiv regenerering |
| --- | --- |

f)

partikelfilter med aktiv regenerering

| g) | andre partikelfiltre |
| --- | --- |

g)

andre partikelfiltre

| h) | andre anordninger. |
| --- | --- |

h)

andre anordninger.

Når en motor er blevet certificeret uden efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, kan den, når den udstyres med en oxidationskatalysator, indgå i samme motorfamilie, hvis den ikke kræver andre brændstofspecifikationer.

Hvis den kræver særlige specifikationer (f.eks. partikelfiltre, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet for at sikre regenereringsprocessen), skal afgørelsen om at lade motoren indgå i samme familie baseres på tekniske elementer meddelt af fabrikanten. Disse elementer skal vise, at det forventede emissionsniveau for motoren forsynet med oxidationskatalysator overholder de samme grænseværdier som en motor, der ikke er udstyret med en sådan katalysator.

Når en motor er blevet certificeret med efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, hvis stammotor er udstyret med samme efterbehandlingssystem, kan den, når den ikke er monteret uden et efterbehandlingssystem, ikke indgå i samme motorfamilie.

5.2.4.   Valg af stammotor

5.2.4.1.   Motorer med kompressionstænding

Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, udvælges stammotoren til motorfamilien primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden.

5.2.4.2.   Motorer med styret tænding

Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, udvælges stammotoren til motorfamilien primært efter kriteriet største slagvolumen. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:

| a) | højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt |
| --- | --- |

a)

højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt

| b) | tidligste tændingsindstilling |
| --- | --- |

b)

tidligste tændingsindstilling

| c) | laveste recirkulationshastighed for udstødningen. |
| --- | --- |

c)

laveste recirkulationshastighed for udstødningen.

5.2.4.3.   Bemærkninger vedrørende valg af stammotor

Under visse omstændigheder kan den typegodkendende eller certificerende myndighed afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved afprøvning af yderligere motorer. Hvis dette er tilfældet, skal motorfabrikanten fremsende de oplysninger, der er nødvendige for at bestemme, hvilke motorer i familien, der med sandsynlighed har de højeste emissionsniveauer.

Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

Hvis motorer i familien opfylder samme emissionsværdier over forskellige levetidsperioder, skal der tages hensyn til dette ved udvælgelse af stammotoren.

6.   PRØVNINGSBETINGELSER

6.1.   Laboratorieundersøgelser

Indsugningsluftens absolutte temperatur (Ta) måles i Kelvin ved motorens luftindtag, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren fa
  bestemmes efter følgende anvisninger: På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper. Parameteren f
  a skal meddeles sammen med undersøgelsesresultaterne. For at opnå bedre repeterbarhed og reproducerbarhed for undersøgelsesresultaterne anbefales det, at parameteren f
  a er således, at: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Motorer med kompressionstænding:
  Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Motorer med kompressionstænding:

Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

Formula

(1)

Trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Motorer med styret tænding: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Motorer med styret tænding:

Formula

(3)

6.2.   Motorer med køling af motorens indgangsluft

Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet af fabrikanten. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 oC).

Anvendes laboratorietestsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur som angivet af fabrikanten. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og strømningshastighed ved ovennævnte indstillingspunkt må ikke ændres under prøvecyklussen, medmindre dette medfører en urepræsentativ overkøling af ladeluften. Ladeluftens volumen skal baseres på god teknisk skik og skal være repræsentativ for produktionsmotorens montering efter ibrugtagning.

6.3.   Motoreffekt

Grundlaget for specifik emissionsmåling er ukorrigeret effekt som defineret i ECE-regulativ nr. 85.

Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal afmonteres inden prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:

| a) | luftkompressor til bremser |
| --- | --- |

a)

luftkompressor til bremser

| b) | pumpe til servostyring |
| --- | --- |

b)

pumpe til servostyring

| c) | kompressor til airconditioning |
| --- | --- |

c)

kompressor til airconditioning

| d) | pumper til hydrauliske aktuatorer |
| --- | --- |

d)

pumper til hydrauliske aktuatorer

Hvis hjælpeudstyr ikke er afmonteret, bestemmes den effekt, der er optaget af dette, for at justere indstillingsværdier og beregne det arbejde, der er udført af motoren under prøvecyklussen.

6.4.   Motorens luftindtag

Der skal anvendes et motorluftindtagssystem eller et prøvelaboratoriumsystem med en indsnævring, der højst afviger ± 300 Pa fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten for et rent luftfilter ved mærkehastighed og fuld belastning.

6.5.   Motorens udstødningssystem

Der skal anvendes et udstødningssystem eller en prøvelaboratoriumsystem med et modtryk i udstødningssystemet, der højst afviger ± 650 Pa fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten ved mærkehastighed og fuld belastning. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 8.3.2.2 og 8.3.3.2.

6.6.   Motor med system til efterbehandling af udstødningen

Har motoren et system til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til begyndelsen af den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i køretøjsarrangementet eller inden for de afstandsspecifikationer, fabrikanten har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.

De under prøvecyklussen målte emissioner skal være repræsentative for emissionerne i marken. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal fabrikanten oplyse, hvilket reagens, der anvendes til alle prøvningerne.

For motorer udstyret med et system til efterbehandling af udstødningen, der regenereres periodisk som beskrevet i punkt 6.6.2, skal emissionsresultaterne justeres for at tage højde for regenereringerne. I dette tilfælde afhænger den gennemsnitlige emission af hyppigheden af regenereringer, udtrykt som fraktion af prøvninger, under hvilke regenerering finder sted.

Efterbehandlingssystemer med kontinuerlig regenerering i henhold til punkt 6.6.1, kræver ikke en særlig prøvningsprocedure.

6.6.1.   Kontinuerlig regenerering

Er der tale om et system til efterbehandling af udstødningen, der er baseret på en kontinuerlig regenereringsproces, måles emissionerne på et efterbehandlingssystem, der er stabiliseret, således at der opnås repeterbarhed med hensyn til systemets optræden for så vidt angår emissioner.

Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-testen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

For at påvise, at regenereringsprocessen er kontinuerlig, skal der gennemføres mindst 3 WHTC-test med varmstart. Under disse test registreres udstødningstemperatur og -tryk (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

Efterbehandlingssystemet anses for at være tilfredsstillende, hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvningen i et tilstrækkeligt tidsrum, og emissionsresultaterne ikke er spredt med mere end ±15 %.

Hvis efterbehandlingssystemet til udstødningen har en sikkerhedsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, skal det kontrolleres i overensstemmelse med punkt 6.6.2. I dette særlige tilfælde kan emissionsgrænserne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet.

6.6.2.   Periodisk regenerering

Er der tale om en efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces, måles emissionerne i mindst tre WHTC-test — den ene under regenerering og de to andre før eller efter regenerering — på et stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes.

Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-testen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.

Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet osv.) og dennes varighed på grundlag af antallet af cyklusser (nr). Fabrikanten skal også angive alle data til bestemmelse af antallet af cyklusser mellem to regenereringer (n). Den nøjagtige procedure til bestemmelse af dette tidsrum aftales med den typegodkendende myndighed på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn.

Fabrikanten skal levere et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet for at opnå regenerering under en WHTC-test. Regenerering må ikke finde sted i motorens konditioneringsfase.

Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af flere WHTC-varmstartstest foretaget med omtrent ens intervaller. Der skal foretages mindst én WHTC så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én WHTC umiddelbart efter en regenereringsprøvning. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (± 15 %) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt WHTC-test anvendes.

Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).

Under regenereringsprocessen kan de gældende emissionsgrænser overskrides.

De målte emissioner vægtes i overensstemmelse med punkt 8.5.2.2, og det endelige vægtede resultat må ikke overskride de gældende emissionsgrænser. Prøvningsproceduren er vist skematisk i figur 2.

Figur 2

Periodisk regenerering

Image

6.7.   Kølesystem

Motorkølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.

6.8.   Smøreolie

Smøreolien skal være specificeret af fabrikanten og være repræsentativt for smøreolie, der findes på markedet. Specifikationerne for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne.

6.9.   Specifikationer for referencebrændstoffet

Referencebrændstoffet for motorer med kompressionstænding er specificeret i tillæg 2 til dette bilag og for CNG- og LPG-motorer i tillæg 6 og 7.

Brændstoftemperaturen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.

7.   PRØVNINGSPROCEDURER

7.1.   Principper for emissionsmåling

I dette bilag beskrives to måleprincipper, der er funktionelt ækvivalente. Begge principper kan anvendes til både WHTC- og WHSC-prøvecyklussen:

| a) | Gaskomponenterne måles i den ufortyndede udstødningsgas på tidstro basis og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem. |
| --- | --- |

a)

Gaskomponenterne måles i den ufortyndede udstødningsgas på tidstro basis og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem.

| b) | Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system). |
| --- | --- |

b)

Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system).

| c) | Enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler). |
| --- | --- |

c)

Enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler).

Motoren skal gennemgå de prøvecyklusser, der er nærmere beskrevet nedenfor.

7.2.   Transient WHTC-prøvecyklus

Den transiente WHTC-prøvecyklus er anført i tillæg 1 som en sekundopdelt sekvens af normaliserede hastigheds- og drejningsmomentværdier, der gælder for alle motorer, der er omfattet af dette bilag. For at udføre prøvningen på en motortestcelle skal de normaliserede værdier konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Denne konvertering betegnes denormalisering, og den prøvecyklus, der således udvikles, betegnes referencecyklussen for den motor, der skal prøves. Med disse værdier for referencehastighed og drejningsmoment køres cyklussen på testcellen, og de faktiske værdier for hastighed, drejningsmoment og effekt registreres. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.

For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere faktisk motoreffekt i løbet af cyklussen. For at validere cyklussen skal det faktiske arbejde i cyklussen ligge inden for de foreskrevne grænser for referencecyklussens cyklusarbejde (referencecyklusarbejde).

De forurenende gasser kan registreres kontinuerligt eller opsamles i en prøvetagningssæk. Partikelprøven skal fortyndes med konditioneret omgivende luft og opsamles på et enkelt passende filter. WHTC er vist skematisk i fig. 3.

Figur 3

WHTC-prøvecyklus

Image

7.3.   Stationær WHSC-prøvecyklus med ramper

Den stationære WHSC-prøvecyklus med ramper består af en række normaliserede hastigheds- og belastningsmodi, som dækker det typiske arbejdsområde for motorer til tunge køretøjer. Modus 0 køres ikke, men gengives matematisk med en vægtningsfaktor (WF) på 0,24 og ingen emission og effekt. Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hver modus, således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført lineært inden for 20 sekunder. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.

I hver af disse modi og i ramperne mellem modiene bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningsstrømmen og den afgivne effekt, og gennemsnitsværdien for prøvecyklussen findes. De forurenende gasser kan registreres kontinuerligt eller opsamles i en prøvetagningssæk. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft. Der tages én prøve gennem hele testproceduren, som opsamles på et enkelt passende filter.

For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere faktisk motoreffekt i løbet af cyklussen.

WHSC er vist i tabel 1. Vægtningsfaktorerne (WF) er kun angivet som reference. Tomgangsmodus er opdelt i to modi. Modus 1 i begyndelsen og modus 13 ved afslutningen af prøvecyklussen.

Tabel 1

WHSC-prøvecyklus

| Modus | Normaliseret hastighed
  ( %) | Normaliseret belastning
  ( %) | WF
  Som reference | Varighed(er) af modus inkl. rampe (20 s) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | kørsel (motoring) | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Sum | | | 1,00 | 1 895 |

Modus

Normaliseret hastighed

( %)

Normaliseret belastning

( %)

WF

Som reference

Varighed(er) af modus inkl. rampe (20 s)

0

kørsel (motoring)

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Sum

1,00

1 895

7.4.   Generel prøvningssekvens

Nedenstående rutediagram skitserer de generelle linjer, der bør følges ved prøvning. Mere detaljerede oplysninger om de enkelte trin findes i de relevante punkter. Afvigelser fra vejledningen er tilladt, hvor dette er hensigtsmæssigt, men de specifikke krav i de relevante punkter er obligatoriske.

For WHTC består prøvningsproceduren af en koldstartsprøvning efterfulgt af enten naturlig eller kunstig nedkøling af motoren, en periode på 5 minutters med fordampningsemission fra brændstofsystemet (»hot soak«) og en varmstartsprøvning.

For WHSC består prøvningsproceduren af en varmstartsprøvning efter forkonditionering ved WHSC-modus 9.

Image

7.5.   Optegning af motorens karakteristik

For at der kan genereres en WHTC og WHSC på testcellen, må motorens hastigheds-drejningsmomentkarakteristik og hastigheds-effektkarakteristik fastlægges inden gennemkøring af prøvecyklussen.

7.5.1.   Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken

Den minimale og den maksimale karakteristikhastighed er defineret således:

| Minimal karakteristikhastighed = | tomgangshastighed |
| --- | --- |
| Maksimal karakteristikhastighed = | n
  hi x 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul. |

Minimal karakteristikhastighed =

tomgangshastighed

Maksimal karakteristikhastighed =

n
  hi x 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul.

7.5.2.   Motorkarakteristik

Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere motorens driftsparametre efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, optegnes motorens karakteristik efter følgende fremgangsmåde.

| a) | Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed. |
| --- | --- |

a)

Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed.

| b) | Motoren skal arbejde med indsprøjtningspumpen indstillet på fuld belastning ved den minimale karakteristikhastighed. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal arbejde med indsprøjtningspumpen indstillet på fuld belastning ved den minimale karakteristikhastighed.

| c) | Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet. |
| --- | --- |

c)

Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.

7.5.3.   Alternativ optegning af karakteristik

Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvecyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den typegodkendende myndighed tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog må drejningsmomentkurven under ingen omstændigheder gennemkøres med faldende motorhastigheder i forbindelse med regulerede eller turboladede motorer.

7.5.4.   Gentagelse af prøvninger

Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvecyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en prøvecyklus, hvis:

| a) | der er gået urimelig lang tid siden sidste karakteristikoptegnelse, vurderet ud fra et teknisk skøn, eller |
| --- | --- |

a)

der er gået urimelig lang tid siden sidste karakteristikoptegnelse, vurderet ud fra et teknisk skøn, eller

| b) | der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer. |
| --- | --- |

b)

der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer.

7.6.   Generering af referenceprøvecyklussen

7.6.1.   Denormalisering af motorhastigheden

Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:

| Faktisk hastighed = n
  norm x (0,45 x n
  lo+0,45 x n
  pref+0,1 x n
  hi – n
  idle) x 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Faktisk hastighed = n
  norm x (0,45 x n
  lo+0,45 x n
  pref+0,1 x n
  hi – n
  idle) x 2,0327 + n
  idle

(4)

hvor:

| n
  lo | er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt |
| --- | --- |
| n
  pref | er den motorhastighed, hvor det maksimale drejningsmomentintegral er 51 % af det samlede integral |
| n
  hi | er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt |
| n
  idle | er tomgangshastigheden |

n
  lo

er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt

n
  pref

er den motorhastighed, hvor det maksimale drejningsmomentintegral er 51 % af det samlede integral

n
  hi

er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt

n
  idle

er tomgangshastigheden

som vist i figur 4.

Figur 4

Definition af prøvningshastigheder

Image

7.6.1.1.   Bestemmelse af foretrukken hastighed

Ud fra motorkarakteristikken, som bestemt efter punkt 7.5.2, beregnes integralet for det maksimale drejningsmoment fra n
  idle til n
  95h. n
  95h er den højeste hastighed, hvor effekten er 95 % af den maksimale effekt. n
  pref bestemmes så som den hastighed, der svarer til 51 % af hele integralet som vist i figur 5.

Figur 5

Bestemmelse af f n
  pref

Image

7.6.2.   Denormalisering af motorens drejningsmoment

Drejningsmomentværdierne i dynamometerskemaet i tillæg 1 er normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklussens drejningsmomentværdier denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til punkt 7.5.2, på følgende måde:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 7.6.1.

7.6.3.   Eksempel på denormaliseringsmetode

Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkter denormaliseres:

| % hastighed | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| % drejningsmoment | = | 82 % |

% hastighed

=

43 %

% drejningsmoment

=

82 %

Følgende værdier er givet:

| n
  lo | = | 1 015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min-1 |
| n
  pref | = | 1 300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1 015 min-1

n
  hi

=

2 200 min-1

n
  pref

=

1 300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

resulterende i:

| faktisk hastighed | |
| --- | --- |
| | = 1,178 min-1 |

faktisk hastighed

Formula

= 1,178 min-1

hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på kurvebladet ved 1 178 min-1, er 700 Nm

Formula = 574 Nm

7.7.   Validering af testforløbet

7.7.1.   Beregning af det udførte arbejde i cyklussen

Før beregning af det udførte arbejde i cyklussen, udelades alle punkter registreret under start af motoren. Det faktisk udførte arbejde under cyklussen W
  act (kWh) beregnes ved hjælp af målt motorhastighed og drejningsmoment. Arbejdet i cyklussen W
  ref (kWh) beregnes ved hjælp af referenceværdier for motorhastighed og drejningsmoment. Det faktiske arbejde W
  act benyttes til sammenligning med arbejdet W
  ref i referencecyklussen og til beregning af de specifikke emissioner (jf. punkt 8.5.2.1).

Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation. Ved integration af faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.

W
  act skal ligge mellem 85 % og 105 % af W
  ref

7.7.2.   Statistiske beregninger til godkendelse af prøvecyklussen

Der foretages lineær regressionsanalyse af de faktiske værdier på referenceværdierne for hastighed, drejningsmoment og effekt.

For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de faktiske værdier og værdierne for referencecyklussen, kan hele sekvensen af signaler for faktiske værdier af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis signalerne for de faktiske værdier forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.

Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

hvor:

| y | = | faktisk værdi for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- | --- |
| m | = | regressionslinjens hældning |
| x | = | referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| b | = | regressionslinjens skæring med y-aksen. |

y

=

faktisk værdi for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

m

=

regressionslinjens hældning

x

=

referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

b

=

regressionslinjens skæring med y-aksen.

For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SEE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).

Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 2 være opfyldt.

Tabel 2

Regressionslinjernes tolerancer

| | Hastighed | Drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x | maks. 100 min-1 | maks. 13 % af maksimalt motordrejningsmoment | maks. 8 % af maksimal motoreffekt |
| Regressionslinjens hældning, m | 0,95 til 1,03 | 0,83-1,03 | 0,89-1,03 |
| Determinations koefficient, r2 | min. 0,970 | min. 0,850 | min. 0,910 |
| Regressionslinjens skæring med y-aksen, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder | ± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder |

Hastighed

Drejningsmoment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x

maks. 100 min-1

maks. 13 % af maksimalt motordrejningsmoment

maks. 8 % af maksimal motoreffekt

Regressionslinjens hældning, m

0,95 til 1,03

0,83-1,03

0,89-1,03

Determinations koefficient, r2

min. 0,970

min. 0,850

min. 0,910

Regressionslinjens skæring med y-aksen, b

± 50 min-1

± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder

± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder

Sletning af punkter, udelukkende med henblik på regression, er tilladt før regressionsberegningen, hvis dette er anført i tabel 3. Disse punkter må dog ikke slettes ved beregning af arbejde udført i cyklussen og emissioner. Et tomgangspunkt defineres som et punkt med et normaliseret referencedrejningsmoment på 0 % og en normaliseret referencehastighed på 0 %. Punktsletning kan anvendes på cyklussen eller enhver del af denne.

Tabel 3

Punkter, som det er tilladt at slette af regressionsanalysen

| Vilkår | Punkter, som skal slettes |
| --- | --- |
| Første 6 ± 1 sekund | Hastighed, drejnings-moment, effekt |
| Fuldlast og faktisk drejningsmoment < 95 % referencedrejningsmomentet | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Fuldlast og faktisk hastighed < 95 % referencehastigheden | Hastighed og/eller effekt |
| Ingen belastning og faktisk drejningsmoment > referencedrejningsmomentet | Drejningsmoment og/eller effekt |
| Ingen belastning og faktisk drejningsmoment > ± 2 % af maks. drejningsmoment (tomgangspunkt) | Hastighed og/eller effekt |
| Ingen belastning og referencedrejningsmoment < 0 % af maks. drejningsmoment (kørepunkt) | Drejningsmoment og/eller effekt |

Vilkår

Punkter, som skal slettes

Første 6 ± 1 sekund

Hastighed, drejnings-moment, effekt

Fuldlast og faktisk drejningsmoment < 95 % referencedrejningsmomentet

Drejningsmoment og/eller effekt

Fuldlast og faktisk hastighed < 95 % referencehastigheden

Hastighed og/eller effekt

Ingen belastning og faktisk drejningsmoment > referencedrejningsmomentet

Drejningsmoment og/eller effekt

Ingen belastning og faktisk drejningsmoment > ± 2 % af maks. drejningsmoment (tomgangspunkt)

Hastighed og/eller effekt

Ingen belastning og referencedrejningsmoment < 0 % af maks. drejningsmoment (kørepunkt)

Drejningsmoment og/eller effekt

7.8.   Emissionsprøvning

7.8.1.   Indledning

De emissioner, der skal måles i motorens udstødning, omfatter de gasformige komponenter (carbonmonoxid, total mængde carbonhydrider eller ikke-methan carbonhydrider, methan og nitrogenoxider) og partikler. Desuden anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer.

Ovennævnte forurenende stoffer skal undersøges i de foreskrevne prøvecyklusser. Koncentrationerne af de gasformige komponenter skal bestemmes i cyklussens forløb, enten i den ufortyndede udstødningsgas ved integration af analysatorsignalet, eller i den fortyndede udstødningsgas fra et CVS-fuldstrømsfortyndingssystem ved integration eller ved opsamling i prøvesæk. For så vidt angår partikler, opsamles en proportionel prøve af den fortyndede udstødningsgas på et nærmere specificeret filter ved enten delstrøms- eller fuldstrømsfortynding. Afhængig af den anvendte metode bestemmes strømningshastigheden af den fortyndede eller ufortyndede udstødningsgas gennem hele cyklussen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Masseemissionsværdierne skal relateres til motorens arbejde, som beregnet i henhold til punkt 7.7.1, for at nå frem til emissionen i gram af hvert forurenende stof pr. kilowattime.

7.8.2.   Procedurer forud for prøvningen

Motormålinger, kontrol af motorydelse og systemkalibreringer forud for prøvningen skal finde sted før optegning af motorens karakteristik i overensstemmelse med den generelle sekvens vist i punkt 7.4.

7.8.2.1.   Motornedkøling (kun koldstartsprøvning)

Der kan anvendes naturlig eller kunstig nedkøling. Ved kunstig nedkøling etableres i overensstemmelse med god teknisk praksis systemer til at sende køleluft hen over maskinen, sende køleolie gennem motorens smøresystem, bortlede varme fra kølemiddelet gennem motorens kølesystem og aflede varme fra udstødningens efterbehandlingssystem. Ved kunstig nedkøling af et efterbehandlingssystem, må køleluften først tilføres, når efterbehandlingssystemet er nedkølet til under den temperatur, hvor katalysen aktiveres. En køleprocedure, der fører til ikke-repræsentative emissioner er ikke tilladt.

7.8.2.2.   Klargøring af partikelprøvetagningsfilter

Mindst én time før prøvningen gennemførelse skal hvert filter anbringes i en petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering og tillader luftudskiftning, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og taravægten noteres. Det pågældende filter opbevares derefter i en lukket petriskål eller lukket filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes inden for otte timer efter udtagning af vejerummet.

7.8.2.3.   Montering af måleapparaturet

Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet, hvis dette anvendes.

7.8.2.4.   Forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren (kun WHSC)

Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op. Efter opvarmningen forkonditioneres motoren og prøvetagningssystemet ved at lade motoren køre i modus 9 i mindst 10 minutter, samtidig med enten delstrømsfortyndingssystemet eller fuldstrømsfortyndingssystemet og det sekundære fortyndingssystem. Der kan indsamles pseudo-prøver af partikelemissionen. Det er ikke nødvendigt at stabilisere eller veje disse prøvetagningsfiltre, og de kan smides væk. Strømningshastigheder skal indstilles til de omtrentlige strømningshastigheder udvalgt til prøvningen.

7.8.2.5.   Start af partikelprøvetagningssystem

Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes, ved at tage prøver af fortyndingsluften, inden udstødningsgassen kommer ind i fortyndingstunnellen. Målingen kan foretages før eller efter prøvningen. Hvis måling foretages både ved cyklussens begyndelse og afslutning, kan gennemsnittet af værdierne beregnes. Hvis der anvendes et forskelligt prøvetagningssystem til baggrundsmåling, skal målingen foretages parallelt med prøvningsforløbet.

7.8.2.6.   Indstilling af fortyndingsforholdet

Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas i et fuldstrømsfortyndingssystem eller strømmen af den fortyndede udstødningsgas i delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås, og således at temperaturen af filteroverfladen ligger på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC).

7.8.2.7.   Kontrol af analysatorerne

Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning, skal de være udsuget.

7.8.3.   Procedure for motorstart

7.8.3.1.   Koldstartsprøvning (kun WHTC)

Koldstartsprøvningen indledes, når temperaturerne i motorens smøremiddel, kølemiddel og efterbehandlingssystemer alle er på mellem 293 og 303 K (20 og 30 oC). Motoren startes ved anvendelse af en af følgende metoder:

| a) | Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller |
| --- | --- |

a)

Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller

| b) | Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med ± 25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal. |
| --- | --- |

b)

Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med ± 25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal.

7.8.3.2.   Periode med fordampningsemission (hot soak) (kun WHTC)

Umiddelbart efter afslutning af koldstartsprøvningen, lader man motoren henstå med fordampningsemission fra brændstofsystemet i 5 ± 1 minutter.

7.8.3.3.   Varmstartsprøvning

7.8.3.3.1.   WHTC

Motoren startes efter perioden med fordampningsemission, som defineret i punkt 7.8.3.2 og med anvendelse af procedurerne i punkt 7.8.3.1.

7.8.3.3.2.   WHSC

Fem minutter efter afslutningen af forkonditioneringen ved modus 9 som beskrevet i punkt 7.8.2.4 startes motoren efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret i overensstemmelse med punkt 7.8.3.1.

7.8.4.   Gennemkørsel af cyklus

De generelle forskrifter i dette punkt finder anvendelse på både koldstartsprøvning som omhandlet i punkt 7.8.3.1 og varmstartsprøvningen som omhandlet i punkt 7.8.3.3.

7.8.4.1.   Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen starter ved start af motoren.

WHTC udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 7.2. Styresignalerne for indstilling af motorhastighed og drejningsmoment afsendes med 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Indstillingspunkterne beregnes ved lineær interpolation mellem referencecyklussens 1 Hz-indstillingspunkter. Faktisk motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen (1 Hz), og signalerne kan filtreres elektronisk.

WHSC udføres efter den rækkefølge af prøvningsmodi, der er anført i tabel 1 i punkt 7.3.

7.8.4.2.   Analysator-respons

Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:

| a) | start indsamling og analyse af fortyndingsluft, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem |
| --- | --- |

a)

start indsamling og analyse af fortyndingsluft, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem

| b) | start indsamling og analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængig af den anvendte metode |
| --- | --- |

b)

start indsamling og analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængig af den anvendte metode

| c) | start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger |
| --- | --- |

c)

start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger

| d) | start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- |

d)

start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas

| e) | begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

e)

begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO and NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem hele prøvecyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 s og skal om nødvendigt koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/prøvecyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af forurenende gasser i fortyndingsluften bestemmes ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

7.8.4.3.   Udtagning af partikelprøver

Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse.

Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.3.3.3.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ±2,5 % fra den indstillede strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ±2,5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ±2,5 % på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.

7.8.4.4.   Motorstop og fejl i udstyret

Hvis motoren på noget tidspunkt under WHTC-koldstartsprøvningen eller under WHSC-prøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres og startes igen i overensstemmelse med startmetoderne i punkt 7.8.3.1, og prøvningen gentages.

Hvis motoren på noget tidspunkt under WHTC-varmstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal henstå med fordampningsemission fra brændstofsystemet i overensstemmelse med punkt 7.8.3.2, og varmstartsprøvningen gentages. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage koldstartsprøvningen.

Hvis der optræder fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvecyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser, afhængig af prøvecyklussen.

7.8.4.5.   Operationer efter prøvningen

Efter udførelse af prøvningen standses målingen af udstødningens massestrømshastighed, rumfanget af den fortyndede udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.

Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af prøvecyklussen.

Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.

Partikelfiltret skal bringes tilbage til vejerummet senest én time efter afslutningen af prøvningen. Det skal konditioneres i en petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering og tillader udskiftning af luft, i mindst 1 time og derefter vejes. Filterets bruttovægt registreres.

8.   MÅLING OG BEREGNING AF EMISSION

Det endelige prøvningsresultat oprundes i én operation til det antal decimaler, der er angivet i den gældende emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-04. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige specifikke emissionsresultat, må afrundes.

8.1.   Korrektion ved omregning tør/våd

Hvis emissioner måles på tør basis, omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af følgende formel.

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

hvor:

| cw | er våd koncentration i ppm eller volumenprocent |
| --- | --- |
| c
  d | er tør koncentration i ppm eller volumenprocent |
| k
  w | er korrektionsfaktoren for omregning fra tør til våd basis |

cw

er våd koncentration i ppm eller volumenprocent

c
  d

er tør koncentration i ppm eller volumenprocent

k
  w

er korrektionsfaktoren for omregning fra tør til våd basis

8.1.1.   Ufortyndet udstødning

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

eller

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

eller

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

med

| k
  f = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS

(11)

og

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

hvor:

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |
| w
  ALF | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| q
  mf, i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| q
  mad, I | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s |
| p
  r | er vanddamptryk efter kølebad, kPa |
| p
  b | er totalt atmosfæretryk, kPa |
| w
  DEL | er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde |
| w
  EPS | er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde |
| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen |
| c
  CO2 | er tør CO2-koncentration, % |
| c
  CO | er tør CO-koncentration, %. |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

w
  ALF

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

q
  mf, i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q
  mad, I

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s

p
  r

er vanddamptryk efter kølebad, kPa

p
  b

er totalt atmosfæretryk, kPa

w
  DEL

er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde

w
  EPS

er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen

c
  CO2

er tør CO2-koncentration, %

c
  CO

er tør CO-koncentration, %.

Ligningerne (8) og (9) er næsten identiske, idet faktoren 1,008 i ligning (8) og (10) er en tilnærmelsesværdi for den mere nøjagtige nævner i ligning (9).

8.1.2.   Fortyndet udstødningsgas

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

eller

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

med

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

hvor:

| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen |
| --- | --- |
| c
  CO2w | er våd CO2-koncentration, % |
| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, % |
| H
  d | er fortyndingsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| D | er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 5.4.1) |

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen

c
  CO2w

er våd CO2-koncentration, %

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %

H
  d

er fortyndingsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

D

er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 5.4.1)

8.1.3.   Fortyndingsluft

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

med

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

hvor:

| H
  d | er fortyndingsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  d

er fortyndingsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.2.   NOx-korrektion for fugtindhold

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for fugtindhold ved hjælp af korrektionsfaktorerne i punkt 8.2.1 eller 8.2.2. Indsugningsluftens fugtindhold Ha kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af den generelt accepterede ligning.

8.2.1.   Motorer med kompressionstænding

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

hvor:

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.2.2.   Motorer med styret tænding

| k
  h,G = 0,6272+44,030 x 10-3 x H
  a – 0,862 x 10-3 x H
  a
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h,G = 0,6272+44,030 x 10-3 x H
  a – 0,862 x 10-3 x H
  a
  2

(19)

hvor:

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.3.   Delstrømsfortynding (PFS) og måling af ufortyndet gas

De øjeblikkelige koncentrationssignaler for gaskomponenterne bruges til beregning af masseemissioner ved multiplikation med udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed. Udstødningens massestrømshastighed kan måles direkte eller beregnes efter metoderne med måling af indsugningsluft og brændstofstrøm, måling ved hjælp af sporstoffer eller måling af indsugningsluft og luf/brændstof-forhold. Man skal være særlig opmærksom på de forskellige instrumenters responstider. Der skal tages højde for forskelle ved at tidsjustere signalerne. For så vidt angår partikler anvendes signalerne for udstødningens massestrømshastighed til at regulere delstrømsfortyndingssystemet, så det udtager en prøve, der er proportionel med udstødningens massestrømshastighed. Proportionalitetens kvalitet kontrolleres ved hjælp af en regressionsanalyse mellem prøvestrøm og udstødningsstrøm i overensstemmelse med punkt 8.3.3.3. Hele prøvningsopsætningen er vist skematisk i figur 6.

Figur 6

Skematisk gengivelse af system til måling af ufortyndet strøm/delstrøm

Image

8.3.1.   Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm

8.3.1.1.   Indledning

For at kunne beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas og for at kunne styre et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt at kende udstødningsgassens massestrømshastighed. Til bestemmelse af udstødningens massestrømshastighed kan en af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.3.1.3 til 8.3.1.6, anvendes.

8.3.1.2.   Responstid

For så vidt angår emissionsberegningen skal responstiden for hver af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.3.1.3 til 8.3.1.6 være lig med eller mindre end analysatorens responstid på ≤ 10 s, som kræves i henhold til punkt 9.3.5.

Til styring af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kortere responstid. Til delstrømsfortyndingssystemer med online-styring kræves der en responstid på ≤  0,3 s. For delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-styring baseret på et allerede registreret prøvningsforløb, kræves der en responstid for systemet til måling af udstødningsstrømmen på ≤ 5 s med en stigningstid på ≤ 1 s. Systemets responstid skal angives af instrumentfabrikanten. Kravene til den kombinerede responstid for udstødningsgasstrøm og delstrømsfortyndingssystem er angivet i punkt 8.3.3.3.

8.3.1.3.   Direkte måling

Direkte måling af den øjeblikkelige udstødningsstrøm foretages med systemer som:

| a) | differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse (for detaljer se ISO 5167) |
| --- | --- |

a)

differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse (for detaljer se ISO 5167)

| b) | ultralyd-flowmeter |
| --- | --- |

b)

ultralyd-flowmeter

| c) | vortex-flowmeter. |
| --- | --- |

c)

vortex-flowmeter.

Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i emissionsværdier. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig montering af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Især må motorens ydelse og emissioner ikke påvirkes af monteringen af anordningen.

Flowmålerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2.

8.3.1.4.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm med passende flowmålere. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

| qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i

(20)

hvor:

| qm

  ew, i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw, i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s |
| qm

  f, i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |

qm

  ew, i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

qm

  aw, i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s

qm

  f, i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

Flowmålerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2, men skal være nøjagtige nok til også at opfylde linearitetsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen.

8.3.1.5.   Måling ved hjælp af sporstoffer

Dette omfatter måling af koncentrationen af sporgas i udstødningen.

En kendt mængde inaktiv gas (f.eks. rent helium) indsprøjtes i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes med og fortyndes af udstødningsgassen, men reagerer ikke i udstødningsrøret. Koncentrationen af gassen måles derefter i prøven af udstødningsgas.

For at sikre en fuldstændig blanding af sporgassen, anbringes prøvetagningssonden for udstødningsgas mindst 1 meter eller 30 gange udstødningsrørets diameter efter sporgassens indsprøjtningspunkt, afhængig af hvilken afstand der er den største. Prøvetagningssonden kan placeres tættere på indsprøjtningspunktet, hvis det kontrolleres, at der finder en fuldstændig blanding sted, ved at sammenligne koncentrationen af sporgas med referencekoncentrationen, når sporgassen indsprøjtes før motoren.

Sporgassens strømningshastighed skal indstilles således, at koncentrationen af sporgas ved motorens tomgangshastighed efter blandingen er lavere end sporgasanalysatorens fulde skalaudslag.

Beregningen af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

hvor:

| qm

  ew, i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | er sporgassens strømingshastighed, cm3/min |
| c
  mix, i | er den øjeblikkelige koncentration af sporgassen efter blanding, ppm |
| ρe | er udstødningsgassens massefylde, kg/m3 (jf. tabel 4) |
| c
  b | er baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm. |

qm

  ew, i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

qv

  t

er sporgassens strømingshastighed, cm3/min

c
  mix, i

er den øjeblikkelige koncentration af sporgassen efter blanding, ppm

ρe

er udstødningsgassens massefylde, kg/m3 (jf. tabel 4)

c
  b

er baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm.

Sporgassens koncentration (c
  b) kan bestemmes ved at beregne gennemsnittet af baggrundskoncentrationen som målt umiddelbart før prøvningskørslen og efter prøvningskørslen.

Når baggrundskoncentrationen er mindre end 1 % af koncentrationen af sporgas efter blanding (c
  mix.,i) ved maksimal udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

Systemet som helhed skal opfylde linearitetsforskrifterne i punkt 9.2 for udstødningsgasstrømmen.

8.3.1.6.   Målemetode med luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold

Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

med

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

hvor:

| qm

  ew, i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |

qm

  ew, i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

| qm

  aw, i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s |
| --- | --- |

qm

  aw, i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s

| A/F
  st | er det støkiometriske luft/brændstofforhold, kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

er det støkiometriske luft/brændstofforhold, kg/kg

| λi | er den øjeblikkelige luftoverskudskoefficient |
| --- | --- |

λi

er den øjeblikkelige luftoverskudskoefficient

| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, % |
| --- | --- |

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %

| c
  COd | er tør CO-koncentration, ppm |
| --- | --- |

c
  COd

er tør CO-koncentration, ppm

| c
  HCw | er våd HC-koncentration, ppm. |
| --- | --- |

c
  HCw

er våd HC-koncentration, ppm.

Luftflowmåler og analysatorer skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2, og systemet som helhed skal opfylde linearitetsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen i punkt 9.2.

Hvis udstyr til måling af luft-/brændstofforholdet, som f.eks. en føler af zirconia-typen, anvendes til måling af luftoverskudskoefficienten, skal det opfylde specifikationerne i punkt 9.3.2.7.

8.3.2.   Bestemmelse af gaskomponenter

8.3.2.1.   Indledning

Gaskomponenterne i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med de måle- og prøvetagningssystemer, der er beskrevet i punkt 9.3. og tillæg 3. Dataevalueringen er beskrevet i punkt 8.3.2.2.

Beregningsprocedurerne er beskrevet i punkt 8.3.2.4 og 8.3.2.5, som er ækvivalente for referencebrændstofferne i tillæg 2. Proceduren i punkt 8.3.2.4 er den mest enkle, fordi den anvender u-tabelværdier for forholdet mellem komponentens og udstødningsgassens massefylde. Proceduren i punkt 8.3.2.5 er mere nøjagtig for brændstofmængder, der afviger fra specifikationerne i tillæg 2, men kræver elementær analyse af brændstofsammensætningen.

8.3.2.2.   Prøvetagning af gasemissioner

Prøvetagningssonder til bestemmelse af gasemissioner skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang, men tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 oC) ved sonden.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste CO2-emission. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, skal udstødningsgasprøven tages neden for efterbehandlingssystemet.

8.3.2.3.   Evaluering af data

Til vurdering af emissionen af gasser registreres og lagres de ufortyndede emissionskoncentrationer (HC, CO and NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed med mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Til beregning af masseemissionen af gaskomponenter tidsjusteres sporene af de registrerede koncentrationer og sporet af udstødningsgassens massestrømshastighed ved hjælp af transformationstiden som defineret i punkt 2 i punkt 3.1.28. Derfor skal responstiden for hver enkel gasemissionsanalysator og udstødningsgassens massestrømssystem bestemmes efter bestemmelserne i henholdsvis punkt 8.3.1.2 og 9.3.5 og registreres.

8.3.2.4.   Beregning af masseemission på grundlag af tabelværdier

Massen af de forurenende stoffer (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra de ufortyndede koncentrationer af de forurenende stoffer og udstødningsgassens massestrøm, justeret for transformationstid som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.3.2.3, idet de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen integreres, og idet de integrerede værdier multipliceres med u-værdierne fra tabel 4. Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h, D, or k
  h, G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

I tillæg 6 findes et eksempel på beregningsprocedurerne.

Der anvendes følgende ligning:

| | (g/test) (25) |
| --- | --- |

Formula

(g/test) (25)

hvor:

| u
  gas | er forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| --- | --- |
| c
  gas, i | er den øjeblikkelig koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm |
| q
  m
  ew, i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antal målinger |

u
  gas

er forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde

c
  gas, i

er den øjeblikkelig koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm

q
  m
  ew, i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antal målinger

Tabel 4

u-værdier for ufortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde

| Brændstof | ρe | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diesel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Ethanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Brændstof

ρe

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diesel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Ethanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   Beregning af masseemission på grundlag af nøjagtige ligninger

Massen af de forurenende stoffer (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra de ufortyndede koncentrationer af de forurenende stoffer, u-værdierne og udstødningsgassens massestrøm, justeret for transformationstid som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.3.2.3, idet de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen integreres. Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h, D, eller k
  h, G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Der anvendes følgende ligning:

| | (g/test) (26) |
| --- | --- |

Formula

(g/test) (26)

hvor:

| u
  gas, i | er det øjeblikkelige forhold mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| --- | --- |
| c
  gas, i | er den øjeblikkelig koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm |
| qm

  ew, i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antal målinger |

u
  gas, i

er det øjeblikkelige forhold mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens massefylde

c
  gas, i

er den øjeblikkelig koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm

qm

  ew, i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antal målinger

De øjeblikkelige u-værdier beregnes på følgende måde:

| U
  gas,i
   = M
  gas/(M
  e,i
   x 1 000) | (27) |
| --- | --- |

U
  gas,i
   = M
  gas/(M
  e,i
   x 1 000)

(27)

eller

| u
  gas, i =ρgas/(ρe, i x 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas, i =ρgas/(ρe, i x 1 000)

(28)

med

| ρgas = M
  gas/22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas/22,414

(29)

hvor:

| M
  gas | er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 6) |
| --- | --- |
| Me,i | er udstødningsgassens øjeblikkelige molarmasse, g/mol |
| ρgas | er gaskomponentens massefylde, kg/m3 |
| ρe, i | er udstødningsgassens øjeblikkelige massefylde, kg/m3 |

M
  gas

er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 6)

Me,i

er udstødningsgassens øjeblikkelige molarmasse, g/mol

ρgas

er gaskomponentens massefylde, kg/m3

ρe, i

er udstødningsgassens øjeblikkelige massefylde, kg/m3

Udstødningens molarmasse, M
  e, udledes af en generel brændstofsammensætning CHαOεNδSγ, idet det antages at der finder en fuldstændig forbrænding sted, som følger:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

hvor:

| qm

  aw, i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft på våd basis, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| M
  a | den tørre indsugningslufts molarmasse (= 28,965 g/mol) |

qm

  aw, i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft på våd basis, kg/s

qm

  f, i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

M
  a

den tørre indsugningslufts molarmasse (= 28,965 g/mol)

Udstødningens massefylde ρe afledes som følger:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

hvor:

| qm

  ad, i | er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed på tør basis, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| k
  f | er den brændstofspecifikke faktor i henhold til ligning 11 i punkt 8.1.1. |

qm

  ad, i

er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed på tør basis, kg/s

qm

  f, i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

k
  f

er den brændstofspecifikke faktor i henhold til ligning 11 i punkt 8.1.1.

8.3.3.   Partikelbestemmelse

8.3.3.1.   Indledning

Bestemmelse af partiklerne kræver fortynding af prøven med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Delstrømsfortyndingssystemet skal indstilles til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemerne og holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC) umiddelbart oven for filterholderne. Affugtning af fortyndingsluften før den tilføres fortyndingssystemet er tilladt og især nyttig, når fortyndingsluftens fugtindhold er højt. Fortyndingsluftens temperatur skal være > 288 K (15 oC) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnellen.

Delstrømsfortyndingssystemet skal konstrueres til at udtrække en proportionel ufortyndet udstødningsprøve fra udstødningsgasstrømmen, og således reagere på vandringer i udstødningens strømningshastighed, og indføre fortyndingsluft i denne prøve for at opnå en temperatur på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC) ved prøvningsfilteret. Det er her af afgørende betydning, at fortyndingsforholdet eller prøvetagningsforholdet r
  d eller r
  s bestemmes så nøje, at kravene til nøjagtighed i punkt 3.2.1 i punkt 9.4.4 opfyldes.

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem til partikelbestemmelse, et partikelfilter, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering. Nærmere enkeltheder om systemet er beskrevet i punkt 9.4.

8.3.3.2.   Udtagning af partikelprøver

Generelt skal prøvetagningssonden for partikler være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 8.3.2.2 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde forskrifterne i tillæg 3.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste partikelemission. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal manifoldens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

8.3.3.3.   Systemets responstid

Til kontrol af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kort responstid. Systemets transformationstid bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 9.4.7.3. Hvis den kombinerede transformationstid for målingen af udstødningsstrømmen (jf. punkt 8.3.1.2) og delstrømssystemet er ≤ 0,3 s, skal der anvendes online-kontrol. Hvis transformationstiden er over 0,3 s skal der anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb. I så fald skal den kombinerede stigningstid være ≤ 1 s og den kombinerede forsinkelsestid  ≤  10 s.

Systemets respons som helhed skal kunne sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, qm

  p, i, proportionelt med udstødningens massestrøm. For at bestemme proportionaliteten foretages en regressionsanalyse af qmp, i versus qmew, i med en datafangsthastighed på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:

| a) | determinationskoefficienten r
  2 for den lineære regression mellem qmp, i and qmew, i må ikke være mindre end 0,95 |
| --- | --- |

a)

determinationskoefficienten r
  2 for den lineære regression mellem qmp, i and qmew, i må ikke være mindre end 0,95

| b) | middelfejl på estimatet for qm

  p, i på qm

  ew, i må ikke være større end 5 % af qm

  p maksimum |
| --- | --- |

b)

middelfejl på estimatet for qm

  p, i på qm

  ew, i må ikke være større end 5 % af qm

  p maksimum

| c) | regressionslinjens qm

  p-skæring må ikke være mere end ± 2 % af qm

  p maksimum. |
| --- | --- |

c)

regressionslinjens qm

  p-skæring må ikke være mere end ± 2 % af qm

  p maksimum.

Look ahead-styring er påkrævet, hvis de kombinerede transformationstider for partikelsystemet, t
  50,P, og udstødningens massestrømsignal, t
  50,F, er >  0,3 s. I et sådant tilfælde skal der foretages en forprøvning, og forprøvningens massestrømningssignal kan anvendes til at styre prøvestrømmen ind i partikelsystemet. Der opnås en korrekt styring af delstrømsfortyndingssystemet, hvis tidssporet af forprøvningens qm

  ew, pre, som styrer qm

  p, forskydes med en look ahead-tid på t
  50,P + t
  50,F.

Til bestemmelse af korrelationen mellem qm

  p, i and qm

  ew, i anvendes data fra selve prøvningen, med qm

  ew, i-tiden justeret med t50,F i forhold til qm

  p, i (intet bidrag fra t
  50,P til tidsjusteringen). Det vil sige, at tidsforskydningen mellem qm

  ew og qm

  p er forskellen i deres transformationstider, som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.7.3.

8.3.3.4.   Evaluering af data

Filterets taravægt som bestemt i overensstemmelse med punkt 7.8.2.2 trækkes fra filterets bruttovægt som bestemt i overensstemmelse med punkt 7.8.4.5, hvilket giver massen af opsamlede partikler m
  f. Til evalueringen af partikelkoncentrationen registreres den samlede masse af opsamlede partikler (m
  sep) gennem filteret gennem prøvecyklussen.

Efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan partikelmassen korrigeres for partikelniveauet i fortyndingsluften som bestemt i overensstemmelse med punkt 7.8.2.5 i henhold til god teknisk skik og de særlige konstruktionskarakteristika for det system, der er anvendt til partikelmåling.

8.3.3.5.   Beregning af masseemission

Afhængig af systemets konstruktion beregnes partikelmassen (g/test) efter en af metoderne i punkt 8.3.3.5.1. eller 8.3.3.5.2 efter opdriftskorrektion af massen af opsamlede partikler i overensstemmelse med punkt 9.4.3.5. I tillæg 6 findes et eksempel på beregningsprocedurerne.

8.3.3.5.1.   Beregning baseret på prøvetagningskoefficient

| m
  PM = m
  f/(r
  s x 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f/(r
  s x 1 000)

(32)

hvor:

| m
  f | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |

m
  f

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

| r
  s | er den gennemsnitlige prøvetagningskoefficient gennem prøvecyklussen |
| --- | --- |

r
  s

er den gennemsnitlige prøvetagningskoefficient gennem prøvecyklussen

med

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

hvor:

| m
  se | er den opsamlede masse i løbet af cyklussen, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | er den samlede udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  sed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg |

m
  se

er den opsamlede masse i løbet af cyklussen, kg

m
  ew

er den samlede udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  sed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg

Er der tale om et system med totalprøveudtagning, er m
  sep og m
  sed identiske.

8.3.3.5.2.   Beregning baseret på fortyndingsforhold

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

hvor:

| m
  f | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |

m
  f

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| --- | --- |

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

| m
  edf | er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| --- | --- |

m
  edf

er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

Den samlede masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen bestemmes på følgende måde:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

hvor:

| qm

  edf, i | er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige ækvivalente massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew, i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| r
  d, i | er det øjeblikkelige fortyndingsforhold |
| qm

  dew, i | er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| qm

  dw, i | er fortyndingsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger. |

qm

  edf, i

er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige ækvivalente massestrømshastighed, kg/s

qm

  ew, i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

r
  d, i

er det øjeblikkelige fortyndingsforhold

qm

  dew, i

er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

qm

  dw, i

er fortyndingsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger.

8.4.   Måling med fuldstrømsfortynding (CVS)

Koncentrationssignalerne, der er opnået ved integration gennem cyklussen eller ved opsamling i sæk, anvendes til beregning af masseemissionerne ved multiplikation med den fortyndede udstødnings massestrømshastighed. Udstødningens massestrømshastighed måles med prøvetagning med et system med konstant prøvevolumen (CVS), som kan anvende en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CGV) eller en subsonisk venturi (SSV) med eller uden strømningskompensation.

For så vidt angår opsamling i prøvesæk og partikelopsamling udtages der en proportional prøve fra CVS-systemets fortyndede udstødningsgas. Ved et system uden strømningskompensation må forholdet mellem prøvestrømmen og CVS-strømmen ikke variere mere end ±2,5 % fra det punkt, der er fastsat for prøvningen. Ved et system med strømningskompensation skal de enkelte strømningshastigheder konstant ligge inden for ±2,5 % af de respektive tilstræbte strømningshastigheder.

Hele prøvningsopsætningen er vist skematisk i figur 7.

Figur 7

Skematisk gengivelse af fuldstrømsmålesystem

Image

8.4.1.   Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm

8.4.1.1.   Indledning

For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende den fortyndede udstødningsgas' massetrømshastighed. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen (kg/test) beregnes af måleværdierne for hele cyklussen og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V
  0 for PDP, K
  V for CFV, C
  d for SSV) med en af metoderne beskrevet i punkt 8.4.1.2 til 8.4.1.4. Hvis den samlede prøvestrøm af udskilte partikler (m
  sep) udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm (m
  ed), skal CVS-strømmen korrigeres for m
  sep, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret.

8.4.1.2.   PDP-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 6 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| m
  ed = 1,293 x V
  0 x n
  P x p
  p x 273/(101,3 x T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x V
  0 x n
  P x p
  p x 273/(101,3 x T)

(38)

hvor:

| V
  0 | er volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev |
| --- | --- |
| n
  P | er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning |
| p
  p | er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa |
| T | er den fortyndet udstødningsgas' gennemsnitstemperatur ved pumpeindgang, K. |

V
  0

er volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev

n
  P

er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning

p
  p

er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa

T

er den fortyndet udstødningsgas' gennemsnitstemperatur ved pumpeindgang, K.

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

| m
  ed, i = 1,293 x V
  0 x n
  P, i x p
  p x 273/(101,3 x T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 x V
  0 x n
  P, i x p
  p x 273/(101,3 x T)

(39)

hvor:

| n
  P, i | er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval |
| --- | --- |

n
  P, i

er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval

8.4.1.3.   CFV-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p/T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p/T
  0,5

(40)

hvor:

| t | er cyklustiden, s |
| --- | --- |
| K
  V | er kalibreringsfaktoren for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | er den absolutte temperatur ved venturiens indgang, K |

t

er cyklustiden, s

K
  V

er kalibreringsfaktoren for kritisk venturi ved standardbetingelser

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

T

er den absolutte temperatur ved venturiens indgang, K

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

| m
  ed, i = 1,293 x Δti x K
  V x p
  p/T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 x Δti x K
  V x p
  p/T
  0,5

(41)

hvor:

| Δti | er tidsintervallet, s |
| --- | --- |

Δti

er tidsintervallet, s

8.4.1.4.   SSV-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| m
  ed = 1,293 x Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV

(42)

med

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

hvor:

| A
  0 | er 0,006111 i SI-enheder på |
| --- | --- |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| C
  d | er SSV-udladningskoefficienten |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| r
  p | er forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals = |
| r
  D | er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D. |

A
  0

er 0,006111 i SI-enheder på Formula

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

C
  d

er SSV-udladningskoefficienten

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

r
  p

er forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals = Formula

r
  D

er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D.

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

| m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i

(44)

hvor:

| Δt
  i | er tidsintervallet, s |
| --- | --- |

Δt
  i

er tidsintervallet, s

Realtidsberegningen indledes med enten en rimelig værdi for C
  d, f.eks. 0,98, eller en rimelig værdi for Q
  ssv. Hvis beregningen indledes med Q
  ssv, anvendes begyndelsesværdien for Q
  ssv til anslåelse af Reynolds-tallet.

Under alle emissionsprøvninger skal Reynolds-tallet ved SSV-halsen befinde sig inden for området af de Reynolds-tal, der anvendes til at aflede kalibreringskurven udviklet i punkt 9.5.4.

8.4.2.   Bestemmelse af gaskomponenter

8.4.2.1.   Indledning

De gasformige komponenter i den fortyndede udstødningsgas afgivet af den afprøvede motor skal måles med de metoder, der er beskrevet i tillæg 3. Fortyndelse af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer. Dataevaluerings- og beregningsmetoder er beskrevet i punkt 8.4.2.3. og 8.4.2.4.

8.4.2.2.   Prøvetagning af gasemissioner

Udstødningsrøret mellem motoren og fuldstrømsfortyndingssystemet skal opfylde forskrifterne i punkt i tillæg 3. Prøvetagningssonden (-sonderne) for gasemissioner skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet og tæt på prøvetagningssonden for partikler.

Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:

| a) | emissionerne udtages i en prøvetagningssæk gennem cyklussen og måles efter prøvningens afslutning; for HC skal prøvetagningssækken opvarmes til 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), for NOx skal prøvetagningssækkens temperatur være over dugpunktstemperaturen |
| --- | --- |

a)

emissionerne udtages i en prøvetagningssæk gennem cyklussen og måles efter prøvningens afslutning; for HC skal prøvetagningssækken opvarmes til 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), for NOx skal prøvetagningssækkens temperatur være over dugpunktstemperaturen

| b) | emissionerne udtages kontinuerligt og integreres gennem cyklussen. |
| --- | --- |

b)

emissionerne udtages kontinuerligt og integreres gennem cyklussen.

Baggrundskoncentrationerne skal udtages i en prøvetagningssæk oven for fortyndingstunelen og trækkes fra emissionskoncentrationen i overensstemmelse med punkt 8.4.2.4.2.

8.4.2.3.   Evaluering af data

Ved kontinuerlig prøvetagning registreres og lagres emissionskoncentrationerne (HC, CO og NOx) med mindst 1 Hz i et computersystem, mens der ved anvendelse af prøvetagningssæk kræves en gennemsnitsværdi pr. prøvning. Massestrømshastigheden for fortyndet udstødningsgas og alle andre data registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

8.4.2.4.   Beregning af masseemission

8.4.2.4.1.   Systemer med konstant massestrøm

For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer ved hjælp af følgende ligning:

| m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed | (g/test) (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed

(g/test) (45)

hvor:

| u
  gas | er forholdet mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde |
| --- | --- |
| c
  gas | er komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration, ppm |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg |

u
  gas

er forholdet mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde

c
  gas

er komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration, ppm

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h, D, eller k
  h, G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Tabel 5 viser u-værdierne. Ved beregning af u
  gas-værdierne er det antaget, at de massefylden af den fortyndede udstødningsgas er lig med luftens massefylde. Derfor er u
  gas-værdierne identiske for enkeltgaskomponenter men forskellige for HC.

Alternativt kan den nøjagtige ligningsmetode i punkt 8.3.2.5, ligning 27 eller 28, anvendes.

Tabel 5

u-værdier for fortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde

| Brændstof | ρde | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diesel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Brændstof

ρde

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diesel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Ethanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer

Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integrering. Der anvendes følgende ligning:

| c = c
  e – c
  d x (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d x (1 – (1/D))

(46)

hvor:

| c
  e | er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | er koncentrationen af den målte komponent i fortyndingsluften, ppm |
| D | er fortyndingsfaktoren |

c
  e

er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  d

er koncentrationen af den målte komponent i fortyndingsluften, ppm

D

er fortyndingsfaktoren

Fortyndingsfaktoren beregnes således:

| a) | for diesel- og LPG-drevne motorer: | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

for diesel- og LPG-drevne motorer:

Formula

(47)

| b) | for NG-drevne gasmotorer | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

for NG-drevne gasmotorer

Formula

(48)

hvor:

| c
  CO2,e | er våd koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol. |
| --- | --- |

c
  CO2,e

er våd koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol.

| c
  HC, e | er våd koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  HC, e

er våd koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

| c
  NMHC, e | er våd koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

er våd koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

| c
  CO, e | er våd koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |

c
  CO, e

er våd koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm

| F
  S | er den støkiometriske faktor |
| --- | --- |

F
  S

er den støkiometriske faktor

Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

hvor:

| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen (H/C) |
| --- | --- |

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen (H/C)

Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende støkiometriske faktorer:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

8.4.2.4.3   Systemer med strømningskompensation

For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende ligning:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

hvor:

| c
  e | er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | er koncentrationen af den målte komponent i fortyndingsluften, ppm |
| m
  ed, i | er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| u
  gas | er tabelværdien fra tabel 5 |
| D | er fortyndingsfaktoren. |

c
  e

er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  d

er koncentrationen af den målte komponent i fortyndingsluften, ppm

m
  ed, i

er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

u
  gas

er tabelværdien fra tabel 5

D

er fortyndingsfaktoren.

8.4.3.   Partikelbestemmelse

8.4.3.1.   Indledning

Bestemmelse af partiklerne kræver dobbelt fortynding af prøven med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Strømningskapaciteten i fuldstrømsdobbeltfortyndingssystemet skal være tilstrækkelig til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemerne og holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC) umiddelbart oven for filterholderne. Affugtning af fortyndingsluften før den tilføres fortyndingssystemet er tilladt og især nyttig, når fortyndingsluftens fugtindhold er højt. Fortyndingsluftens temperatur skal være > 288 K (15 oC) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnellen.

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem til partikelbestemmelse, partikelfilter, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering. Nærmere enkeltheder om systemet er beskrevet i punkt 9.4.

8.4.3.2.   Udtagning af partikelprøver

Prøvetagningssonden for partikler være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner i fortyndingstunellen, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 8.3.2.2 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde forskrifterne i tillæg 3.

8.4.3.3.   Beregning af masseemission

Partikelmassen (g/test) beregnes efter opdriftskorrektion af massen af opsamlede partikler i overensstemmelse med punkt 9.4.3.5 som følger:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

hvor:

| m
  f | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  ed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

m
  f

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  ed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

med

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(52)

hvor:

| m
  set | er massen af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | er massen af sekundær fortyndingsluft, kg |

m
  set

er massen af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg

m
  ssd

er massen af sekundær fortyndingsluft, kg

Hvis fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.8.2.5, kan partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

hvor:

| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| m
  sd | er massen af primær fortyndingsluft, udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg |
| m
  b | er massen af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, mg |
| D | er fortyndingsfaktoren som bestemt i punkt 8.4.2.4.2. |

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  ed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

m
  sd

er massen af primær fortyndingsluft, udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg

m
  b

er massen af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, mg

D

er fortyndingsfaktoren som bestemt i punkt 8.4.2.4.2.

8.5.   Generelle beregninger

8.5.1.   Beregning af NMHC og CH4 med ikke-methan afskæring

Koncentration af NMHC og CH4 beregnes på følgende måde:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

hvor:

| c
  HC(w/Cutter) | er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt udenom NMC, ppm |
| E
  M | er virkningsgraden for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.1. |
| E
  E | er virkningsgraden for ethan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.2. |

c
  HC(w/Cutter)

er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC, ppm

c
  HC(w/oCutter)

er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt udenom NMC, ppm

E
  M

er virkningsgraden for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.1.

E
  E

er virkningsgraden for ethan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.2.

8.5.2.   Beregning af specifikke emissioner

De specifikke emissioner e
  gas eller e
  PM (g/kWh) beregnes for hver enkel komponent som følger, afhængig af typen af prøvecyklus.

8.5.2.1.   Prøvningsresultat

For WHSC, varm WHTC eller kold WHTC anvendes følgende ligning:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

hvor:

| m | er masseemissionen af komponenten |
| --- | --- |
| W
  act | er faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.7.1, kWh. |

m

er masseemissionen af komponenten

W
  act

er faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.7.1, kWh.

For WHTC skal det endelige prøvningsresultat være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartprøvning efter følgende ligning:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering

Varmstartsemissionerne vægtes som følger:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

hvor:

| n | er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger før eller efter en regenerering |
| --- | --- |
| nr | er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger i løbet af en regenerering (mindst en prøvning) |
| e | er den gennemsnitlige specifikke emission før eller efter regenerering, g/kWh |
| e
  r | er den gennemsnitlige specifikke emission i løbet af en regenerering, g/kWh |

n

er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger før eller efter en regenerering

nr

er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger i løbet af en regenerering (mindst en prøvning)

e

er den gennemsnitlige specifikke emission før eller efter regenerering, g/kWh

e
  r

er den gennemsnitlige specifikke emission i løbet af en regenerering, g/kWh

Regenereringsfaktoren k
  r bestemmes som følger:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Regenereringsfaktoren k
  r :

| a) | skal anvendes på det vægtede WHTC-prøvningsresultat fra punkt 8.5.2.2 |
| --- | --- |

a)

skal anvendes på det vægtede WHTC-prøvningsresultat fra punkt 8.5.2.2

| b) | kan anvendes på WHSC og kold WHTC, hvis der finder en regenerering sted under cyklussen |
| --- | --- |

b)

kan anvendes på WHSC og kold WHTC, hvis der finder en regenerering sted under cyklussen

| c) | kan udvides til andre motorer i den samme motorfamilie |
| --- | --- |

c)

kan udvides til andre motorer i den samme motorfamilie

| d) | kan udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for at emissionerne er tilsvarende. |
| --- | --- |

d)

kan udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for at emissionerne er tilsvarende.

9.   MÅLEUDSTYR

Dette bilag indeholder ikke detaljerede oplysninger om udstyr eller systemer til måling af strømninger, tryk eller temperaturer. Det er kun de linearitetskrav til sådant udstyr eller systemer, der er nødvendige for at gennemføre emissionsprøvninger, der er anført i punkt 9.2.

9.1.   Dynamometerspecifikationer

Der skal anvendes et motordynamometer med specifikationer, der gør det velegnet til udførelse af prøvecyklusserne beskrevet i tillæg 1 og 2 til dette bilag.

Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at måle akseleffekten med den nøjagtighed, der er nødvendig for at opfylde kriterierne for validering af cyklussen. Det kan være nødvendigt at foretage yderligere beregninger. Måleudstyret skal være så nøjagtigt, at linearitetskravene i punkt 9.2, tabel 6, ikke overskrides.

9.2.   Linearitetskrav

Kalibreringen af alle måleinstrumenter og -systemer skal kunne henføres til nationale (internationale) standarder. Måleinstrumenterne og -systemerne skal opfylde linearitetskravene i tabel 6. Kontrol af linearitet i henhold til punkt 9.2.1 skal for gasanalysatorerne foretages mindst hver 3. måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen. For de andre instrumenter og systemer skal kontrollen af lineariteten foretages i henhold til interne kontrolprocedurer af instrumentfabrikanten eller i henhold til kravene i ISO 9000.

Tabel 6

Linearitetskrav til instrumenter og systemer

| Målesystem | Skæring b | Hældning m | Middelfejl SEE | Determinationskoefficient r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorhastighed | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Drejningsmoment | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Brændstofstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Luftstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Udstødningsgasstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Fortyndet luftstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Fortyndet udstødningsgasstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Prøvestrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gasdeleapparater | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperaturer | ≤  1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤  1 % max | ≥  0,998 |
| Tryk | ≤  1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤  1 % max | ≥  0,998 |
| Partikelrest | ≤  1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤  1 % max | ≥  0,998 |

Målesystem

Skæring b

Hældning m

Middelfejl SEE

Determinationskoefficient r2

Motorhastighed

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Drejningsmoment

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Brændstofstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Luftstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Udstødningsgasstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Fortyndet luftstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Fortyndet udstødningsgasstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Prøvestrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gasanalysatorer

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gasdeleapparater

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperaturer

≤  1 % max

0,99 - 1,01

≤  1 % max

≥  0,998

Tryk

≤  1 % max

0,99 - 1,01

≤  1 % max

≥  0,998

Partikelrest

≤  1 % max

0,99 - 1,01

≤  1 % max

≥  0,998

9.2.1.   Kontrol af linearitet

9.2.1.1.   Indledning

Der skal foretages en linearitetskontrol af alle målesystemer anført i tabel 6. Der skal indføres mindst 10 referenceværdier i målesystemet, og de målte værdier skal sammenholdes med referenceværdierne ved lineær regression efter mindste kvadraters metode. De øverste grænser i tabel 6 henviser til de maksimale værdier, der forventes under prøvningen.

9.2.1.2.   Generelle forskrifter

Målesystemerne skal opvarmes i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Målesystemerne skal anvendes ved de temperaturer, tryk og strømme, der er specificeret for dem.

9.2.1.3.   Fremgangsmåde

Linearitetskontrollen gennemføres i nedenstående trin for hvert normalt anvendt driftsområde.

| a) | Instrumentet nulstilles ved at indføre et nulsignal. I gasanalysatorer indføres renset syntetisk luft (eller nitrogen) direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet nulstilles ved at indføre et nulsignal. I gasanalysatorer indføres renset syntetisk luft (eller nitrogen) direkte til analysatorporten.

| b) | Instrumentet kalibreres ved at indføre et kalibreringssignal. I gasanalysatorer indføres en passende kalibreringsgas direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet kalibreres ved at indføre et kalibreringssignal. I gasanalysatorer indføres en passende kalibreringsgas direkte til analysatorporten.

| c) | Nulstillingsproceduren i a) gentages. |
| --- | --- |

c)

Nulstillingsproceduren i a) gentages.

| d) | Kontrollen foretages ved at indføre mindst 10 referenceværdier (herunder nul), som ligger inden for området fra 0 til de højeste værdier, der forventes under emissionsprøvningen. I gasanalysatorer indføres kendte gaskoncentrationer direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

d)

Kontrollen foretages ved at indføre mindst 10 referenceværdier (herunder nul), som ligger inden for området fra 0 til de højeste værdier, der forventes under emissionsprøvningen. I gasanalysatorer indføres kendte gaskoncentrationer direkte til analysatorporten.

| e) | Med en registreringsfrekvens på mindst 1 HZ måles referenceværdierne og de målte værdier registreres i 30 s. |
| --- | --- |

e)

Med en registreringsfrekvens på mindst 1 HZ måles referenceværdierne og de målte værdier registreres i 30 s.

| f) | De aritmetiske middelværdier for perioden på 30 s anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode i henhold til ligning 6 i punkt 7.7.2. |
| --- | --- |

f)

De aritmetiske middelværdier for perioden på 30 s anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode i henhold til ligning 6 i punkt 7.7.2.

| g) | Parametrene for lineær regression skal opfylde forskrifterne i punkt 9.2, tabel 6. |
| --- | --- |

g)

Parametrene for lineær regression skal opfylde forskrifterne i punkt 9.2, tabel 6.

| h) | Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen og kontrolproceduren gentages. |
| --- | --- |

h)

Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen og kontrolproceduren gentages.

9.3.   Systemer til måling og prøvetagning af gasemissioner

9.3.1.   Analysatorspecifikationer

9.3.1.1.   Generelt

Analysatorernes måleområde og responstid skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationen af udstødningsgassens komponenter under stationære eller transiente forhold.

Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet (EMC) skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.

9.3.1.2.   Nøjagtighed

Nøjagtighed defineres som analysatorens afvigelse fra referenceværdien. Analysatoren må ikke afvige fra det nominelle kalibreringspunkt med mere end ± 2 % af den aflæste værdi eller ±0,3 % af fuldt skalaudslag, afhængig af, hvilken værdi er den største.

9.3.1.3.   Præcision

Præcisionen, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må præcisionen ikke være over ± 2 %.

9.3.1.4.   Støj

Analysatorens top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde.

9.3.1.5.   Nulpunktsforskydning

Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. Forskydningen af nulpunktsresponsen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.

9.3.1.6.   Forskydning af relativ respons

Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsresponsen, herunder støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. Forskydningen af responsen på kalibreringsgassen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.

9.3.1.7.   Stigningstid

Stigningstiden for den analysator, der er monteret i målesystemet, må ikke være på over 2,5 s.

9.3.1.8.   Tørring af gassen

Udstødningsgasser kan måles vådt eller tørt. Hvis der anvendes en anordning til gastørring, skal den have minimal indvirkning på sammensætningen af de målte gasser. Der må ikke anvendes kemisk tørring til fjernelse af vand i prøven.

9.3.2.   Gasanalysatorer

9.3.2.1.   Indledning

Punkt 9.3.2.2 til 9.2.3.7 beskriver de måleprincipper, der skal anvendes. En detaljeret beskrivelse af målesystemerne findes i tillæg 3. Gasserne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

9.3.2.2.   Analyse af carbonmonoxid (CO)

Carbonmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

9.3.2.3.   Analyse af carbondioxid (CO2)

Carbondioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

9.3.2.4.   Analyse af carbonhydrid (HC)

Carbonhydridanalysatoren skal være af typen opvarmet flammeionisationsdetektor (HFID), hvor detektor, ventiler, ledninger mv. er opvarmet, således at gastemperaturen holdes på 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). For NG-drevne motorer og motorer med styret tænding kan man vælge en carbonhydridanalysator af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID), afhængig af den anvendte metode (jf. punkt A.3.1.3).

9.3.2.5.   Analyse af ikke-methan carbonhydrider (NMHC)

Bestemmelsen af delen af ikke-methan carbonhydrider foretages med en opvarmet enhed til ikke-methan afskæring (NMC) på samme ledning som en FID som i punkt A.3.1.4 ved fratrækning af methan fra carbonhydriderne.

9.3.2.6.   Analyse af nitrogenoxid (NOx)

Måles der på tør basis, skal nitrogenoxid-analysatoren enten være en kemiluminescensdetektor (CLD) eller opvarmet kemiluminescensdetektor (HCLD) med NO2/NO-konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, hvis temperatur holdes over 328 K (55 oC), forudsat at resultatet af vanddæmpningsprøven (jf. punkt 9.3.9.2.2) er tilfredsstillende. For både CLD og HCLD skal prøvetagningsstien have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 oC til 200 oC) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling.

9.3.2.7.   Måling af luft-/brændstofforholdet

Udstyret til måling af luft-/brændstofforhold, der anvendes til at bestemme udstødningsgasstrømmen, som nærmere omhandlet i punkt 8.3.1.6, skal være en wide range luft-/brændstofforholdsføler eller lambda-føler af Zirconia-typen. Føleren skal monteres direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgassens temperatur er høj nok til at forhindre vandkondensation.

Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal ligge inden for:

± 3 % af den aflæste værdi for λ < 2

± 5 % af den aflæste værdi for 2 ≤ λ < 5

± 10 % af den aflæste værdi for 5 ≤ λ

For at opfylde ovenstående krav til nøjagtighed, skal føleren kalibreres som angivet af instrumentfabrikanten.

9.3.3.   Kalibreringsgasser

For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes. Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

9.3.3.1.   Rene gasser

Renhedskravene til gasserne er fastlagt ved nedenstående renhedsgrænser. Følgende gasser skal være til rådighed til anvendelse ved prøvningen:

Renset nitrogen

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Renset oxygen

(Renhed > 99,5 % vol. O2)

Hydrogen-helium blanding

(40 ± 2 % hydrogen, resten helium)

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2).

Renset syntetisk luft

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.).

9.3.3.2.   Kalibrerings- og nulstillingsgasser

Gasblandinger med nedenstående kemiske sammensætning skal være til rådighed. Andre gaskombinationer er tilladt, forudsat at gasserne ikke reagerer indbyrdes.

C3H8 og renset syntetisk luft (se punkt 9.3.3.1)

CO og renset nitrogen

NOx og renset nitrogen (indholdet af NO2 i denne kalibreringsgas må ikke være over 5 % af NO-indholdet)

CO2 og renset nitrogen

CH4 og renset syntetisk luft

C2H6 og renset syntetisk luft.

Den faktiske koncentration i en kalibrerings- eller nulstillingsgas må ikke afvige mere end ± 2 % fra den nominelle og skal kunne henføres til nationale og internationale standarder. Alle koncentrationer for kalibreringsgasser skal angives på volumenbasis ( % vol. eller ppm v/v).

9.3.3.3.   Gasdeleapparater

De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles ved hjælp af gasdeleapparater (præcisionsanordninger til blanding) ved fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Gasdeleapparatets nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af de blandede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %. Denne nøjagtighed betyder, at primære gasser anvendt til blanding skal kendes med en nøjagtighed på mindst ± 1 %, der kan henføres til nationale eller internationale gasstandarder. Kontrollen skal udføres ved mellem 15 og 50 % af fuld skalavisning for hver kalibrering, i hvilken indgår et gasdeleapparat. Den kan udføres en yderligere kontrol med en anden kalibreringsgas, hvis den første kontrol ikke er lykkedes.

Man kan vælge at kontrollere blandingsanordningen med et instrument af lineær art, f.eks. et som bruger NO-gas med CLD. Instrumentets kalibreringsværdi skal justeres med kalibreringsgassen direkte tilsluttet instrumentet. Gasdeleapparatet skal kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi skal sammenlignes med instrumentets målte koncentrationer. Denne forskel skal i hvert punkt være inden for ± 1 % af den nominelle værdi.

Ved gennemførelse af linearitetskontrollen i henhold til punkt 9.2.1 skal gasdeleapparatet have en nøjagtighed på ± %.

9.3.3.4.   Gasser til kontrol af oxygeninterferens

Gasser til kontrol af oxygeninterferens er en blanding af propan, oxygen og nitrogen. De skal indeholde propan med 350 ppm C ± 75 ppm C carbonhydrid. Koncentrationsværdien skal bestemmes med tolerancerne for kalibreringsgas ved kromatografisk analyse af samlede carbonhydrider plus urenheder eller ved dynamisk blanding. De oxygenkoncentrationer, der er påkrævede ved prøvning af motorer med styret tænding og motorer med kompressionstænding er anført i tabel 7, idet resten er renset nitrogen.

Tabel 7

Gasser til kontrol af oxygeninterferens

| Motortype | Koncentration af O2 ( %) |
| --- | --- |
| Kompressionstænding | 21 (20-22) |
| Kompressionstænding og styret tænding | 10 (9-11) |
| Kompressionstænding og styret tænding | 5 (4-6) |
| Styret tænding | 0 (0-1) |

Motortype

Koncentration af O2 ( %)

Kompressionstænding

21 (20-22)

Kompressionstænding og styret tænding

10 (9-11)

Kompressionstænding og styret tænding

5 (4-6)

Styret tænding

0 (0-1)

9.3.4.   Tæthedsprøve

Systemet skal gennemgå en tæthedsprøve. Sonden afbrydes fra udstødningssystemet, og dens ende tilproppes. Analysatorens pumpe startes. Efter den indledende stabilisering skal alle flowmetre vise ca. nul, hvis der ikke er en utæthed. Hvis de ikke gør det, kontrolleres prøvetagningsledningerne, og fejlen rettes.

På vakuumsiden tillades en utæthed svarende til højst 0,5 % af strømmen under brug i den del af systemet, der kontrolleres. Størrelsen af den aktuelt anvendte gasstrøm kan skønnes ud fra størrelsen af strømmen gennem analysator og omledningsforbindelse.

Alternativt kan systemet udsuges til et tryk på mindst 20 kPa vakuum (80 kPa absolut). Efter den indledende stabilisering må trykforøgelsen i systemet Δp (kPa/min) ikke være større end:

| Δp = p/V
  s x 0,005 x qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p/V
  s x 0,005 x qv

  s

(60)

hvor:

| V
  s | er systemets volumen, 1 |
| --- | --- |

V
  s

er systemets volumen, 1

| qv

  s | er systemets strømningshastighed, l/min. |
| --- | --- |

qv

  s

er systemets strømningshastighed, l/min.

En alternativ metode er at indføre en trinvis ændring af koncentrationen i begyndelsen af prøvetagningsledningen ved at skifte fra nulstillings- til kalibreringsgas. Hvis aflæsningen for en korrekt kalibreret analysator efter et passende tidsrum er ≤ 99 % sammenlignet med den indførte koncentration, tyder dette på en utæthed, og denne fejl skal afhjælpes.

9.3.5.   Kontrol af analysesystemets responstid

Systemets indstillinger til evaluering af responstid skal være nøjagtigt de samme som under måling i prøvningsforløbet (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne og alle andre ting, der har indflydelse på responstiden). Bestemmelsen af responstid skal finde sted med gasomskiftning direkte ved indgangen til prøvetagningssonden. Gasomskiftningen skal ske på under 0,1 sekund. De gasser, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % fuldskalavisning (FS).

Koncentrationssporet for hver enkel gaskomponent registreres. Responstiden defineres som forskellen i tid mellem gasomskiftningen og den relevante ændring af den registrerede koncentration. Systemets responstid består (t
  90) af forsinkelsestid til måledetektoren og detektorens stigningstid. Forsinkelsestid defineres som tiden fra ændringen (t
  0) indtil responsen er 10 % af den endelige aflæste værdi (t
  10). Stigningstiden defineres som den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t
  90 - t
  10).

Med hensyn til tidsjustering af analysator- og udstødningsstrømssignaler defineres transformationstiden som tiden fra ændringen (t
  0), indtil responsen er 50 % af den endelige aflæste værdi (t
  50).

Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en stigningstid ≤ 2,5 sekunder for alle begrænsede komponenter (CO, NOx, HC eller NMHC) og alle anvendte områder. Når der anvendes NMC til måling af NMHC, må systemets responstid overstige 10 sekunder.

9.3.6.   Prøvning af virkningsgrad for NOx-konverter

Virkningsgraden af konverteren, der anvendes til konvertering af NO2 til NO, kontrolleres som anført i punkt 9.3.6.1 to 9.3.6.8 (jf. fig. 8).

Figur 8

Diagram over opstilling til kontrol af NO2-konverterens virkningsgrad

Image

9.3.6.1.   Prøveopstilling

Ved hjælp af prøveopstillingen vist i fig. 8 og nedenstående fremgangsmåde kontrolleres konverterens virkningsgrad med en ozonisator.

9.3.6.2.   Kalibrering

CLD- og HCLD-apparaterne kalibreres i det mest anvendte arbejdsområde efter fabrikantens anvisninger ved hjælp af nulstillings- og kalibreringsgas (NO-indholdet deri skal være ca. 80 % af arbejdsområdet, og NO2-koncentrationen i gasblandingen under 5 % af NO-koncentrationen). NOx-analysatoren skal være stillet på NO-modus, således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren. Den viste koncentration registreres.

9.3.6.3.   Beregning

Konverterens virkningsgrad i procent beregnes som følger:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

hvor:

| a | er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.6. |
| --- | --- |

a

er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.6.

| b | er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.7. |
| --- | --- |

b

er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.7.

| c | er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.4. |
| --- | --- |

c

er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.4.

| d | er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.5. |
| --- | --- |

d

er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.5.

9.3.6.4.   Tilførsel af oxygen

Via en T-samling tilføres kontinuerligt oxygen eller nulstillingsluft til gasstrømmen, indtil den viste koncentration er ca. 20 % lavere end den kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 9.3.6.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

Den viste koncentration (c) registreres. Ozonisatoren skal være ude af funktion under hele processen.

9.3.6.5.   Aktivering af ozonisatoren

Ozonisatoren aktiveres for at producere tilstrækkelig ozon til, at NO-koncentrationen bringes ned på ca. 20 % (mindst 10 %) af den i punkt 9.3.6.2 ovenfor anførte kalibreringskoncentration. Den målte koncentration (d) registreres (med analysatoren indstillet på NO-modus).

9.3.6.6.   NOx-modus

NO-analysatoren stilles om på NOx-modus, således at gasblandingen (bestående af NO, NO2, O2 og N2) nu ledes gennem konverteren. Den målte koncentration (a) registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

9.3.6.7.   Deaktivering af ozonisatoren.

Ozonisatoren deaktiveres nu. Den i punkt 9.3.6.6 beskrevne gasblanding ledes gennem konverteren og til detektoren. Den målte koncentration (b) registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

9.3.6.8.   NO-modus

Når der er skiftet om til NO-modus, og ozonisatoren er deaktiveret, afbrydes også tilførslen af oxygen eller syntetisk luft. Den af analysatoren målte NOx-værdi må højst afvige ± 5 % fra den, der er målt i henhold til punkt 9.3.6.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

9.3.6.9.   Prøvningsinterval

Konverterens virkningsgrad skal afprøves mindst én gang om måneden.

9.3.6.10.   Krav til virkningsgraden

Konverterens virkningsgrad E
  NOx
  må ikke være under 95 %.

Hvis der ved hjælp af ozonisatoren ikke kan opnås en reduktion fra 80 % til 20 % i overensstemmelse med punkt 9.3.6.5, når analysatoren er indstillet på det mest anvendte område, anvendes det højeste område, som giver denne reduktion.

9.3.7.   Justering af flammeion-analysatoren (FID)

9.3.7.1.   Optimering af detektorens respons

FID-enheden finindstilles som foreskrevet af fabrikanten. Der anvendes en kalibreringsgas bestående af propan i luft til optimering af responsen i det mest anvendte måleområde.

Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en kalibreringsgas på 350 ± 75 ppm C. Responsen ved en given brændstoftilførsel bestemmes af forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og på nulstillingsgas. Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på kalibreringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres. Forskellen mellem responsen på kalibrerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens »fede« side. Der er her tale om begyndelsesindstillingen af strømningshastigheden, og det kan være nødvendig med yderligere optimering, afhængig af resultaterne af responsfaktorerne for carbonhydrid og kontrollen af oxygeninterferens i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2. og 9.3.7.3 Hvis oxygeninterferens eller responsfaktorerne for carbonhydrid ikke opfylder nedenstående specifikationer, justeres luftstrømmen trinvist over og under fabrikantens anvisninger, idet punkt 9.3.7.2 og 9.3.7.3 gentages for hver strøm.

Man kan vælge at foretage optimeringen ved hjælp af de fremgangsmåder, der er skitseret i SAE nr. 770141.

9.3.7.2.   Responsfaktorer for carbonhydrider

Der foretages en lineær kontrol af analysatoren med propan i luft og renset syntetisk luft som angivet i punkt 9.2.1.3.

Responsfaktorerne skal bestemmes, når en analysator idriftsættes samt efter større serviceeftersyn. Responsfaktoren (r
  h) for et given carbonhydrid er forholdet mellem C1-udslaget på FID-analysatoren og gaskoncentrationen i cylinderen, angivet i ppm C1.

Prøvegassen skal have en koncentration, der giver en respons på ca. 80 % af fuldt skalaudslag. Regnet i volumen skal koncentrationen være bestemt med en nøjagtighed på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard, udtrykt i volumenenheder. Desuden skal gascylinderen være forkonditioneret i 24 timer ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

Nedenfor er angivet hvilke prøvegasser, der skal anvendes, samt områderne for den relative responsfaktor:

| a) | Methan og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

a)

Methan og renset syntetisk luft

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| b) | Propylen og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

b)

Propylen og renset syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | Toluen og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

c)

Toluen og renset syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Værdierne er angivet i forhold til en r
  h på 1 for propan og renset syntetisk luft.

9.3.7.3.   Kontrol af oxygeninterferens

Udelukkende for så vidt angår analysatorer til ufortyndet udstødningsgas foretages der kontrol af oxygeninterferens, når en analysator idriftsættes samt efter de vigtigste serviceintervaller.

Der vælges et område, hvor kontrolgasserne for oxygeninterferens falder i de øverste 50 %. Under prøvningen skal ovntemperaturen være indstillet som krævet. Oxygeninterferensgasserne er specificeret i punkt 9.3.3.4.

| a) | Analysatoren nulstilles. |
| --- | --- |

a)

Analysatoren nulstilles.

| b) | Analysatoren kalibreres med 0 %-oxygenblandingen til motorer med styret tænding. Instrumenter til motorer med kompressionstænding kalibreres med en 21 %-oxygenblanding. |
| --- | --- |

b)

Analysatoren kalibreres med 0 %-oxygenblandingen til motorer med styret tænding. Instrumenter til motorer med kompressionstænding kalibreres med en 21 %-oxygenblanding.

| c) | Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5 % af fuldskalavisningen, gentages trin a) og b) i dette punkt. |
| --- | --- |

c)

Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5 % af fuldskalavisningen, gentages trin a) og b) i dette punkt.

| d) | 5 og 10 %-kontrolgasser for oxygeninterferens tilføres. |
| --- | --- |

d)

5 og 10 %-kontrolgasser for oxygeninterferens tilføres.

| e) | Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 af fuldskalavirkningen, gentages prøvningen. |
| --- | --- |

e)

Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 af fuldskalavirkningen, gentages prøvningen.

| f) | Oxygeninterferensen E
  O2 beregnes for hver blanding i trin d) som følger:







  E
  O2 = (c
  ref, d – c) x 100/c
  ref, d | (62) |
| --- | --- | --- |

f)

Oxygeninterferensen E
  O2 beregnes for hver blanding i trin d) som følger:

E
  O2 = (c
  ref, d – c) x 100/c
  ref, d

(62)

idet analysatorresponsen er

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

hvor:

| c
  ref, b | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref, d | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |
| c
  FS, b | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| c
  FS, d | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |
| c
  m, b | er den målte carbonhydridkoncentration i trin b), ppm C |
| c
  m, d | er den målte carbonhydridkoncentration i trin d), ppm C |

c
  ref, b

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  ref, d

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

c
  FS, b

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  FS, d

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

c
  m, b

er den målte carbonhydridkoncentration i trin b), ppm C

c
  m, d

er den målte carbonhydridkoncentration i trin d), ppm C

| g) | Oxygeninterferensen E
  O2 skal være mindre end ±1,5 % for alle de krævede kontrolgasser for oxygeninterferens før prøvningen. |
| --- | --- |

g)

Oxygeninterferensen E
  O2 skal være mindre end ±1,5 % for alle de krævede kontrolgasser for oxygeninterferens før prøvningen.

| h) | Hvis oxygeninterferensen E
  O2 er større end ±1,5 %, kan der foretages korrigerende indgreb ved trinvis justering af luftstrømmen over og under fabrikantens specifikationer, brændstofstrømmen og prøvestrømmen. |
| --- | --- |

h)

Hvis oxygeninterferensen E
  O2 er større end ±1,5 %, kan der foretages korrigerende indgreb ved trinvis justering af luftstrømmen over og under fabrikantens specifikationer, brændstofstrømmen og prøvestrømmen.

| i) | Oxygeninterferensen gentages for hver ny indstilling. |
| --- | --- |

i)

Oxygeninterferensen gentages for hver ny indstilling.

9.3.8.   Virkningsgrad af enheden til ikke-methan afskæring (NMC)

NMC anvendes til fjernelse af ikke-methan carbonhydrider fra prøvegassen gennem oxidation af alle carbonhydrider bortset fra methan. Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % for methan og 100 % for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan. For at få en nøjagtig bestemmelse af NMHC bestemmer man de to virkningsgrader og anvender dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner (jf. punkt 8.5.1).

9.3.8.1.   Virkningsgrad for methan

Methankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

hvor:

| c
  HC(w/cutter) | er HC-koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | er HC-koncentrationen med CH4 ledt udenom NMC, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

er HC-koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

er HC-koncentrationen med CH4 ledt udenom NMC, ppm C

9.3.8.2.   Virkningsgrad for ethan

Ethankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

hvor:

| c
  HC(w/cutter) | er HC-koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | er HC-koncentrationen med C2H6 ledt udenom NMC, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

er HC-koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

er HC-koncentrationen med C2H6 ledt udenom NMC, ppm C

9.3.9.   Interferensvirkninger

Andre gasser end dem, der analyseres, kan påvirke målingerne på forskellige måder. Positiv interferens forekommer i NDIR-enheder, hvor den interfererende gas giver samme virkning som den målte, blot i mindre grad. Negativ interferens forekommer ligeledes i NDIR-enheder, når den interfererende gas udvider absorptionsbåndet for den målte gas, samt i CLD-enheder, når den interfererende gas dæmper reaktionen. Den i punkt 9.3.9.1 og 9.3.9.2 angivne interferenskontrol skal foretages inden første idriftsættelse af en analysator samt efter de vigtigste serviceintervaller.

9.3.9.1.   Interferenskontrol for CO-analysator

Vand- og CO2 kan interferere med CO-analysatorens resultater. Kontrol heraf foretages ved, at en CO2-kalibreringsgas med en koncentration svarende til 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det højeste under testningen anvendte måleområde bobles gennem vand ved rumtemperatur, og analysatorens respons registreres. For måleområder på 300 ppm eller derover må responsen ikke være over 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 300 ppm må responsen ikke være over 3 ppm.

9.3.9.2.   Kontrol af dæmpning af NOx-analysatoren

De to gasser, der har interesse i forbindelse med analysatorer af typen CLD (og HCLD), er CO2 og vanddamp. Disse gassers dæmpning er proportional med deres koncentration, hvorfor der kræves teknikker til bestemmelse af dæmpningen ved de højeste koncentrationer, der forventes at optræde under prøverne.

9.3.9.2.1.   Kontrol af dæmpning fra CO2

En CO2-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldskalaværdien i det maksimale måleområde ledes gennem NDIR-analysatoren, og CO2-værdien registreres som A. Derefter fortyndes den ca. 50 % med NO-kalibreringsgas og ledes gennem NDIR og CLD, idet CO2- og NO-værdierne registreres som henholdsvis B og C. Der lukkes derefter for CO2-tilførslen, og kun NO-kalibreringsgassen ledes gennem (H)CLD-enheden. NO-værdien registreres som D.

Dæmpningen i % beregnes på følgende måde:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

hvor:

| A | er den ufortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, % |
| --- | --- |
| B | er den fortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, % |
| C | er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm |
| D | er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm |

A

er den ufortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, %

B

er den fortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, %

C

er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm

D

er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm

Alternative metoder til fortynding og kvantitativ bestemmelse af CO2- og NO-kalibreringsgasserne, som f.eks. dynamisk opblanding, kan anvendes med den typegodkendende myndigheds godkendelse.

9.3.9.2.2.   Kontrol af dæmpning fra vand

Denne kontrol finder kun anvendelse på gaskoncentrationsmålinger på våd basis. Ved beregning af dæmpningen fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og tilpasning af blandingens vanddampkoncentration til den, der forventes under prøvningen.

En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som D. NO-gassen bobles gennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som C. Vandtemperaturen bestemmes og registreres som F. Blandingens mætningsdamptryk svarende til gennemboblerens vandtemperatur (F) bestemmes og registreres som G.

Blandingens vanddampkoncentration (i %) beregnes på følgende måde:

| H = 100 x (G/p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 x (G/p
  b)

(67)

og registreres som H. Den forventede koncentration af den fortyndede NO-kalibreringsgas (i vanddamp) beregnes som følger:

| D
  e = D × (1- H/100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D × (1- H/100)

(68)

og registreres som D
  e. Idet atomforholdet H/C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven forventede maksimale vanddampkoncentration (i %) for diesel-udstødningsgas ud fra den maksimale CO2-koncentration i udstødningsgas A som følger:

| H
  m = 0,9 x A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9 x A

(69)

og registreres som H
  m.

Vandæmpningen i % beregnes på følgende måde:

| E
  H2O = 100 x ((D
  e — C)/D
  e) x (H
  m/H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 x ((D
  e — C)/D
  e) x (H
  m/H)

(70)

hvor:

| D
  e | er den forventede fortyndede NO-koncentration, ppm |
| --- | --- |
| C | er den målte fortyndede NO-koncentration, ppm |
| H
  m | er den maksimale vanddampkoncentration, % |
| H | er den faktiske vanddampkoncentration, % |

D
  e

er den forventede fortyndede NO-koncentration, ppm

C

er den målte fortyndede NO-koncentration, ppm

H
  m

er den maksimale vanddampkoncentration, %

H

er den faktiske vanddampkoncentration, %

9.3.9.2.3.   Største tilladte dæmpning

| a) | Ufortyndede målinger:






  i) | CO2-dæmpning i henhold til punkt 9.3.9.2.1: 2 % af fuld skalaudslag |
| --- | --- | --- |

a)

Ufortyndede målinger:

i)

CO2-dæmpning i henhold til punkt 9.3.9.2.1: 2 % af fuld skalaudslag

| ii) | Vanddæmpning i henhold til punkt 9.3.9.2.2: 3 % af fuld skalaudslag |
| --- | --- |

ii)

Vanddæmpning i henhold til punkt 9.3.9.2.2: 3 % af fuld skalaudslag

| b) | Fortyndede målinger:






  i) | 2 % kombineret CO2- og vanddæmpning. |
| --- | --- | --- |

b)

Fortyndede målinger:

i)

2 % kombineret CO2- og vanddæmpning.

9.3.9.2.4.   Kølebadets virkningsgrad

For tørre CLD-analysatorer skal det påvises, at vandfjernelsesteknikken ved den højeste forventede vanddampkoncentration H
  m (jf. punkt 9.3.9.2.2) opretholder CLD-fugtigheden på ≤ 5 g vand/kg tør luft (eller ca. 0,008 % H2O), hvilket svarer til 100 % relativ fugtighed ved 3,9 oC og 101,3 kPa. Denne fugtighedsspecifikation er også ækvivalent med ca. 25 % relativ fugtighed ved 25 oC og 101,3 kPa. Dette kan påvises ved at måle temperaturen ved udgangen af en varmeaffugter eller ved at måle fugtigheden på et punkt lige ovenfor CLD. CLD-udstødningens fugtighed kan også måles, hvis den eneste strøm, der tilføres CLD, er strømmen fra affugteren.

9.4.   System til partikelmåling og partikelprøvetagning

9.4.1.   Generelle specifikationer

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem til partikelbestemmelse, et partikelfilter, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering. Partikelprøvetagningssystemet skal være konstrueret til at sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, proportionelt med udstødningsstrømmen.

9.4.2.   Partikeludskillelsesfiltre

Den fortyndede udstødning skal prøveudtages ved hjælp af et filter, der opfylder nedenstående krav i punkt 9.4.2.1. til 9.4.2.3 under prøvningssekvensen.

9.4.2.1.   Filterspecifikation

Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99 % for 0,3 μm DOP (dioktylphthalat). Filtermaterialet skal være glasfiber med fluour-kulstofbelægning (PTFE).

9.4.2.2.   Filterstørrelse

Filterstørrelsen skal være 70 mm i diameter.

9.4.2.3.   Filtergennemstrømningshastighed

Gennemstrømningshastigheden gennem filteret må ikke være over 1 m/s. Stigningen i trykfaldet mellem prøvningens begyndelse og slutning må ikke være over 25 kPa.

9.4.3.   Specifikationer for vejerum og analysevægt

9.4.3.1.   Vejerum

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K ± 3 K (9,5 ± 3 oC) og en relativ fugtighed på 45 ± 8 %. For følsomme vægte anbefales det, at tolerancen for lufttemperaturen i vejerummet og dugpunktet er ± 1 K.

9.4.3.2.   Vejning af referencefiltre

Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene, medens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henhold til beskrivelsen i punkt 9.4.3.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre; dette finder sted højst 12 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.

Hvis referencefiltrenes gennemsnitsvægt ændrer sig med mere end 10 μg mellem prøvefiltervejningerne, skal alle prøvefiltrene kasseres, og emissionsprøvningen skal gentages.

9.4.3.3.   Analysevægt

Den analysevægt, der anvendes til at bestemme filtervægten, skal opfylde kriteriet for linearitetskontrol i punkt 9.2, tabel 6. Dette forudsætter en nøjagtighed (standardafvigelse) på mindst 2 μg og en opløsning på mindst 1 μg (1 ciffer = 1 μg).

9.4.3.4.   Elimination af virkningerne af statisk elektricitet

Filteret skal neutraliseres før vejning, hvilket f.eks. kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning.

9.4.3.5.   Opdriftskorrektion

Prøvetagningsfilteret skal korrigeres for dets opdrift i luft. Opdriftskorrektionen afhænger af prøvetagningsfilterets massefylde, luftens massefylde og kalibrerings-balancevægtens massefylde, og der tages ikke hensyn til partiklernes opdrift.

Hvis filtermaterialets massefylde ikke kendes, anvendes følgende massefylder:

| a) | glasfiber med teflon-belægning: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

glasfiber med teflon-belægning: 2 300 kg/m3

| b) | filter med teflon-membran: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

filter med teflon-membran: 2 144 kg/m3

| c) | filter med teflon-membran og polymethylpenten-filterring: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

filter med teflon-membran og polymethylpenten-filterring: 920 kg/m3

For kalibreringsvægte i rustfrit stål anvendes en massefylde på 8 000 kg/m3. Hvis kalibreringsvægten er af andet materiale, er det nødvendigt at kende dets massefylde.

Der anvendes følgende ligning:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

med

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

hvor:

| m
  uncor | er den ukorrigerede partikelprøvemasse, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | er luftens massefylde, kg/m3 |
| ρ
  w | er kalibrerings-balancevægtens massefylde, kg/m3 |
| ρ
  f | er partikelprøvetagningsfilterets massefylde, kg/m3 |
| p
  b | er totalt atmosfæretryk, kPa |
| T
  a | er lufttemperaturen, hvor vægten er placeret, K |
| 28,836 | er luftens molarmasse ved referencefugtighed (9,5 K) g/mol) |
| 8,3144 | er den molare gaskonstant |

m
  uncor

er den ukorrigerede partikelprøvemasse, mg

ρ
  a

er luftens massefylde, kg/m3

ρ
  w

er kalibrerings-balancevægtens massefylde, kg/m3

ρ
  f

er partikelprøvetagningsfilterets massefylde, kg/m3

p
  b

er totalt atmosfæretryk, kPa

T
  a

er lufttemperaturen, hvor vægten er placeret, K

28,836

er luftens molarmasse ved referencefugtighed (9,5 K) g/mol)

8,3144

er den molare gaskonstant

9.4.4.   Specifikationer for differensflowmåling (kun delstrømsfortynding)

For delstrømsfortyndingssystemer skal man især være opmærksom på nøjagtigheden af prøvningsstrømmen qm

  p, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensflowmåling:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

I dette tilfælde skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af qmp
  ligger inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er mindre end 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.

Acceptable nøjagtigheder for qmp
  kan opnås med en af følgende metoder:

| a) | De absolutte nøjagtigheder for qmdew
  og qmdw
  er 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for qmp
  på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold. |
| --- | --- |

a)

De absolutte nøjagtigheder for qmdew
  og qmdw
  er 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for qmp
  på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold.

| b) | Kalibrering af qmdw
  i forhold til qmdew
  udføres således, at der opnås de samme nøjagtigheder for qmp
  som i punkt a). Nærmere oplysninger findes i punkt 9.4.6.2. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering af qmdw
  i forhold til qmdew
  udføres således, at der opnås de samme nøjagtigheder for qmp
  som i punkt a). Nærmere oplysninger findes i punkt 9.4.6.2.

| c) | Nøjagtigheden af qmp
  bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode a) for qmp
  . |
| --- | --- |

c)

Nøjagtigheden af qmp
  bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode a) for qmp
  .

| d) | Den absolutte nøjagtighed af qmdew
  og qmdw
  ligger inden for ± 2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem qmdew
  og qmdw
  ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for ±0,2 % af den højeste qmdew
  observeret under prøvningen. |
| --- | --- |

d)

Den absolutte nøjagtighed af qmdew
  og qmdw
  ligger inden for ± 2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem qmdew
  og qmdw
  ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for ±0,2 % af den højeste qmdew
  observeret under prøvningen.

9.4.5.   Supplerende specifikationer

Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.

9.4.6.   Kalibrering af flowmåleinstrumenter

9.4.6.1.   Generelle specifikationer

Ethvert flowmeter, der anvendes i et partikelprøvetagnings- og delstrømsfortyndingssystem skal kontrolleres lineært som beskrevet i punkt 9.2.1, så ofte som det er nødvendigt for at opfylde nøjagtighedskravene i disse globale tekniske forskrifter. Til strømningsreferenceværdierne skal der anvendes en nøjagtig flowmåler, der kan henføres til internationale og/eller nationale standarder.

9.4.6.2.   Kalibrering af differensflowmåling (kun delstrømsfortynding)

Flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres efter en af nedenstående metoder, således at sondestrømmen qm

  p ind i tunnellen opfylder nøjagtighedskravene i punkt 9.4.4:

| a) | Flowmeteret for qmdw
  skal serieforbindes med flowmeteret for qmdew
  , forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 indstillingspunkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste qmdw
  -værdi anvendt under prøvningen og værdien af qmdew
  anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

a)

Flowmeteret for qmdw
  skal serieforbindes med flowmeteret for qmdew
  , forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 indstillingspunkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste qmdw
  -værdi anvendt under prøvningen og værdien af qmdew
  anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.

| b) | En kalibreret strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qmdew
  , og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Strømningsanordningen serieforbindes til flowmeteret for qmdw
  , og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til qmdew
  anvendt under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

En kalibreret strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qmdew
  , og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Strømningsanordningen serieforbindes til flowmeteret for qmdw
  , og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til qmdew
  anvendt under prøvningen.

| c) | Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qmp
  tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles qm

  dew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qmdw
  indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold på mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen ledes uden om tunnellen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen. |
| --- | --- |

c)

Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qmp
  tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles qm

  dew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qmdw
  indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold på mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen ledes uden om tunnellen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen.

| d) | En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx Efter fortynding i tunnellen måles sporgaskomponenten. Dette foretages for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet r
  d:







  qm

  p = qm

  dew/r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

d)

En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx Efter fortynding i tunnellen måles sporgaskomponenten. Dette foretages for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet r
  d:

qm

  p = qm

  dew/r
  d

(74)

Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af qmp
  .

9.4.7.   Særlige forskrifter for delstrømsfortyndingssystemer

9.4.7.1.   Kontrol af carbonstrømmen

Det anbefales kraftigt at gennemføre en kontrol af carbonstrømmen ved anvendelse af den faktiske udstødning for at konstatere, om der er måle- og kontrolproblemer og for at kontrollere, at delstrømssystemet fungerer korrekt. Kontrollen af carbonstrømmen bør foretages mindst hver gang en ny motor installeres, eller hvis der foretages en signifikant ændring i konfigurationen af prøvningsrummet.

Motoren skal køre med maksimalt drejningsmoment og maksimal hastighed eller enhver anden stabil modus, der frembringer 5 % CO2 eller mere. Delstrømsprøvetagningssystemet skal køre med en fortyndingsfaktor på ca. 15 til 1.

Hvis der gennemføres en carbonstrømskontrol, anvendes den metode, der er beskrevet i tillæg 5. Strømningshastighederne for carbon beregnes i overensstemmelse med ligning 80-82 i tillæg 5. Alle strømningshastigheder for carbon skal være i overensstemmelse inden for 3 %.

9.4.7.2.   Kontrol før prøvningen

Der foretages en forudgående kontrol inden for 2 timer før prøvningsforløbet på følgende måde:

Strømningsmålernes nøjagtighed kontrolleres ved samme metode som den, der anvendes til kalibrering (jf. punkt 9.4.6.2) for mindst to punkter, herunder strømningsværdier for qm

  dw, som svarer til fortyndingsforhold mellem 5 og 15 for den qmdew
  , der anvendes under prøvningen.

Hvis det kan påvises ved hjælp af registreringer fra kalibreringsproceduren i punkt 9.4.6.2, at flowmeterkalibreringen er stabil over en længere periode, kan kontrollen forud for prøvningen undlades.

9.4.7.3.   Bestemmelse af transformationstiden

Systemindstillingerne for evaluering af transformationstid skal være nøjagtigt de samme som ved måling under prøvningsforløbet. Transformationstiden bestemmes ved følgende metode:

Et uafhængigt referenceflowmeter med et passende måleområde for sondestrømningen serieforbindes og tilsluttes sonden tæt. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms for den strømningstrinstørrelse, der anvendes ved måling af responstid, med strømningsbegrænsning tilstrækkelig lav til ikke at påvirke delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og i overensstemmelse med god teknisk skik.

Tilførslen af udstødningsstrømmen (eller luftstrømmen, hvis udstødningsstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet skal kunne reguleres trinvis fra en lav strømning til mindst 90 % af fuld skalavisning. Udløseren for trinændring skal være den samme som den, der anvendes til at starte »look ahead«-styringen under selve prøvningen. Udstødningsstrømmens trinstimulering og flowmeterets respons skal registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 10 Hz.

For disse data bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemet, hvilket er tiden fra igangsættelsen af trinstimuleringen til punktet for 50 % flowmeterrespons. På lignende måde bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemets q
  mp-signal og udstødningsflowmeterets q
  mew, i-signal. Disse signaler anvendes i de regressionskontroller, der udføres efter hver prøvning (jf. punkt 3.8.3.3).

Beregningen skal gentages for mindst 5 stignings- og sænkningsstimuleringer, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 ms) trækkes fra denne værdi. Dette er delstrømfortyndingssystemets »look ahead«-værdi, som anvendes i overensstemmelse med punkt 8.3.3.3.

9.5.   Kalibrering af CVS-system

9.5.1.   Generelt

CVS-systemet kalibreres med et nøjagtigt flowmeter og en forsnævringsanordning. Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.

Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter.

9.5.2.   Kalibrering af den positive fortrængningspumpe (PDP)

Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende en kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/s ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en bestemt kombination af pumpeparametre. Den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen, bestemmes. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.

Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.

Utætheder i forbindelser og rør mellem kalibreringsventurien og CVS-pumpen skal holdes på mindre end 0,3 % af det laveste strømningspunkt (højeste forsnævring og laveste PDP-hastighedspunkt).

9.5.2.1.   Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (qv

  CVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V
  0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

hvor:

| qv

  CVS | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved pumpeindgangen, K |
| p
  p | er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa |
| n | er pumpehastigheden, omdr./s. |

qv

  CVS

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved pumpeindgangen, K

p
  p

er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa

n

er pumpehastigheden, omdr./s.

For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
  0) mellem pumpehastighed, trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

hvor:

| Δp
  p | er trykforskellen mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | er det absolutte afgangstryk ved pumpeudgang, kPa |

Δp
  p

er trykforskellen mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa

p
  p

er det absolutte afgangstryk ved pumpeudgang, kPa

Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D
  0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt og hældning og beskriver således disse.

For et CVS-system med flere hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D
  0) skal stige med aftagende pumpeydelse.

De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi af V
  0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.

9.5.3.   Kalibrering af den kritiske venturi (CFV)

Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af venturiens indgangstryk og -temperatur.

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K
  v som funktion af venturiens indgangstryk. For kritisk (droslet) strømning vil K
  v være forholdsvis konstant. Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og K
  v mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.

9.5.3.1.   Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (qv

  CVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

hvor:

| qv

  CVS | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |

qv

  CVS

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

Gennemsnitsværdien K
  V og standardafvigelsen beregnes. Standardafvigelsen må ikke være over ±0,3 % af gennemsnitsværdien af K
  v.

9.5.4.   Kalibrering af subsonisk venturi (SSV)

Kalibrering af SSV bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og temperatur, trykfald mellem SSV-indgang og hals som vist i ligning 43 (jf. punkt 8.4.1.4).

9.5.4.1.   Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (Q
  SSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Udledningskoefficienten beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

hvor:

Q
  SSV er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T er temperaturen ved venturiens indgang, K

d
  V er SVV-halsens diameter, m

r
  p er forholdet mellem det det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals =Formula

r
  D er SSV-halsens diameter, d
  V, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D.

For at bestemme området for subsonisk strømning, optegnes C
  d som en funktion af Reynolds' tal Re ved SSV-halsen. Re ved SVV-halsen beregnes ved hjælp af følgende ligning:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

med

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

hvor:

A1 = 25,55152 in SI units of Formula

| Q
  SSV | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| μ | er gassens absolutte eller dynamiske viskositet, kg/ms |
| b | er 1,458 x 106 (empirisk konstant), kg/ms K0,5 |
| S | er 110,4 (empirisk konstant) K |

Q
  SSV

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

μ

er gassens absolutte eller dynamiske viskositet, kg/ms

b

er 1,458 x 106 (empirisk konstant), kg/ms K0,5

S

er 110,4 (empirisk konstant) K

Da Q
  SSV er et input til Re-ligningen, startes beregningerne med et indledende gæt af kalibreringsventuriens Q
  SSV eller C
  d og gentages, indtil Q
  SSV konvergerer. Konvergensmetoden skal være nøjagtig til 0,1 % af punkt eller bedre.

For mindst 16 punkter i det subsoniske strømningsområde skal de værdier for C
  d, der beregnes ud fra tilnærmelsesligningen for den fremkomne kalibreringskurve ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi for C
  d for hvert kalibreringspunkt.

9.5.5.   Kontrol af det samlede system

Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, medens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter punkt 8.4.2.4, bortset fra propan, for hvilket der anvendes en u-faktor 0,000472 i stedet for 0,000480 for HC. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.

9.5.5.1.   Måling med blænde med kritisk strømning

En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

9.5.5.2.   Gravimetrisk måling

Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ±0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

---

(1)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i WHDC-global teknisk forskrift. Nogle punkter i WHDC-global teknisk forskrift er dog ikke påkrævede i dette bilag.

(2)  afhængig af brændstof.

(3)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa.

(4)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66-76 %; H = 22-25 %; N = 0-12 %.

(5)  NMHC på basis of CH2,93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten for CH4).

(6)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70-90 %; C4 = 10-30 %.

(7)  afhængig af brændstof.

(8)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa.

(9)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66-76 %; H = 22-25 %; N = 0-12 %.

(10)  NMHC på basis of CH2,93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten for CH4).

(11)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70-90 %; C4 = 10-30 %.

Tillæg 1

WHTC-dynamometerskema

| Tid | Norm. hastighed | Norm. drejningsmoment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m | = | kørsel (motoring) |

Tid

Norm. hastighed

Norm. drejningsmoment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m

=

kørsel (motoring)

Tillæg 2

Diesel-referencebrændstof

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (1) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Min. | Maks. |
| Ceten-tal | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| — | 50 % vol. |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (1)

Prøvningsmetode

Min.

Maks.

Ceten-tal

52

54

ISO 5165

Massefylde ved 15 oC

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destillation:

—

50 % vol.

oC

245

ISO 3405

| — | 05 % vol. |
| --- | --- |

—

05 % vol.

oC

345

350

| — | slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

slutkogepunkt

oC

370

Flammepunkt

oC

55

ISO 2719

Koldfilterpunkt

oC

–5

EN 116

Kinematisk viskositet ved 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polycykliske aromatiske carbonhydrider

%

m/m

2,0

6,0

EN 12916

Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)

%

m/m

0,2

ISO 10370

Askeindhold

%

m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vandindhold

%

m/m

0,02

EN-ISO 12937

Svovlindhold

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Kobberkorrosion ved 50 oC

1

EN-ISO 2160

Smøreegenskab (HFRR ved 60 oC)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralisationstal

mg KOH/g

0,02

Oxidationsstabilitet

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  De i specifikationen angivne værdier er »faktiske værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

Tillæg 3

Måleudstyr

A.3.1.   Analysesystem

A.3.1.1.   Indledning

Dette bilag indeholder de grundlæggende krav til og den generelle beskrivelse af systemerne til prøvetagning og analyse. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 9 og 10. Det er dog obligatorisk at overholde de grundlæggende krav som f.eks. prøveudtagningslinjens dimensioner, opvarmning og udformning. Der kan anvendes komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper, strømningsanordninger og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

A.3.1.2.   Beskrivelse af analysesystemet

Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af gasemissioner i den ufortyndede udstødningsgas (fig. 9) hhv. i den fortyndede udstødningsgas (fig. 10) baseret på:

| a) | HFID- eller FID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider |
| --- | --- |

a)

HFID- eller FID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider

| b) | NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid

| c) | HCLD- eller CLD-analysator til måling af nitrogenoxider. |
| --- | --- |

c)

HCLD- eller CLD-analysator til måling af nitrogenoxider.

Prøven til bestemmelse af alle komponenter bør tages ved hjælp af en enkelt prøvetagningssonde med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Man kan også vælge at anvende to tætsiddende prøvetagningssonder. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme utilsigtet kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) noget sted i analysesystemet.

Figur 9

Skematisk blokdiagram over system til analyse af CO, CO2, NOx og HC i ufortyndet udstødningsgas

Image

Figur 10

Skematisk blokdiagram over system til analyse af CO, CO2, NOx og HC i fortyndet udstødningsgas

Image

A.3.1.3.   Komponenter i fig. 9 og 10:

| EP | : | Udstødningsrør |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun fig. 9) |

EP

:

Udstødningsrør

SP

:

Prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun fig. 9)

Det anbefales at benytte en lige, lukket, flerhullet sonde af rustfrit stål. Den indvendige diameter må ikke være større end den indvendige diameter af prøveudtagningslinjen. Sondens vægtykkelse må ikke være over 1 mm. Der skal være mindst 3 huller, som er beliggende i 3 forskellige radiære planer og er dimensioneret, så de optager omtrent samme prøvetagningsstrøm. Sonden skal dække mindst 80 % af udstødningsrørets diameter. Der kan anvendes en eller to prøvetagningssonder.

| SP2 | : | HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun fig. 10) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun fig. 10)

Sonden skal:

| a) | være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøveudtagningslinje HSL1 |
| --- | --- |

a)

være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøveudtagningslinje HSL1

| b) | have en indvendig diameter på mindst 5 mm |
| --- | --- |

b)

have en indvendig diameter på mindst 5 mm

| c) | være monteret i fortyndingstunnelen DT (fig. 15) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen) |
| --- | --- |

c)

være monteret i fortyndingstunnelen DT (fig. 15) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen)

| d) | være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler |
| --- | --- |

d)

være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler

| e) | være opvarmet så gasstrømstemperaturen øges til 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) ved sondens udgang, 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) for motorer med styret tænding |
| --- | --- |

e)

være opvarmet så gasstrømstemperaturen øges til 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) ved sondens udgang, 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) for motorer med styret tænding

| f) | ikke-opvarmet, hvis der er tale om FID-måling (kold). |
| --- | --- |

f)

ikke-opvarmet, hvis der er tale om FID-måling (kold).

| SP3 | : | Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2, og NOx (kun fig. 10) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2, og NOx (kun fig. 10)

Sonden skal:

| a) | være i samme plan som SP2 |
| --- | --- |

a)

være i samme plan som SP2

| b) | være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler |
| --- | --- |

b)

være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler

| c) | være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur på 328 K (55 oC) for at forhindre dannelse af kondensvand. |
| --- | --- |

c)

være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur på 328 K (55 oC) for at forhindre dannelse af kondensvand.

| HF1 | : | Opvarmet forfilter (valgfri) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Opvarmet forfilter (valgfri)

Temperaturen skal være den samme som HSL1.

| HF2 | : | Opvarmet filter |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Opvarmet filter

Filteret skal udskille alle faste partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov.

| HSL1 | : | Opvarmet prøveudtagningslinje |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Opvarmet prøveudtagningslinje

Prøveudtagningslinjen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til HC-analysatoren.

Prøveudtagningslinjen skal:

| a) | have en indvendig diameter på mindst 4 mm og højst 13,5 mm |
| --- | --- |

a)

have en indvendig diameter på mindst 4 mm og højst 13,5 mm

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE

| c) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit |
| --- | --- |

c)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit

| d) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 oC) |
| --- | --- |

d)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 oC), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 oC)

| e) | holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) umiddelbart før det opvarmede filter HF2 og HFID. |
| --- | --- |

e)

holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) umiddelbart før det opvarmede filter HF2 og HFID.

| HSL2 | : | Opvarmet NOx-prøveudtagningslinje |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Opvarmet NOx-prøveudtagningslinje

Prøveudtagningslinjen skal:

| a) | have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 oC til 200 oC) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling |
| --- | --- |

a)

have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 oC til 200 oC) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE. |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.

| HP | : | Opvarmet prøvetagningspumpe |
| --- | --- | --- |

HP

:

Opvarmet prøvetagningspumpe

Pumpen skal være opvarmet, og temperaturen svare til HSL.

| SL | : | Prøveudtagningsledning for CO og CO2 |
| --- | --- | --- |

SL

:

Prøveudtagningsledning for CO og CO2

Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet.

| HC | : | HFID-analysator |
| --- | --- | --- |

HC

:

HFID-analysator

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) eller flammeiondetektor (FID) til carbonhydridbestemmelse. HFID'ens temperatur skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 oC og 200 oC).

| CO, CO2 | : | NDIR-analysator |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

NDIR-analysator

NDIR-analysatorer til bestemmelse af carbonmonoxid og carbondioxid (valgfri til bestemmelse af fortyndingsforhold ved PT-måling).

| NOx | : | CLD-analysator |
| --- | --- | --- |

NOx

:

CLD-analysator

CLD eller HCLD-analysator til bestemmelse af nitrogenoxider. Anvendes HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 K og 473 K (55 oC og 200 oC).

| B | : | Kølebad (valgfrit for NO-måling) |
| --- | --- | --- |

B

:

Kølebad (valgfrit for NO-måling)

Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i punkt 9.3.9.2.2. Hvis vandet fjernes ved kondensation, skal prøvegassens temperatur eller dugpunkt overvåges enten i vandudskilleren eller nedstrøms for denne. Prøvegassens temperatur og dugpunkt må ikke være over 280 K (7 oC). Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.

| BK | : | Sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun fig. 10) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun fig. 10)

Til måling af baggrundskoncentrationer.

| BG | : | Prøvetagningssæk (valgfri; kun fig. 10) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Prøvetagningssæk (valgfri; kun fig. 10)

Til måling af prøvernes koncentrationer

A.3.1.4.   Ikke-methan afskæringsmetoden (NMC)

Afskæringsenheden oxiderer alle carbonhydrider, bortset fra CH4, til CO2 og H2O, så HFID-enheden kun bestemmer CH4, når prøven ledes gennem NMC-enheden. Ud over den sædvanlige HC-prøveudtagningslinje (jf. fig. 9 og 10) skal der opstilles en anden HC-prøveudtagningslinje med en afskæringsenhed som vist i fig. 11. Dette muliggør samtidig måling af samlet HC og NMHC.

Afskæringsenheden skal før prøvningen ved en temperatur lig med eller over 600 K (327 oC) karakteriseres med hensyn til katalytisk virkning på CH4 og C2H6 ved H2O-niveauer, som er repræsentative for udstødningsstrømmen. Dugpunkt og O2-indhold af den udtagne prøvestrøm af udstødningsgas skal være kendt. FID-enhedens relative respons på CH4 og C2H6 skal bestemmes i overensstemmelse med punkt 9.3.8.

Figur 11

Skematisk blokdiagram for methan-analyse med NMC-enhed

Image

A.3.1.5.   Komponenterne i fig. 11:

| NMC | : | Enhed til ikke-methan afskæring |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Enhed til ikke-methan afskæring

Til oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan.

HC:

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) eller flammeiondetektor (FID) til måling af HC- og CH4-koncentrationen. HFID'ens temperatur skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 oC og 200 oC).

| V1 | : | Omskifterventil |
| --- | --- | --- |

V1

:

Omskifterventil

Til omskift mellem nulstillings- og kalibreringsgas.

| R | : | Trykregulator |
| --- | --- | --- |

R

:

Trykregulator

Til regulering af trykket i prøveudtagningslinjen og tilførslen til HFID-enheden.

A.3.2.   System til fortynding og partikelprøvetagning

A.3.2.1.   Indledning

Dette bilag indeholder de grundlæggende krav til og den generelle beskrivelse af systemerne til fortynding og partikelprøvetagning. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 12 til 17. Det er dog obligatorisk at overholde de grundlæggende krav som f.eks. prøveudtagningslinjens dimensioner, opvarmning og udformning. Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

A.3.2.2.   Beskrivelse af delstrømssystemet

Et fortyndingssystem, der er baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen, beskrives. Til deling og efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den efterfølgende udskillelse af partikler kan enten al den fortyndede udstødningsgas eller en del heraf ledes til partikelprøveudskillelsessystemet. Den førstnævnte metode benævnes totalprøvetagning, den sidstnævnte delstrømsprøvetagning. Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.

Med totalprøvningssystemet som vist i fig. 12, overføres den ufortyndede udstødningsgas fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem prøvetagningsrøret (SP) og overføringsrøret (TT). Den samlede strømning gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC2 og prøvetagningspumpen (P) i partikelprøvetagningssystemet (jf. fig. 16). Fortyndingsluftens strømning reguleres af strømningsregulatoren FC1, der kan benytte qm

  ew eller qm

  aw og qm

  f som styresignal til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed måles af flowmeteret FM3 i partikelprøvetagningssystemet (jf. fig. 16). Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet.

Figur 12

Delstrømfortyndingssystem (totalprøvetagning)

Image

Med delstrømsprøvetagningssystemet som vist i fig. 13, overføres den ufortyndede udstødningsgas fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem prøvetagningsrøret (SP) og overføringsrøret (TT). Den samlede strøm gennem tunnelen justeres med strømningsregulatoren FC1 tilsluttet enten til fortyndingsluftstrømmen eller sugepumpen for den samlede tunnelstrømning. Strømningsregulatoren FC1 kan anvende qm

  ew eller qm

  aw og qm

  f som styresignaler til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømningshastighed med flowmeteret FM2. Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet. Fra DT udtages en partikelprøve ved hjælp af partikelprøvetagningssystemet (jf. fig. 16).

Figur 13

Delstrømfortyndingssystem (delprøvetagning)

Image

A.3.2.3.   Komponenter i fig. 12 og 13:

| EP | : | Udstødningsrør |
| --- | --- | --- |

EP

:

Udstødningsrør

Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret. Det anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige.

| SP | : | Prøvetagningssonde |
| --- | --- | --- |

SP

:

Prøvetagningssonde

Prøvetagningssonden skal være en af følgende typer

| a) | et åbent rør vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje |
| --- | --- |

a)

et åbent rør vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje

| b) | et åbent rør vendt med strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje |
| --- | --- |

b)

et åbent rør vendt med strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje

| c) | en flerhullet sonde som beskrevet under SP i punkt A.3.1.3. |
| --- | --- |

c)

en flerhullet sonde som beskrevet under SP i punkt A.3.1.3.

| d) | sonde med »hat« vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje som vist i fig. 14. |
| --- | --- |

d)

sonde med »hat« vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje som vist i fig. 14.

Den indvendige diameter af sondens spids skal være mindst 4 mm. Diameterforholdet mellem udstødningsrør og sonde skal være 4.

Når der anvendes en sonde af type a), monteres en inertipræklassifikator (cyklon eller impaktor) med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm umiddelbart ovenfor filterholderen.

Figur 14

Skitse af sonde med »hat«

Image

| TT | : | overføringsrør til udstødningen |
| --- | --- | --- |

TT

:

overføringsrør til udstødningen

For overføringsrøret gælder:

| a) | det skal være så kort som muligt, og ikke over 1 m langt |
| --- | --- |

a)

det skal være så kort som muligt, og ikke over 1 m langt

| b) | rørets diameter skal mindst være lig prøvetagningssondens, men højst 25 mm |
| --- | --- |

b)

rørets diameter skal mindst være lig prøvetagningssondens, men højst 25 mm

| c) | røret skal være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje og vende i strømmens retning. |
| --- | --- |

c)

røret skal være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje og vende i strømmens retning.

Røret skal være isoleret med et materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05 W/mK med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter, eller opvarmet.

| FC1 | : | Strømningsregulator |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Strømningsregulator

Til regulering af fortyndingsluftstrømmen gennem trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB skal anvendes en strømningsregulator. Den kan være forbundet til de signaler fra udstødningsstrømsensoren, der er specificeret i punkt 8.3.1. Strømningsregulatoren kan være monteret opstrøms eller nedstrøms for den pågældende pumpe. Anvendes tryksat luftforsyning, styrer FC1 luftstrømmen direkte.

| FM1 | : | Flowmeter |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Flowmeter

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er valgfri, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| DAF | : | Fortyndingsluftfilter |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Fortyndingsluftfilter

Fortyndingsluften (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) skal filtreres med et højeffektivt (HEPA) filter med initial udskillelsesgrad på mindst 99,97 %. Fortyndingsluften skal have en temperatur på over 288 K (15 oC) og kan være affugtet.

| FM2 | : | Flowmeter (typen til delprøvetagning, kun fig. 13) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Flowmeter (typen til delprøvetagning, kun fig. 13)

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er valgfri, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| PB | : | Trykpumpe (typen til delprøvetagning, kun fig. 13) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Trykpumpe (typen til delprøvetagning, kun fig. 13)

Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndingsluft.

| SB | : | Sugepumpe (typen til delprøvetagning, kun fig. 13) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Sugepumpe (typen til delprøvetagning, kun fig. 13)

Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af den fortyndede udstødningsgasstrøm.

| DT | : | Fortyndingstunnel |
| --- | --- | --- |

DT

:

Fortyndingstunnel

For fortyndingstunnelen gælder:

| a) | tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning for et delprøvetagningssystem, dvs. at fuldstændig opblanding ikke er påkrævet for et totalprøvningssystem |
| --- | --- |

a)

tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning for et delprøvetagningssystem, dvs. at fuldstændig opblanding ikke er påkrævet for et totalprøvningssystem

| b) | tunnelen skal være udført i rustfrit stål |
| --- | --- |

b)

tunnelen skal være udført i rustfrit stål

| c) | er tunnelen af typen med delprøvetagning, skal dens diameter være mindst 75 mm |
| --- | --- |

c)

er tunnelen af typen med delprøvetagning, skal dens diameter være mindst 75 mm

| d) | er tunnelen beregnet til totalprøvetagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm |
| --- | --- |

d)

er tunnelen beregnet til totalprøvetagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm

| e) | tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) |
| --- | --- |

e)

tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC)

| f) | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

f)

tunnelen kan være isoleret.

| PSP | : | Partikelprøvetagningssonde (typen til delprøvetagning, kun fig. 13) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Partikelprøvetagningssonde (typen til delprøvetagning, kun fig. 13)

Partikelprøvetagningssonden udgør den forreste del af partikeloverføringsrøret PTT (jf. punkt A.3.2.5) og

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm

| c) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at fortyndingslufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at fortyndingslufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

A.3.2.4.   Beskrivelse af fuldstrømsfortyndingssysstem

Der beskrives et system, hvor al udstødningsgassen fortyndes i fortyndingstunnelen DT ved hjælp af udtagning af et konstant prøvevolumen (Constant Volume Sampling (CVS)), og dette er vist i fig. 15.

Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CFV) eller en subsonisk venturi (SSV). Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler (HE) eller elektronisk strømningskompensation (EFC). Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver fortyndingsforholdet ikke beregnes.

Til efterfølgende indsamling af partikler skal en prøve af den fortyndede udstødningsgas ledes til partikelindsamlingssystemet med dobbelt fortynding (jf. punkt 17). Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet, da det for de fleste komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.

Figur 15

Skematisk gengivelse af fuldstrømsfortyndingssystem (CVS)

Image

A.3.2.5.   Komponenterne i fig. 15

| EP | : | Udstødningsrør |
| --- | --- | --- |

EP

:

Udstødningsrør

Udstødningsrørets længde må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Hvis systemet er over 4 m langt, skal hele den del af røret, som er over 4 m, være isoleret, bortset fra en eventuel røgtæthedsmåler placeret i selve udstødningsrøret. Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringsmaterialets varmeledningsevne må højst være 0,1 W/mK, målt ved 673 K. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre.

| PDP | : | Fortrængningspumpe |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Fortrængningspumpe

PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for fortyndingsluft. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når PDP-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til PDP med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før PDP må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen, når der ikke anvendes strømningskompensation (EFC). Strømningskompensation må kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 oC).

| CFV | : | Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)

CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når CFV-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CFV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før CFV må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation (EFC).

| SSV | : | Subsonic Venturi (subsonisk venturi) |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Subsonic Venturi (subsonisk venturi)

SSV måler den totale fortyndede udstødningsstrøm ved at anvende en subsonisk venturis gasstrømningsfunktion, der er afhængig af indgangstryk samt temperatur og trykfald mellem venturiens indgang og hals. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når SSV-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til SSV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før SSV må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC).

| HE | : | Varmeveksler (valgfri) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Varmeveksler (valgfri)

Varmevekslerens kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser. Hvis der anvendes EFC, er varmeveksleren ikke påkrævet.

| EFC | : | Elektronisk strømningskompensation (valgfri) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektronisk strømningskompensation (valgfri)

Hvis indgangstemperaturen til PDP, CFV eller SSV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer den proportionale prøvetagning i dobbeltfortyndingssystemet. Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at holde prøvegassens strømningshastighed gennem dobbeltfortyndingssystemets partikelfiltre (se punkt 17) inden for ±2,5 %.

| DT | : | Fortyndingstunnel |
| --- | --- | --- |

DT

:

Fortyndingstunnel

For fortyndingstunnelen gælder

| a) | tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal > 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft |
| --- | --- |

a)

tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal > 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft

| b) | tunnelen skal have en diameter på mindst 75 mm |
| --- | --- |

b)

tunnelen skal have en diameter på mindst 75 mm

| c) | tunnelen kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

tunnelen kan være isoleret.

Motorens udstødning skal ledes direkte nedstrøms i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet. Der kan der bruges en blænde til at sikre opblanding

Anvendes dobbeltfortyndingssystemet, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere og derefter ledes gennem prøveudskillelsesfiltrene (fig. 17). PDP eller CFV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 464 K (191 oC) i prøvetagningsområdet. Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på mellem 315 K (42 oC) og 325 K (52 oC) umiddelbart før partikelfilteret.

| DAF | : | Fortyndingsluftfilter |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Fortyndingsluftfilter

Fortyndingsluften (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) skal filtreres med et højeffektivt (HEPA) filter med initial udskillelsesgrad på mindst 99,97 %. Fortyndingsluften skal have en temperatur > 288 K (15 oC) og kan være affugtet.

| PSP | : | Partikelprøvetagningssonde |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Partikelprøvetagningssonde

Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT,

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm

| c) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

A.3.2.6.   Beskrivelse af partikelprøvetagningssystemet

Der kræves et partikelprøvetagningssystem til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret, som vist i fig. 16 og 17. Ved total prøvetagning med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndingssystemet og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed (se fig. 12). Er der tale om delstrømsprøvetagning med delstrømsfortynding eller fuldstrømsfortynding, hvor kun en del af den fortyndede udstødningsgas føres gennem filtrene, er fortyndingssystemet og prøvetagningssystemet normalt forskellige enheder.

I delstrømsfortyndingssystemer udtages en prøve af den fortyndede udstødningsgas fra fortyndingstunnelen DT gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT ved hjælp af prøvetagningspumpen P, som vist i fig. 16. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Prøvestrømmens hastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3.

I forbindelse med et fuldstrømsfortyndingssystem skal der anvendes et partikelprøvetagningssystem med dobbeltfortynding som vist i fig. 17. En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen DT gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndes endnu en gang. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 15), benyttes strømningshastigheden af den totale fortyndede udstødningsgas som styresignal for FC3.

Figur 16

Skitse af partikelprøvetagningssystem

Image

Figur 17

Skitse af partikelprøvetagningssystem med dobbelt fortynding

Image

A.3.2.7.   Komponenterne i fig. 16 (kun delstrømssystem) og 17 (kun fuldstrømssystem):

| PTT | : | Partikeloverføringsrør |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Partikeloverføringsrør

Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm langt.

Dimensioneringen er gyldig for:

| a) | delstrømsfortyndingssystemer med delprøvetagning fra prøvesondens spids til filterholderen |
| --- | --- |

a)

delstrømsfortyndingssystemer med delprøvetagning fra prøvesondens spids til filterholderen

| b) | delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen |
| --- | --- |

b)

delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen

| c) | fuldstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra prøvesondens spids til den sekundære fortyndingstunnels indgang. |
| --- | --- |

c)

fuldstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra prøvesondens spids til den sekundære fortyndingstunnels indgang.

Overføringsrøret:

| a) | kan være opvarmet til vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) |
| --- | --- |

a)

kan være opvarmet til vægtemperatur på højst 325 K (52 oC)

| b) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret.

| SDT | : | Sekundær fortyndingstunnel (kun fig. 17) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Sekundær fortyndingstunnel (kun fig. 17)

Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm, og dens længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25 s for den dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder FH skal være placeret højst 300 mm fra afgangen fra SDT.

For den sekundære fortyndingstunnel gælder:

| a) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 oC), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret.

| FH | : | Filterholder |
| --- | --- | --- |

FH

:

Filterholder

Filterholderen:

| a) | kan være opvarmet til vægtemperatur på højst 325 K (52 oC) |
| --- | --- |

a)

kan være opvarmet til vægtemperatur på højst 325 K (52 oC)

| b) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret.

En inertipræklassifikator med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm skal monteres umiddelbart ovenfor filterholderen, hvis der anvendes en prøvetagningssonde med åbent rør vendende mod strømmen.

| P | : | Prøvetagningspumpe |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Strømningsregulator |

P

:

Prøvetagningspumpe

FC2

:

Strømningsregulator

Til at regulere partikelprøvens hastighed anvendes en strømningsregulator.

| FM3 | : | Flowmeter |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Flowmeter

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af partikelprøvestrømmen gennem partikelfilteret. Kan monteres ovenfor eller nedenfor prøvetagningspumpen P.

| FM4 | : | Flowmeter |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Flowmeter

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af sekundær fortyndingsluftstrøm gennem partikelfilteret.

| BV | : | Kugleventil (valgfri) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Kugleventil (valgfri)

Kugleventilen skal have en indvendig diameter mindst lig partikeloverføringsrøret PTTs indvendige diameter og en omskiftningstid på mindre end 0,5 s.

Tillæg 4

Bestemmelse af systemækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal, jf. punkt 5.1.1, ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af (mindst) 7 par stikprøver af det kandiderende system og et af de godkendte referencesystemer i dette bilag ved anvendelse af en eller flere hensigtsmæssige prøvecyklusser. De ækvivalenskriterier, som skal anvendes, er F-testen og den tosidede Student t-test.

Ved denne statistiske metode undersøges hypotesen om, at prøvens standardafvigelse og prøvens gennemsnitsværdi af en emission målt med det kandiderende system ikke adskiller sig fra prøvens standardafvigelse og prøvens gennemsnitsværdi for den pågældende emission målt med referencesystemet. Hypotesen prøves på baggrund af et signifikansniveau på 10 % for F- og t-værdierne. De kritiske F- og t-værdier for 7-10 par stikprøver er angivet i tabel 8. Hvis F- og t-værdierne beregnet ud fra nedenstående ligning er større end de kritiske F- og t-værdier, er det kandiderende system ikke ækvivalent.

Følgende fremgangsmåde følges: Bogstaverne R og C med lav skrift henviser til henholdsvis referencesystemet og det kandiderende system:

| a) | Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet parallelt. Der refereres til antallet af prøver som n
  R og n
  C. |
| --- | --- |

a)

Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet parallelt. Der refereres til antallet af prøver som n
  R og n
  C.

| b) | Beregn gennemsnitsværdierne

  and

  og standardafvigelserne s
  R og s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Beregn F-værdien som følger: | (82) |
| --- | --- | --- |

c)

Beregn F-værdien som følger:

Formula

(82)

(den største af de to standardafvigelser s
  R eller s
  C skal stå i tælleren)

| d) | Beregn t-værdien som følger: | (83) |
| --- | --- | --- |

d)

Beregn t-værdien som følger:

Formula

(83)

| e) | Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i tabel 8. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 10 % (konfidensgrad på 90 %). |
| --- | --- |

e)

Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i tabel 8. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 10 % (konfidensgrad på 90 %).

| f) | Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:







  for F-testen: | df = n
  R –1/n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| for t-testen: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

f)

Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:

for F-testen:

df = n
  R –1/n
  C –1

(84)

for t-testen:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| g) | Ækvivalensen bestemmes som følger:






  i) | hvis F < F
  crit og t < t
  crit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette bilag |
| --- | --- | --- |

g)

Ækvivalensen bestemmes som følger:

i)

hvis F < F
  crit og t < t
  crit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette bilag

| ii) | hvis F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, er det kandiderende system forskellig fra referencesystemet i dette bilag.
  Tabel 8

  F- og t-værdier for udvalgte stikprøvestørrelser









  Stikprøvestørrelse | F-test | t-test |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

ii)

hvis F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, er det kandiderende system forskellig fra referencesystemet i dette bilag.

Tabel 8

F- og t-værdier for udvalgte stikprøvestørrelser

Stikprøvestørrelse

F-test

t-test

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

Tillæg 5

Kontrol af carbonstrømmen

A.5.1.   Indledning

Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder al dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemkontrol baseret på CO2-målinger.

Strømmen af carbon ind i systemerne til udstødningsmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøveudtagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.

På denne måde udgør motoren en kendt kilde af carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrøm i udstødningsrøret og ved udgangen af delstrømsprøvetagningssystemet for partikler (PM) kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.

Fig. 18 viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømmene skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømmene ved hvert prøvetagningspunkt er angivet nedenfor.

Figur 18

Målepunkter til kontrol af carbonstrøm

Image

A.5.2.   Carbons strømningshastighed ind i motoren (målepunkt 1)

Carbons massestrømshastighed ind i motoren for et brændstof CHαOε er:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

hvor:

| qm

  f | er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s

A.5.3.   Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødning (målepunkt 2)

Carbons massestrømningshastighed i motorens udstødningsrør bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrømshastighed:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

hvor:

| c
  CO2,r | er våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| qmew | er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| M
  e | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |

c
  CO2,r

er våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, %

c
  CO2,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

qmew

er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

M
  e

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med pkt. 8.1.

A.5.4.   Carbons strømningshastighed i fortyndingssystemet (målepunkt 3)

For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet kan der også tages hensyn til delingsforholdet. Carbons strømningshastighed bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrømshastighed og prøvestrømshastigheden.

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

hvor:

| c
  CO2,d | er våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| qmew | er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| qmp | er prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s |
| M
  e | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |

c
  CO2,d

er våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang,

c
  CO2,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

qmew

er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

qmp

er prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s

M
  e

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med punkt 8.1.

A.5.5.   Beregning af udstødningsgassens molarmasse

Udstødningsgassens molarmasse beregnes ved hjælp af ligning 28 (jf. punkt 8.3.2.5.)

Alternativt kan følgende molarmasser for udstødningsgassen anvendes:

| M
  e (diesel) = | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (LPG) = | = 28,6 g/mol |
| M
  e (NG) = | = 28,3 g/mol |

M
  e (diesel) =

= 28,9 g/mol

M
  e (LPG) =

= 28,6 g/mol

M
  e (NG) =

= 28,3 g/mol

Tillæg 6

Eksempel på beregningsmåde

| A.6.1. | Grundlæggende data for støkiometriske beregninger






  Hydrogens atommasse | 1,00794 g/atom |
| --- | --- | --- |
| Carbons atommasse | 12,011 g/atom |
| Svovls atommasse | 32,065 g/atom |
| Nitrogens atommasse | 14,0067 g/atom |
| Oxygens atommasse | 15,9994 g/atom |
| Argons atommasse | 39,9 g/atom |
| Vands molarmasse | 18,01534 g/mol |
| Carbondioxids molarmasse | 44,01 g/mol |
| Carbonmonoxids molarmasse | 28,011 g/mol |
| Oxygens molarmasse | 31,9988 g/mol |
| Nitrogens molarmasse | 28,011 g/mol |
| Nitrogenoxids molarmasse | 30,008 g/mol |
| Nitrogendioxids molarmasse | 46,01 g/mol |
| Svovldioxid molarmasse | 64,066 g/mol |
| Tør lufts molarmasse | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Grundlæggende data for støkiometriske beregninger

Hydrogens atommasse

1,00794 g/atom

Carbons atommasse

12,011 g/atom

Svovls atommasse

32,065 g/atom

Nitrogens atommasse

14,0067 g/atom

Oxygens atommasse

15,9994 g/atom

Argons atommasse

39,9 g/atom

Vands molarmasse

18,01534 g/mol

Carbondioxids molarmasse

44,01 g/mol

Carbonmonoxids molarmasse

28,011 g/mol

Oxygens molarmasse

31,9988 g/mol

Nitrogens molarmasse

28,011 g/mol

Nitrogenoxids molarmasse

30,008 g/mol

Nitrogendioxids molarmasse

46,01 g/mol

Svovldioxid molarmasse

64,066 g/mol

Tør lufts molarmasse

28,965 g/mol

Under antagelse af, at det ikke er nogen kompressibilitetseffekt, kan alle gasser i motorens indsugnings-/forbrændings-/udstødningsproces anses for at være ideale, og alle volumetriske beregninger skal derfor baseres på en molarvolumen på 22,414 l/mol i henhold til Avogadros hypotese.

| A.6.2. | Gasemissioner (dieselbrændstof)
  Målingsdata for et individuelt punkt i prøvningscyklussen (dataindsamlingsprocent på 1 Hz) til beregning af den øjeblikkelige masseemission er vist nedenfor. I dette eksempel måles CO og NOx på tør basis, HC på våd basis. HC-koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter. Beregningsmåden er den samme for de andre punkter i cyklussen.
  Det viste beregningseksempel viser de afrundede mellemresultater i de forskellige trin for bedre at illustrere beregningen. Det skal bemærkes at afrunding af mellemresultaterne ikke er tilladt i de faktiske beregninger (jf. punkt 8).














  T
  a, i

  (K) | H
  a, i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew, i

  (kg/s) | qm

  aw, i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | c
  HC, i

  (ppm) | c
  CO, i

  (ppm) | c
  NOx, i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2.

Gasemissioner (dieselbrændstof)

Målingsdata for et individuelt punkt i prøvningscyklussen (dataindsamlingsprocent på 1 Hz) til beregning af den øjeblikkelige masseemission er vist nedenfor. I dette eksempel måles CO og NOx på tør basis, HC på våd basis. HC-koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter. Beregningsmåden er den samme for de andre punkter i cyklussen.

Det viste beregningseksempel viser de afrundede mellemresultater i de forskellige trin for bedre at illustrere beregningen. Det skal bemærkes at afrunding af mellemresultaterne ikke er tilladt i de faktiske beregninger (jf. punkt 8).

T
  a, i

(K)

H
  a, i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew, i

(kg/s)

qm

  aw, i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

c
  HC, i

(ppm)

c
  CO, i

(ppm)

c
  NOx, i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Komponent | Molforhold | % masse |
| --- | --- | --- |
| H | α= 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponent

Molforhold

% masse

H

α= 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Trin 1: Tør/våd-korrektion (punkt 8.1):

Ligning (11): k
  f = 0,055584 × 13,45 - 0,0001083 × 86,5 - 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Ligning (8):

Formula

| Ligning (7): | c
  CO, i (wet) | = 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx, i (wet) | = 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Ligning (7):

c
  CO, i (wet)

= 40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx, i (wet)

= 500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Trin 2: NOx-korrektion for temperatur og fugtindhold (punkt 8.2.1):

| Ligning (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Ligning (18):

Formula

= 0,9576

Trin 3: Beregning af den øjeblikkelige emission for hvert enkelt punkt i cyklussen (punkt 8.3.2.4):

| Ligning (25): | m
  HC, i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO, i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| m
  Nox, I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Ligning (25):

m
  HC, i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO, i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox, I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Trin 4: Beregning af masseemissionen gennem cyklussen ved integration af de øjeblikkelige emissionsværdier og u-værdierne fra tabel 4 (punkt 8.3.2.4):

Følgende beregning antages for WHTC-cyklussen (1 800 s) og den samme emission for hvert punkt i cyklussen.

| Ligning (25): | m
  HC | = | | = 4,01 g/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/test |
| m
  NOx | = | | = 197,72 g/test |

Ligning (25):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/test

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/test

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/test

Trin 5: Beregning af specifikke emissioner (punkt 8.5.2.1):

| Ligning (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Ligning (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| A.6.2. | Partikelemission (dieselbrændstof)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew, i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | qm

  dw, i

  (kg/s) | qm

  dew, i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.2.

Partikelemission (dieselbrændstof)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew, i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

qm

  dw, i

(kg/s)

qm

  dew, i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

Trin 1: Beregning af m
  edf (punkt 8.3.3.5.2):

| Ligning (37): | r
  d, i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ligning (36): | q
  medf, i | = 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Ligning (35): | m
  edf | | = 1 116 kg/test |

Ligning (37):

r
  d, i

Formula

= 4

Ligning (36):

q
  medf, i

= 0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Ligning (35):

m
  edf

Formula

= 1 116 kg/test

Trin 2: Opdriftskorrektion af partikelmassen (punkt 9.4.3.5)

| Ligning (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ligning (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Ligning (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Ligning (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

Trin 3: Beregning af partikelmasseemission (punkt 8.3.3.5.2):

| Ligning (34): | m
  PM | | = 1,253 g/test |
| --- | --- | --- | --- |

Ligning (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/test

Trin 4: Beregning af den specifikke emission (punkt 8.5.2.1):

| Ligning (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Ligning (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

BILAG 5

Tekniske specifikationer for referencebrændstof, som foreskrives til godkendelsesprøvning og til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.1.   Dieselreferencebrændstof til prøvning af motorer efter emissionsgrænserne i række a i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ
   (1)

| Parameter | Enhed | Grænser (2) | Prøvningsmetode | Offentliggjort |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Maks. |
| Cetantal (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Massefylde ved 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Destillation: | | | | | |
| — | 50 %-punkt |

Parameter

Enhed

Grænser (2)

Prøvningsmetode

Offentliggjort

Min.

Maks.

Cetantal (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Massefylde ved 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Destillation:

—

50 %-punkt

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | 95 %-punkt |
| --- | --- |

—

95 %-punkt

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

slutkogepunkt

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Flammepunkt

oC

55

—

EN 27719

1993

CFPP

oC

—

- 5

EN 116

1981

Viskositet ved 40 oC

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Polycykliske aromatiske carbonhydrider

% m/m

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Svovlindhold (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Kobberkorrosion

—

1

EN-ISO 2160

1995

Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askeindhold

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Vandindhold

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Syretal (stærk syre)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Oxidationsstabilitet (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | En ny og bedre metode til polycykliske aromatiske stoffer er under udvikling |
| --- | --- |

*

En ny og bedre metode til polycykliske aromatiske stoffer er under udvikling

per cent m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Dieselreferencebrændstof til prøvning af motorer efter emissionsgrænserne i række b1, b2 eller c i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ

| Parameter | Enhed | Grænser (7) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Min. | Maks. |
| Cetantal (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| — | 50 %-punkt |

Parameter

Enhed

Grænser (7)

Prøvningsmetode

Min.

Maks.

Cetantal (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Massefylde ved 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destillation:

—

50 %-punkt

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | 95 %-punkt |
| --- | --- |

—

95 %-punkt

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | Slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

Slutkogepunkt

oC

—

370

EN-ISO 3405

Flammepunkt

oC

55

—

EN 22719

CFPP

oC

—

–5

EN 116

Viskositet ved 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycykliske aromatiske carbonhydrider

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Svovlindhold (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kobberkorrosion

—

klasse 1

EN-ISO 2160

Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askeindhold

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vandindhold

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Syretal (stærk syre)

Mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Smøreegenskab (HFRR slidskanningsdiameter ved 60 oC)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

Ikke tilladt

1.3.   Ethanol til dieselmotorer
   (11)

| Parameter | Enhed | Grænser (12) | Testmetode (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Min. | Maks. |
| Alkohol, masse | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Andre alkoholer end ethanol i alkoholer i alt, masse | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Massefylde ved 15 oC | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Askeindhold | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Flammepunkt | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Syreindhold beregnet som eddikesyre | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Syretal (stærk syre) | KOH mg/l | — | 1 | |
| Farve | Efter skala | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Dry-rest ved 100 oC | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Vandindhold | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehyder beregnet som eddikesyre | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Svovlindhold | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Estere, beregnet som ethylacetat | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Parameter

Enhed

Grænser (12)

Testmetode (13)

Min.

Maks.

Alkohol, masse

% m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Andre alkoholer end ethanol i alkoholer i alt, masse

% m/m

—

2

ADTM D 5501

Massefylde ved 15 oC

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Askeindhold

% m/m

0,001

ISO 6245

Flammepunkt

oC

10

ISO 2719

Syreindhold beregnet som eddikesyre

% m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Syretal (stærk syre)

KOH mg/l

—

1

Farve

Efter skala

—

10

ASTM D 1209

Dry-rest ved 100 oC

mg/kg

15

ISO 759

Vandindhold

% m/m

6,5

ISO 760

Aldehyder beregnet som eddikesyre

% m/m

0,0025

ISO 1388-4

Svovlindhold

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Estere, beregnet som ethylacetat

% m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   NATURGAS (NG)

På det europæiske marked sælges to gastyper:

| a) | gas i H-området, hvor GR og G23 er de yderstliggende referencebrændstoffer |
| --- | --- |

a)

gas i H-området, hvor GR og G23 er de yderstliggende referencebrændstoffer

| b) | gas i L-området, hvor G23 og G25 er de yderstliggende referencebrændstoffer. |
| --- | --- |

b)

gas i L-området, hvor G23 og G25 er de yderstliggende referencebrændstoffer.

Specifikationerne for referencebrændstofferne GR, G23 og G25 er givet nedenfor:

| Referencebrændstof GR |
| --- |
| Specifikationer | Enhed | Basis | Grænseværdier | Prøvningsmetode |
| Min. | Maks. |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | | 87 | 84 | 89 | |
| Ethan | | 13 | 11 | 15 | |
| Rest (14) | molprocent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svovlindhold | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referencebrændstof GR

Specifikationer

Enhed

Basis

Grænseværdier

Prøvningsmetode

Min.

Maks.

Sammensætning:

Methan

87

84

89

Ethan

13

11

15

Rest (14)

molprocent

—

—

1

ISO 6974

Svovlindhold

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referencebrændstof G23 |
| --- |
| Specifikationer | Enhed | Basis | Grænseværdier | Prøvningsmetode |
| Min. | Maks. |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Rest (16) | molprocent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Svovlindhold | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referencebrændstof G23

Specifikationer

Enhed

Basis

Grænseværdier

Prøvningsmetode

Min.

Maks.

Sammensætning:

Methan

92,5

91,5

93,5

Rest (16)

molprocent

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Svovlindhold

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referencebrændstof G25 |
| --- |
| Specifikationer | Enhed | Basis | Grænseværdier | Prøvningsmetode |
| Min. | Maks. |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | | 86 | 84 | 88 | |
| Rest (18) | molprocent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Svovlindhold | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referencebrændstof G25

Specifikationer

Enhed

Basis

Grænseværdier

Prøvningsmetode

Min.

Maks.

Sammensætning:

Methan

86

84

88

Rest (18)

molprocent

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Svovlindhold

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   TEKNISKE DATA FOR LPG-REFERENCEBRÆNDSTOFFER

A.   Tekniske data for lpg-referencebrændstoffer til prøvning af køretøjer efter emissionsgrænserne i række a i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ

| Parameter | Enhed | Brændstof A | Brændstof B | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammensætning: | | | | ISO 7941 |
| C3-indhold | % vol. | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-indhold | % vol. | rest | rest | |
| < C3 , >C4 | % vol. | maks. 2 | maks. 2 | |
| Olefiner | % vol. | maks. 12 | maks. 14 | |
| Fordampningsrest | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 |
| Vand ved 0 oC | | fri | fri | visuel inspektion |
| Totalt svovlindhold | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | EN 24260 |
| Hydrogensulfid | | intet | intet | ISO 8819 |
| Kobberstrimmel-korrosion | skala | klasse 1 | klasse 1 | ISO 6251 (20) |
| Lugt | | karakteristik | karakteristik | |
| Motoroktantal | | min. 92,5 | min. 92,5 | EN 589 bilag B |

Parameter

Enhed

Brændstof A

Brændstof B

Prøvningsmetode

Sammensætning:

ISO 7941

C3-indhold

% vol.

50 ± 2

85 ± 2

C4-indhold

% vol.

rest

rest

< C3 , >C4

% vol.

maks. 2

maks. 2

Olefiner

% vol.

maks. 12

maks. 14

Fordampningsrest

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757

Vand ved 0 oC

fri

fri

visuel inspektion

Totalt svovlindhold

mg/kg

maks. 50

maks. 50

EN 24260

Hydrogensulfid

intet

intet

ISO 8819

Kobberstrimmel-korrosion

skala

klasse 1

klasse 1

ISO 6251 (20)

Lugt

karakteristik

karakteristik

Motoroktantal

min. 92,5

min. 92,5

EN 589 bilag B

B.   Tekniske data for lpg-referencebrændstoffer til prøvning af køretøjer efter emissionsgrænserne i række b1, b2 eller c i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ

| Parameter | Enhed | Brændstof A | Brændstof B | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammensætning: | | | | ISO 7941 |
| C3-indhold | % vol. | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-indhold | % vol. | rest | rest | |
| < C3 , >C4 | % vol. | maks. 2 | maks. 2 | |
| Olefiner | % vol. | maks. 12 | maks. 14 | |
| Fordampningsrest | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 |
| Vand ved 0 oC | | fri | fri | visuel inspektion |
| Totalt svovlindhold | mg/kg | maks. 10 | maks. 10 | EN 24260 |
| Hydrogensulfid | | intet | intet | ISO 8819 |
| Kobberstrimmel-korrosion | skala | klasse 1 | klasse 1 | ISO 6251 (21) |
| Lugt | | karakteristik | karakteristik | |
| Motoroktantal | | min. 92,5 | min. 92,5 | EN 589 bilag B |

Parameter

Enhed

Brændstof A

Brændstof B

Prøvningsmetode

Sammensætning:

ISO 7941

C3-indhold

% vol.

50 ± 2

85 ± 2

C4-indhold

% vol.

rest

rest

< C3 , >C4

% vol.

maks. 2

maks. 2

Olefiner

% vol.

maks. 12

maks. 14

Fordampningsrest

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757

Vand ved 0 oC

fri

fri

visuel inspektion

Totalt svovlindhold

mg/kg

maks. 10

maks. 10

EN 24260

Hydrogensulfid

intet

intet

ISO 8819

Kobberstrimmel-korrosion

skala

klasse 1

klasse 1

ISO 6251 (21)

Lugt

karakteristik

karakteristik

Motoroktantal

min. 92,5

min. 92,5

EN 589 bilag B

---

(1)  Hvis det er nødvendigt at beregne den termiske virkningsgrad af en motor eller et køretøj, kan brændstoffets brændværdi beregnes af:

| Specifik energi (brændværdi)(netto) i MJ/kg | = | (46,423 – 8,792d2 + 3,170d) (1– (x + y + s))+ 9,420s – 2,499x, |
| --- | --- | --- |

Specifik energi (brændværdi)(netto) i MJ/kg

=

(46,423 – 8,792d2 + 3,170d) (1– (x + y + s))+ 9,420s – 2,499x,

hvor:

| d | = | massefylde ved 15 oC |
| --- | --- | --- |
| x | = | massebrøk vand ( % divideret med 100) |
| y | = | massebrøk aske ( % divideret med 100) |
| s | = | massebrøk svovl ( % divideret med 100). |

d

=

massefylde ved 15 oC

x

=

massebrøk vand ( % divideret med 100)

y

=

massebrøk aske ( % divideret med 100)

s

=

massebrøk svovl ( % divideret med 100).

(2)  De i specifikationen angivne værdier er »faktiske værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationen, anvendes ISO 4259.

(3)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(4)  Offentliggørelsesmåned indføjes på et senere tidspunkt.

(5)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til prøvningen, indberettes.

(6)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Vedrørende opbevaringsforhold og holdbarhed må henvises til leverandøren.

(7)  De i specifikationerne angivne værdier er »faktiske værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

Til trods for dette mål, som er nødvendigt af tekniske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(8)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(9)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøvningen, indberettes.

(10)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Vedrørende opbevaringsforhold og holdbarhed må henvises til leverandøren.

(11)  Der kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes cetantalsforbedrende midler til ethanolbrændstof. Den størst tilladte mængde er 10 % m/m.

(12)  De i specifikationen angivne værdier er »faktiske værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationen, anvendes ISO 4259.

(13)  Ækvivalente ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber.

(14)  Inaktive +C2+

(15)  Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 oC) og 101,3 kPa).

(16)  Inaktive (forskellig fra N2) +C2+ +C2+

(17)  Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 oC) og 101,3 kPa).

(18)  Inaktive (forskellig fra N2) +C2+ +C2+

(19)  Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 oC) og 101,3 kPa).

(20)  Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.

(21)  Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.

---

BILAG 6

Eksempel på beregningsmåde

1.   ESC-TEST

1.1.   Emission af gasser

Måledata til beregning af de enkelte resultater er givet nedenfor. I dette eksempel måles CO og NOx på tør basis, HC på våd basis. HC-koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter. Beregningsmåden er den samme for de øvrige modi.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | HC
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

HC

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Beregning af korrektionsfaktor for omregning fra tør til våd basis KW, r (bilag 4A, tillæg 1, punkt 45.2):

Formula

Formula

og

Formula

Beregning af våde koncentrationer:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

Beregning af NOx-fugtighedskorrektionsfaktoren KH, D (bilag 4A, tillæg 1, punkt 54.3):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B = -0,209 × 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

Beregning af emissionsmassestrømme (bilag 4A, tillæg 1, punkt 54.4):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4A, tillæg 1, punkt 54.5):

I følgende beregningseksempel er valgt CO; for de øvrige komponenter er beregningsmåden den samme.

Emissionsmassestrømmene for de enkelte modi ganges med de respektive vægtningsfaktorer som foreskrevet i bilag 4A, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen, resulterende i den gennemsnitlige emissionsmassestrøm i hele testcyklusen:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Motoreffekten i de enkelte testforløb ganges med de respektive vægtningsfaktorer som foreskrevet i bilag 4A, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen, resulterende i den gennemsnitlige effekt i hele testcyklussen:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

Beregning af den specifikke NOx-emission i det tilfældigt valgte punkt (bilag 4A, tillæg 1, punkt 54.6.1):

Lad os antage, at der i det tilfældige punkt er bestemt følgende værdier:

| nZ | 1 600 min-1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass, Z | 487,9 g/h (beregnet efter foregående formler) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx, Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-1

MZ

495 Nm

NOx mass, Z

487,9 g/h (beregnet efter foregående formler)

P(n)Z

83 kW

NOx, Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Bestemmelse af emissionsværdien fra testcyklussen (bilag 4A, tillæg 1, punkt 45.6.2):

Lad os antage, at de fire tilstødende modi i ESC-testen er som følger:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 - 484,3)/(641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

Sammenligning af værdierne af NOx-emissionen (bilag 4A, tillæg 1, punkt 45.6.3):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708)/5,708 = 2,98 %

1.2.   Partikelemissioner

Partikelbestemmelsen bygger på det princip, at der indsamles partikler gennem hele prøvecyklussen, mens strømmen af prøvegas (MSAM og GEDF) bestemmes i de enkelte modi. Beregningen af GEDF afhænger af det anvendte system. I de følgende eksempler betragtes et system med CO2-måling og kulstofbalancemetoden samt et system med flowmåling. Når der er tale om et fuldstrømsfortyndingssystem, måles GEDF direkte af CVS-udstyret.

Beregning af GEDF (bilag 4A, tillæg 1, punkt 6.2.3 og 6.2.4):

Lad os antage, at der er målt følgende data i modus 4. Beregningsmåden er den samme for de øvrige modi.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | % | % |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

%

%

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | kulstofbalancemetoden |
| --- | --- |

a)

kulstofbalancemetoden

| b) | flowmålemetoden |
| --- | --- |

b)

flowmålemetoden

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4A, tillæg 1, punkt 6.4):

GEDFW–strømingshastighederne for de enkelte modi ganges med de respektive vægtningsfaktorer som angivet i bilag 4A, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen, resulterende i den gennemsnitlige GEDF i hele testcyklussen. Den totale prøvetagningshastighed MSAM beregnes ved sammenlægning af prøvetagningshastighederne for de enkelte testforløb.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075

= 1,515 kg

Antages det, at massen af partiklerne på filtrene er 2,5 mg, fås:

Formula

Baggrundskorrektion (valgfri)

Lad os antage, at der er foretaget én baggrundsmåling med følgende resultater. Beregningen af fortyndingsfaktoren DF er den samme som i punkt 3.1 i dette bilag og er ikke vist her.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| Summen af DF | = [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

Summen af DF

= [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Beregning af den specifikke emission (bilag 4A, tillæg 1, punkt 6.5):

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

hvis baggrundskorrigeret

Formula,

Beregning af den specifikke vægtningsfaktor (bilag 4A, tillæg 1, punkt 6.6):

Forudsættes værdierne at være de samme som beregnet for testforløb 4 ovenfor, fås Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Denne værdi er inden for det tilladte område på 0,10 ±0,003.

2.   ELR-TEST

Da Bessel-filtrering som metode til gennemsnitsberegning er helt ny i europæiske bestemmelser om udstødningsemissioner, er i det følgende givet en beskrivelse af Bessel-filteret, et eksempel på konstruktion af en Bessel-algoritme samt et eksempel på beregning af den endelige røgtæthed. Konstanterne i Bessel-algoritmen afhænger udelukkende af opacimeterets konstruktion og datafangstsystemets prøvetagningsfrekvens. Det anbefales, at opacimeterets fabrikant oplyser de endelige Bessel-filterkonstanter ved forskellige prøvetagningsfrekvenser, og at disse konstanter anvendes af kunden ved konstruktion af Bessel-algoritmen og ved beregning af værdierne for røgtæthed.

2.1.   Almindelige bemærkninger om Bessel-filteret

På grund af højfrekvent forvrængning fremtræder det ubehandlede opacitetssignal sædvanligvis som en meget diffus kurve. For at fjerne disse højfrekvente forvrængninger kræves et Bessel-filter til ELR-testen. Bessel-filteret er selv et rekursivt anden ordens lavpasfilter, som sikrer hurtigst mulig stigning i signalet uden oversvingning.

Hvis man tager udgangspunkt i en tidstro røgfane for den ufortyndede udstødning i udstødningsrøret, vil hvert opacimeter vise en forskellig røgtæthedskurve med forsinkelse. Det målte opacitetssignals forsinkelse og størrelse er hovedsagelig bestemt af geometrien af opacimeterets målekammer, herunder prøvetagningslinjerne til udstødningsgas, og af den tid, opacimeterets elektronik er om at behandle signalet. Disse to virkninger er karakteriseret af to størrelser, som kaldes den fysiske og den elektriske responstid og repræsenterer et særskilt filter for hver opacimetertype.

Formålet med at anvende et Bessel-filter er at sikre en ensartet samlet filterkarakteristik for hele opacimetersystemet, bestående af:

| a) | opacimeterets fysiske responstid (tp) |
| --- | --- |

a)

opacimeterets fysiske responstid (tp)

| b) | opacimeterets elektriske responstid (te) |
| --- | --- |

b)

opacimeterets elektriske responstid (te)

| c) | filterresponstiden for det anvendte Bessel-filter (tF) |
| --- | --- |

c)

filterresponstiden for det anvendte Bessel-filter (tF)

Den resulterende samlede responstid for systemet tAver er givet ved:

Formula,

og skal være ens for alle typer opacimetre for at give samme røgtæthed. Derfor er man nødt til at indføre et Bessel-filter, således at filterresponstiden (tF) sammen med den fysiske (tp) og elektriske (te) responstid for det enkelte opacimeter resulterer i den ønskede samlede responstid (tAver). Eftersom tp og te er givne størrelser for det enkelte opacimeter, og tAver er sat til 1,0 s i dette regulativ, kan tF beregnes af:

Formula

Pr. definition er filterresponstiden tF den tid, et filtreret udgangssignal er om at stige fra 10 % til 90 % af værdien af et trinformet indgangssignal. Derfor skal Bessel-filterets afskæringsfrekvens iterativt beregnes således, at Bessel-filterets responstid er i overensstemmelse med den krævede stigningstid.

Figur a

Kurve over et trinformet indgangssignal og det filtrerede udgangssignal

Image

Figur a viser både kurven over et trinformet indgangssignal, et Bessel-filtreret udgangssignal og Bessel-filterets responstid (tF).

Konstruktion af Bessel-filterets endelige algoritme er en flertrinsproces, hvori der indgår flere iterationssløjfer. Et diagram over iterationsmetoden er vist nedenfor.

Image

2.2.   Beregning af Bessel-algoritmen

I dette eksempel konstrueres Bessel-algoritmen i flere trin i henhold til ovenstående iterationsprocedure, som er baseret på bilag 4A, tillæg 1, punkt 7.1.

For opacimeter og datafangstsystem forudsættes følgende specifikationer:

| a) | fysisk responstid tp | 0,15 s |
| --- | --- | --- |
| b) | elektrisk responstid te | 0,05 s |
| c) | samlet responstid tAver | 1,00 s (efter definition i dette regulativ) |
| d) | målefrekvens | 150 Hz |

a)

fysisk responstid tp

0,15 s

b)

elektrisk responstid te

0,05 s

c)

samlet responstid tAver

1,00 s (efter definition i dette regulativ)

d)

målefrekvens

150 Hz

Trin 1: Krævet responstid af Bessel-filter tF:

Formula

Trin 2: Anslåelse af afskæringsfrekvens og beregning af Bessel-konstanterne E og K til første iteration:

| fc | |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | |
| E | |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Derved fås Bessel-algoritmen:

Yi = Yi-1 + 7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

hvor Si repræsenterer de mulige værdier af det trinformede indgangssignal (enten »0« eller »1«), og Yi repræsenterer de filtrerede værdier af udgangssignalet.

Trin 3: Anvendelse af Bessel-filteret på det trinformede indgangssignal:

Pr. definition er filterresponstiden tF den tid, det filtrerede udgangssignal er om at stige fra 10 % til 90 % af værdien af et trinformet indgangssignal. For at bestemme tiderne svarende til 10 % (t10) og 90 % (t90) af udgangssignalet skal der anvendes et Bessel-filter på et trinformet indgangssignal, hvor fc, E og K er sat til ovenstående værdier.

I tabel B er angivet indekstal, tid og størrelse af et trinformet indgangssignal og de resulterende værdier af det filtrerede udgangssignal for første og anden iteration. For punkterne nærmest t10 og t90 er anvendt fed skrift.

I første iteration i tabel B indtræder 10 % værdien mellem indeks nr. 30 og 31, og 90 % værdien mellem indeks nr. 191 og 192. Til beregning af tF, iter er den nøjagtige værdi af t10 og t90 bestemt ved lineær interpolation mellem nabomålepunkter på følgende måde:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

hvor outupper og outlower er de respektive nærmestliggende punkter af det Bessel-filtrerede udgangssignal, og tlower er det nærmestliggende tidspunkt som angivet i tabel B.

t10 = 0,200000 + 0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333 + 0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

Trin 4: Filterresponstiden for første iterationssløjfe:

tF, iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

Trin 5: Afvigelsen mellem ønsket og opnået filterresponstid i første iterationssløjfe:

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Trin 6: Kontrol af iterationskriterierne:

|Δ| ≤ 0,01 er påkrævet. Da 0,081641 > 0,01, er iterationskriterierne ikke opfyldt, og der skal begyndes på endnu en iterationssløjfe. Til denne iterationssløjfe beregnes en ny afskæringsfrekvens af fc og Δ på følgende måde: fc, new = 0,318152 × (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz

Denne nye afskæringsfrekvens anvendes i anden iterationssløjfe, igen begyndende med trin 2. Iterationen skal gentages, indtil iterationskriteriet er opfyldt. De resulterende værdier af første og anden iteration er sammenfattet i tabel A.

Tabel A

Værdier af første og anden iteration

| Parameter | 1. iteration | 2. iteration |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF, iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc, new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Parameter

1. iteration

2. iteration

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF, iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc, new

(Hz)

0,344126

0,346417

Trin 7: Endelig Bessel-algoritme:

Så snart iterationskriteriet er opfyldt, beregnes de endelige Bessel-filterkonstanter og den endelige Bessel-algoritme som angivet under trin 2. I dette eksempel er iterationskriteriet opfyldt efter den anden iteration (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Den endelige algoritme benyttes derefter til bestemmelse af den gennemsnitlige røgtæthed (se næste punkt 2.3).

Yi = Yi-1 + 8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

Tabel B

Værdierne af trinformet indgangssignal og Bessel-filtreret udgangssignal for første og anden iterationssløjfe

| Indeks i
  [-] | Tid
  [s] | Trinformet indgangssignal Si

  [-] | Filtreret udgangssignal Yi [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. iteration | 2. iteration |
| - 2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| — | — | — | — | — |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| — | — | — | — | — |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| — | — | — | — | — |

Indeks i

[-]

Tid

[s]

Trinformet indgangssignal Si

[-]

Filtreret udgangssignal Yi [-]

1. iteration

2. iteration

- 2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

—

—

—

—

—

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

—

—

—

—

—

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

—

—

—

—

—

2.3.   Beregning af røgtæthed

Nedenstående skema sammenfatter proceduren ved bestemmelse af den endelige størrelse af røgtætheden.

Image

I fig. b ses kurven over det målte, ubehandlede opacitetssignal og den ufiltrerede og filtrerede lysabsorptionskoefficient (k-værdi) i første belastningstrin af en ELR-test, og maksimumværdien Ymax1,A (topværdi) af den filtrerede k-kurve er vist. Tilsvarende indeholder tabel C de numeriske værdier af indeks i, tid (prøvetagningsfrekvens 150 Hz), ubehandlet opacitet, ufiltreret k-værdi og filtreret k-værdi. Filtrering skete med brug af konstanterne i den Bessel-algoritme, der opstilledes i punkt 2.2 i dette bilag. På grund af den store datamængde indeholder tabellen kun de dele af røgtæthedskurven, der ligger nærmest begyndelsen og toppen.

Figur b

Kurve over målt opacitet N, ufiltreret røg k og filtreret røg k

Image

Topværdien (i = 272) beregnes under forudsætning af følgende data i tabel C. Alle andre enkeltværdier af røgtæthed beregnes på samme måde. For at starte algoritmen sættes S-1, S-2, Y-1 and Y-2 til nul.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| Index i | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-1) | 0,427392 |
| S270 (m-1) | 0,427532 |
| Y271 (m-1) | 0,542383 |
| Y270 (m-1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

Index i

272

N ( %)

16,783

S271 (m-1)

0,427392

S270 (m-1)

0,427532

Y271 (m-1)

0,542383

Y270 (m-1)

0,542337

Beregning af k-værdi (bilag 4A, tillæg 1, punkt 7.3.1):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m- 1

Denne værdi svarer til S272 i nedenstående ligning.

Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed (bilag 4A, tillæg 1, punkt 7.3.2):

I følgende ligning anvendes Bessel-konstanterne fra punkt 2.2 ovenfor. Den faktiske ufiltrerede k-værdi som beregnet ovenfor svarer til S272 (Si). S271 (Si-1) og S270 (Si-2) er de to foregående ufiltrerede k-værdier, medens Y271 (Yi-1) og Y270 (Yi-2) er de to foregående filtrerede k-værdier.

| Y272 = | 0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272 =

0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

Denne værdi svarer til Ymax1,A i nedenstående ligning.

Beregning af den endelige værdi af røgtætheden (bilag 4A, tillæg 1, punkt 7.3.3):

Fra hver røgtæthedskurve tages den maksimale filtrerede k-værdi til videre beregning. Følgende værdier forudsættes

| Hastighed | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| Cyklus 1 | Cyklus 2 | Cyklus 3 |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Hastighed

Ymax (m-1)

Cyklus 1

Cyklus 2

Cyklus 3

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482 m- 1

SVB = (0,5596 + 0,5400+0,5389)/3 = 0,5462 m- 1

SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099 m- 1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m- 1

Validering af cyklus (bilag 4A, tillæg 1, punkt 3.4)

Før SV beregnes, skal cyklussen valideres ved beregning af de relative standardafvigelser af røgtætheden under de tre cyklusser for hver hastighed.

| Hastighed | Gennemsnitlig SV (m-1) | Absolut standardafvigelse (m-1) | Relativ standardafvigelse ( %) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Hastighed

Gennemsnitlig SV (m-1)

Absolut standardafvigelse (m-1)

Relativ standardafvigelse ( %)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

I dette eksempel er godkendelseskriteriet på 15 % opfyldt for hver hastighed.

Tabel C

Værdierne af opaciteten N og af ufiltreret og filtreret k-værdi i begyndelsen af belastningstrinnet

| Indeks i
  [-] | Tid
  [s] | Opacitet N
  [ %] | Ufiltreret k-værdi
  [m-1] | Filtreret k-værdi
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| — | — | — | — | — |

Indeks i

[-]

Tid

[s]

Opacitet N

[ %]

Ufiltreret k-værdi

[m-1]

Filtreret k-værdi

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

—

—

—

—

—

Værdierne af opaciteten N, ufiltreret og filtreret k-værdi omkring Ymax1,A (topværdi angivet med fed skrift)

| Indeks i
  [-] | Tid
  [s] | Opacitet N
  [per cent] | Ufiltreret k-værdi
  [m-1] | Filtreret k-værdi
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| — | — | — | — | — |

Indeks i

[-]

Tid

[s]

Opacitet N

[per cent]

Ufiltreret k-værdi

[m-1]

Filtreret k-værdi

[m-1]

—

—

—

—

—

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

—

—

—

—

—

3.   ETC TEST

3.1.   Gasemissioner (dieselmotor)

Lad os antage, at man med et PDP-CVS system har opnået følgende testresultater:

| V0 (m3/rev) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (rev) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce (per cent) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/rev)

0,1776

Np (rev)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce (per cent)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.1):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273/(101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

Beregning af NOx-korrektionsfaktoren (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.2):

Formula

Beregning af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.3.1.1):

Lad os antage, at man har et diesel-brændstof med sammensætning C1H1,8:

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.4):

Formula= 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula= 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula= 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Partikelemissioner (dieselmotor)

Det antages, at der er opnået følgende testresultater med et PDP-CVS system med dobbelt fortynding:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf, p (mg) | 3,030 |
| Mf, b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf, p (mg)

3,030

Mf, b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Beregning af masseemissionen (bilag 4A, tillæg 2, punkt 5.1):

Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Beregning af den baggrundskorrigerede masseemission (bilag 4A, tillæg 2, punkt 5.1):

Formula

Beregning af den specifikke emission (bilag 4A, tillæg 2, punkt 5.2):

Formula= 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, hvis baggrundskorrigeret

3.3.   Gasemissioner (CNG-motor)

Det antages, at der er opnået følgende testresultater med et PDP-CVS system med dobbelt fortynding:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Beregning af NOx-korrektionsfaktoren (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.2):

Formula

Beregning af NMHC-koncentrationen (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.3.1):

| a) | GC-metoden
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

GC-metoden

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| b) | NMC-metoden |
| --- | --- |

b)

NMC-metoden

Idet virkningsgraden for methan sættes til 0,04, og virkningsgraden for ethan til 0,98 (se bilag 4A, tillæg 5, punkt 1.8.4), fås

Formula

Beregning af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.3.1.1):

Idet der forudsættes et G20-referencebrændstof (100 % methan) med sammensætningen C1H4:

Formula

Formula

For NMHC er baggrundskoncentrationen forskellen mellem HCconcd og CH4concd

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4A, tillæg 2, punkt 4.4):

Formula= 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula= 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula= 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula= 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   λ-FORSKYDNINGSFAKTOR (Sλ)

4.1.   Beregning af λ-forskydningsfaktoren (Sλ)
   (1)

Formula

hvor:

Sλ= λ-forskydningsfaktor

% inaktive= brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.)

Formula

N og m= henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.:

Formula

Formula

hvor:

| CH4 | = | brændstoffets indhold af methan ( % vol.) |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | brændstoffets totale indhold af C2-carbonhydrider (f.eks. C2H6, C2H4, etc.), ( % vol.) |
| C3 | = | brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks. C3H8, C3H6, etc.), ( % vol.) |
| C4 | = | brændstoffets totale indhold af C4-carbonhydrider (f.eks. C4H10, C4H8, etc.), ( % vol.) |
| C5 | = | brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks. C5H12, C5H10, etc.), ( % vol.) |
| fortynder | = | brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks., N2, CO2, He osv.) |

CH4

=

brændstoffets indhold af methan ( % vol.)

C2

=

brændstoffets totale indhold af C2-carbonhydrider (f.eks. C2H6, C2H4, etc.), ( % vol.)

C3

=

brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks. C3H8, C3H6, etc.), ( % vol.)

C4

=

brændstoffets totale indhold af C4-carbonhydrider (f.eks. C4H10, C4H8, etc.), ( % vol.)

C5

=

brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks. C5H12, C5H10, etc.), ( % vol.)

fortynder

=

brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks., N2, CO2, He osv.)

4.2.   Eksempler til beregning af λ-forskydningsfaktoren Sλ:

Eksempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (vol.)

Formula

Formula

Formula

Eksempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (vol.)

Formula

Formula

Formula

Eksempel 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer — SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4 »Combustion stoichiometry« (s. 68-72).

---

BILAG 7

Metoder til prøvning af emissionsbegrænsningssystemers holdbarhed

1.   INDLEDNING

Dette bilag indeholder nærmere oplysninger om metoder til udvælgelse af motorer til prøvning i en driftsprøveplan for at bestemme forringelsesfaktorer. Sådanne forringelsesfaktorer vil blive anvendt på de målte emissioner fra motorer i forbindelse med periodisk eftersyn for at sikre, at motoremissionerne efter ibrugtagning stadig opfylder de gældende emissionsgrænser som anført i tabellerne i dette regulativs punkt 5.2.1 i den holdbarhedsperiode, der gælder for det køretøj, som motoren er monteret i.

Dette bilag indeholder også nærmere oplysninger om emissionsrelateret vedligeholdelse af motorer, der indgår i en driftsprøveplan. Sådan vedligeholdelse vil blive udført på ibrugtagne motorer og meddelt til ejerne af nye, tunge køretøjer.

2.   UDVÆLGELSE AF MOTORER TIL BESTEMMELSE AF FORRINGELSESFAKTORER I MOTORENS LEVETID

| 2.1. | Motorerne udvælges fra motorfamilien, som defineret i punkt 7.1 i dette regulativ, til emissionsprøvning for at bestemme forringelsesfaktorer i motorens levetid. |
| --- | --- |

2.1.

Motorerne udvælges fra motorfamilien, som defineret i punkt 7.1 i dette regulativ, til emissionsprøvning for at bestemme forringelsesfaktorer i motorens levetid.

| 2.2. | Motorer fra forskellige motorfamilier kan yderligere kombineres i familier på grundlag af den type efterbehandlingssystem til udstødningen, der anvendes. For at placere motorer med forskelligt antal cylindre og forskellige cylinderkonfigurationer men med samme tekniske specifikationer for og samme montering af systemerne til efterbehandling af udstødningen i samme familie af motorefterbehandlingssystemer, skal fabrikanten give den godkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at emissionerne fra sådanne motorer er ækvivalente. |
| --- | --- |

2.2.

Motorer fra forskellige motorfamilier kan yderligere kombineres i familier på grundlag af den type efterbehandlingssystem til udstødningen, der anvendes. For at placere motorer med forskelligt antal cylindre og forskellige cylinderkonfigurationer men med samme tekniske specifikationer for og samme montering af systemerne til efterbehandling af udstødningen i samme familie af motorefterbehandlingssystemer, skal fabrikanten give den godkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at emissionerne fra sådanne motorer er ækvivalente.

| 2.3. | Motorfabrikanten udvælger én motor, der er repræsentativ for motorefterbehandlingssystemets familie, til prøvning i den driftsprøveplan, der er defineret i punkt 3.2 i dette bilag, i henhold til de kriterier for udvælgelse af motorer, der er angivet i punkt 7.2 i dette regulativ, og dette indberettes til den godkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen. |
| --- | --- |

2.3.

Motorfabrikanten udvælger én motor, der er repræsentativ for motorefterbehandlingssystemets familie, til prøvning i den driftsprøveplan, der er defineret i punkt 3.2 i dette bilag, i henhold til de kriterier for udvælgelse af motorer, der er angivet i punkt 7.2 i dette regulativ, og dette indberettes til den godkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.

| 2.3.1. | Hvis den godkendende myndighed afgør, at den værst tænkelige emission i motorefterbehandlingssystemets familie bedre kan karakteriseres ved en anden motor, udvælges prøvningsmotoren af den godkendende myndighed efter høring af motorfabrikanten. |
| --- | --- |

2.3.1.

Hvis den godkendende myndighed afgør, at den værst tænkelige emission i motorefterbehandlingssystemets familie bedre kan karakteriseres ved en anden motor, udvælges prøvningsmotoren af den godkendende myndighed efter høring af motorfabrikanten.

3.   BESTEMMELSE AF FORRINGELSESFAKTORER I MOTERENS LEVETID

3.1.   Generelt

De forringelsesfaktorer, der finder anvendelse på et motorefterbehandlingssystems familie, udvikles ud fra de udvalgte motorer på grundlag af en kilometer- og driftsprøveplan, der omfatter periodisk prøvning af gas- og partikelemissioner ved hjælp af ESC- og ETC-test.

3.2.   Driftsprøveplan

Driftsprøveplaner kan efter fabrikantens valg gennemføres ved at lade et køretøj køre med den udvalgte stammotor gennem en »driftsprøveplan for køretøj efter ibrugtagning« eller ved at lade den udvalgte stammotor gennemgå en »dynamometer-prøveplan.«

| 3.2.1. | Driftsprøveplan og dynamometer-prøveplan |
| --- | --- |

3.2.1.

Driftsprøveplan og dynamometer-prøveplan

| 3.2.1.1. | Fabrikanten bestemmer form og omfang af kilometer- og driftsprøveplan for motorer i overensstemmelse med god teknisk skik. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Fabrikanten bestemmer form og omfang af kilometer- og driftsprøveplan for motorer i overensstemmelse med god teknisk skik.

| 3.2.1.2. | Fabrikanten afgør, hvornår motoren prøves for gas- og partikelemissioner i ESC- og ETC-testene. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Fabrikanten afgør, hvornår motoren prøves for gas- og partikelemissioner i ESC- og ETC-testene.

| 3.2.1.3. | Samme motordriftsplan anvendes for alle motorer i et motorefterbehandlingssystems familie. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Samme motordriftsplan anvendes for alle motorer i et motorefterbehandlingssystems familie.

| 3.2.1.4. | På fabrikantens anmodning og med den godkendende myndigheds accept kan man nøjes med at gennemføre en prøvecyklus (enten ESC- eller ETC-test) ved hvert prøvningspunkt, mens den anden prøvecyklus kun gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

På fabrikantens anmodning og med den godkendende myndigheds accept kan man nøjes med at gennemføre en prøvecyklus (enten ESC- eller ETC-test) ved hvert prøvningspunkt, mens den anden prøvecyklus kun gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

| 3.2.1.5. | Driftsplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Driftsplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer.

| 3.2.1.6. | Driftsplanerne kan være kortere end levetiden, hvis antallet af prøvningspunkter muliggør en tilfredsstillende ekstrapolering af prøvningsresultaterne i overensstemmelse med punkt 3.5.2. Under ingen omstændigheder må driftsprøveplanen dække en kortere periode end angivet i tabellen i punkt 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Driftsplanerne kan være kortere end levetiden, hvis antallet af prøvningspunkter muliggør en tilfredsstillende ekstrapolering af prøvningsresultaterne i overensstemmelse med punkt 3.5.2. Under ingen omstændigheder må driftsprøveplanen dække en kortere periode end angivet i tabellen i punkt 3.2.1.8.

| 3.2.1.7. | Fabrikanten skal levere den gældende korrelation mellem mindste driftsprøveplan (kørsel i km) og motortimer i dynamometer, f.eks. korrelation for brændstofforbrug, korrelation for køretøjshastighed i forhold til omdrejningstal osv. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Fabrikanten skal levere den gældende korrelation mellem mindste driftsprøveplan (kørsel i km) og motortimer i dynamometer, f.eks. korrelation for brændstofforbrug, korrelation for køretøjshastighed i forhold til omdrejningstal osv.

| 3.2.1.8. | Minimumdriftsprøveplan







  Køretøjsklasse, som motoren monteres i | Minimum driftsprøveplan | Levetid (jf. punkt i dette regulativ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Køretøjer i klasse N1 | 100 000 km | Punkt 5.3.1.1 |
| Køretøjer i klasse N2 | 125 000 km | Punkt 5.3.1.2 |
| Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons | 125 000 km | Punkt 5.3.1.2 |
| Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på over16 tons | 167 000 km | Punkt 5.3.1.3 |
| Køretøjer i klasse M2 | 100 000 km | Punkt 5.3.1.1 |
| Køretøjer i klasse M3 kategori I, II, A og B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons | 125 000 km | Punkt 5.3.1.2 |
| Køretøjer i klasse M3 kategori III og B med en maksimal teknisk tilladt masse på over 7,5 tons | 167 000 km | Punkt 5.3.1.3 |

3.2.1.8.

Minimumdriftsprøveplan

Køretøjsklasse, som motoren monteres i

Minimum driftsprøveplan

Levetid (jf. punkt i dette regulativ)

Køretøjer i klasse N1

100 000 km

Punkt 5.3.1.1

Køretøjer i klasse N2

125 000 km

Punkt 5.3.1.2

Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons

125 000 km

Punkt 5.3.1.2

Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på over16 tons

167 000 km

Punkt 5.3.1.3

Køretøjer i klasse M2

100 000 km

Punkt 5.3.1.1

Køretøjer i klasse M3 kategori I, II, A og B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons

125 000 km

Punkt 5.3.1.2

Køretøjer i klasse M3 kategori III og B med en maksimal teknisk tilladt masse på over 7,5 tons

167 000 km

Punkt 5.3.1.3

| 3.2.1.9. | Driftsprøveplanen skal beskrives udførligt i ansøgningen om godkendelse og indgives til den godkendende myndighed inden prøvningerne startes. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Driftsprøveplanen skal beskrives udførligt i ansøgningen om godkendelse og indgives til den godkendende myndighed inden prøvningerne startes.

| 3.2.2. | Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at der skal foretages yderligere målinger på ESC- og ETC-tests mellem de punkter, der er udvalgt af fabrikanten, meddeler den fabrikanten dette. Den reviderede driftsprøveplan eller dynamometer-prøveplan skal udarbejdes af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

3.2.2.

Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at der skal foretages yderligere målinger på ESC- og ETC-tests mellem de punkter, der er udvalgt af fabrikanten, meddeler den fabrikanten dette. Den reviderede driftsprøveplan eller dynamometer-prøveplan skal udarbejdes af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.

3.3.   Motorprøvning

| 3.3.1. | Driftsprøveplanens start |
| --- | --- |

3.3.1.

Driftsprøveplanens start

| 3.3.1.1. | For hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætter fabrikanten det antal driftstimer, der er nødvendige for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den godkendende myndighed anmoder herom, stiller fabrikanten de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ skal fabrikanten vælge at lade motoren køre i 125 timer for at stabilisere motorens efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

For hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætter fabrikanten det antal driftstimer, der er nødvendige for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den godkendende myndighed anmoder herom, stiller fabrikanten de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ skal fabrikanten vælge at lade motoren køre i 125 timer for at stabilisere motorens efterbehandlingssystem.

| 3.3.1.2. | Den stabiliseringsperiode, der er bestemt i punkt 3.3.1.1 anses for at udgøre starten af driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Den stabiliseringsperiode, der er bestemt i punkt 3.3.1.1 anses for at udgøre starten af driftsprøveplanen.

| 3.3.2. | Prøvning efter driftsprøveplan |
| --- | --- |

3.3.2.

Prøvning efter driftsprøveplan

| 3.3.2.1. | Efter stabilisering følger motoren den driftsprøveplan, der er valgt af fabrikanten som beskrevet i punkt 3.2 ovenfor. Med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og eventuelt fastsat af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 3.2.2, prøves motoren for gas- og partikelemissioner gennem ESC- og ETC-test. Hvis det er aftalt, at kun én prøvningscyklus (ESC- eller ETC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (ESC eller ETC) i overensstemmelse med punkt 3.2 gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Efter stabilisering følger motoren den driftsprøveplan, der er valgt af fabrikanten som beskrevet i punkt 3.2 ovenfor. Med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og eventuelt fastsat af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 3.2.2, prøves motoren for gas- og partikelemissioner gennem ESC- og ETC-test. Hvis det er aftalt, at kun én prøvningscyklus (ESC- eller ETC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (ESC eller ETC) i overensstemmelse med punkt 3.2 gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

| 3.3.2.2. | Under driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med punkt 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Under driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med punkt 4.

| 3.3.2.3. | Under driftsprøveplanen kan der udføres vedligeholdelse af motoren eller køretøjet uden for planen, f.eks. hvis OBD-systemet specifikt har detekteret et problem, der har medført aktivering af fejlindikatoren (MI). |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Under driftsprøveplanen kan der udføres vedligeholdelse af motoren eller køretøjet uden for planen, f.eks. hvis OBD-systemet specifikt har detekteret et problem, der har medført aktivering af fejlindikatoren (MI).

3.4.   Rapportering

| 3.4.1. | Resultaterne af alle emissionsprøvninger (ESC og ETC), der er gennemført under driftsprøveplanen, skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed. Hvis en emissionsprøvning erklæres ugyldig, skal fabrikanten afgive en forklaring om, hvorfor prøvningen er blevet erklæret ugyldig. I sådanne tilfælde skal der gennemføres en ny række emissionsprøvninger gennem ESC- og ETC-test inden for de følgende 100 driftstimer. |
| --- | --- |

3.4.1.

Resultaterne af alle emissionsprøvninger (ESC og ETC), der er gennemført under driftsprøveplanen, skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed. Hvis en emissionsprøvning erklæres ugyldig, skal fabrikanten afgive en forklaring om, hvorfor prøvningen er blevet erklæret ugyldig. I sådanne tilfælde skal der gennemføres en ny række emissionsprøvninger gennem ESC- og ETC-test inden for de følgende 100 driftstimer.

| 3.4.2. | Hver gang en fabrikant foretager prøvning af en motor under driftsprøveplanen for at bestemme forringelsesfaktorer, skal han opbevare alle oplysninger om de emissionsprøvninger og den vedligeholdelse, der er udført på motoren under driftsprøveplanen. Disse oplysninger skal indsendes til den godkendende myndighed sammen med resultaterne af emissionsprøvningerne gennemført under driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

3.4.2.

Hver gang en fabrikant foretager prøvning af en motor under driftsprøveplanen for at bestemme forringelsesfaktorer, skal han opbevare alle oplysninger om de emissionsprøvninger og den vedligeholdelse, der er udført på motoren under driftsprøveplanen. Disse oplysninger skal indsendes til den godkendende myndighed sammen med resultaterne af emissionsprøvningerne gennemført under driftsprøveplanen.

3.5.   Bestemmelse af forringelsesfaktorer

| 3.5.1. | For hvert forurenende stof målt i ESC- og ETC-test og ved hvert prøvningspunkt i driftsprøveplanen, skal der foretages en »best fit«-regressionsanalyse på grundlag af alle prøvningsresultaterne. Resultaterne af hver prøvning for hvert forurenende stof skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ, plus endnu en decimal. Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (ESC- eller ETC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (ESC eller ETC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal regressionsanalysen kun foretages på grundlag af prøvningsresultaterne fra den prøvningscyklus, der er gennemført ved hvert prøvningspunkt. |
| --- | --- |

3.5.1.

For hvert forurenende stof målt i ESC- og ETC-test og ved hvert prøvningspunkt i driftsprøveplanen, skal der foretages en »best fit«-regressionsanalyse på grundlag af alle prøvningsresultaterne. Resultaterne af hver prøvning for hvert forurenende stof skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ, plus endnu en decimal. Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (ESC- eller ETC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (ESC eller ETC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal regressionsanalysen kun foretages på grundlag af prøvningsresultaterne fra den prøvningscyklus, der er gennemført ved hvert prøvningspunkt.

| 3.5.2. | På grundlag af regressionsanalysen beregner fabrikanten de projekterede emissionsværdier for hvert forurenende stof ved driftsprøveplanens begyndelse og ved den levetid, der er gældende for den motor, der afprøves, ved ekstrapolering af regressionsligningen som fastlagt i punkt 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

På grundlag af regressionsanalysen beregner fabrikanten de projekterede emissionsværdier for hvert forurenende stof ved driftsprøveplanens begyndelse og ved den levetid, der er gældende for den motor, der afprøves, ved ekstrapolering af regressionsligningen som fastlagt i punkt 3.5.1.

| 3.5.3. | For motorer, der ikke er udstyret med et system til efterbehandling af udstødningen, er forringelsesfaktoren for hvert forurenende stof forskellen mellem de projekterede emissionsværdier for levetidsperioden og starten af driftsprøveplanen.
  For motorer, der er udstyret med et system til efterbehandling af udstødningen, er forringelsesfaktoren for hvert forurenende stof forholdet mellem de projekterede emissionsværdier for levetidsperioden og ved starten af driftsprøveplanen.
  Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2 er aftalt, at kun én prøvecyklus (ESC- eller ETC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvecyklus (ESC eller ETC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal den forringelsesfaktor, der er beregnet for den prøvecyklus, der er gennemført ved hvert prøvningspunkt, også gælde for den anden prøvecyklus, forudsat at det for begge prøvecyklusser gælder, at forholdet mellem de målte værdier ved starten og afslutningen af driftsprøveplanen er tilsvarende. |
| --- | --- |

3.5.3.

For motorer, der ikke er udstyret med et system til efterbehandling af udstødningen, er forringelsesfaktoren for hvert forurenende stof forskellen mellem de projekterede emissionsværdier for levetidsperioden og starten af driftsprøveplanen.

For motorer, der er udstyret med et system til efterbehandling af udstødningen, er forringelsesfaktoren for hvert forurenende stof forholdet mellem de projekterede emissionsværdier for levetidsperioden og ved starten af driftsprøveplanen.

Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2 er aftalt, at kun én prøvecyklus (ESC- eller ETC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvecyklus (ESC eller ETC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal den forringelsesfaktor, der er beregnet for den prøvecyklus, der er gennemført ved hvert prøvningspunkt, også gælde for den anden prøvecyklus, forudsat at det for begge prøvecyklusser gælder, at forholdet mellem de målte værdier ved starten og afslutningen af driftsprøveplanen er tilsvarende.

| 3.5.4. | Forringelsesfaktorerne for hvert forurenende stof i de pågældende prøvecyklusser registreres i punkt 1.4 i tillæg 1 til bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.5.4.

Forringelsesfaktorerne for hvert forurenende stof i de pågældende prøvecyklusser registreres i punkt 1.4 i tillæg 1 til bilag 6 til dette regulativ.

| 3.6. | Som et alternativ til at anvende en driftsprøveplan til bestemmelse af forringelsesfaktorer kan motorfabrikanter vælge at bruge følgende forringelsesfaktorer.












  Motortype | Prøvningscyklus | CO | HC | NMHC | CH4 | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dieselmotor | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Gasmotor | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

Som et alternativ til at anvende en driftsprøveplan til bestemmelse af forringelsesfaktorer kan motorfabrikanter vælge at bruge følgende forringelsesfaktorer.

Motortype

Prøvningscyklus

CO

HC

NMHC

CH4

NOx

PM

Dieselmotor

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Gasmotor

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | Fabrikanten kan vælge at overføre de forringelsesfaktorer, der er bestemt for en motor eller kombination af motor/efterbehandlingssystem, til motorer eller motorer/efterbehandlingssystemer, som ikke tilhører samme motorfamiliekategori, som bestemt i henhold til punkt 2.1. I sådanne tilfælde skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at stammotoren eller kombinationen af motor/efterbehandlingssystem og den motor eller motor/efterbehandlingssystem, som forringelsesfaktorerne overføres til, har de samme tekniske specifikationer og krav til montering i køretøjet, og at emissionerne fra en sådan motor eller kombination af motor/efterbehandlingssystem er tilsvarende. |
| --- | --- |

3.6.1.

Fabrikanten kan vælge at overføre de forringelsesfaktorer, der er bestemt for en motor eller kombination af motor/efterbehandlingssystem, til motorer eller motorer/efterbehandlingssystemer, som ikke tilhører samme motorfamiliekategori, som bestemt i henhold til punkt 2.1. I sådanne tilfælde skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at stammotoren eller kombinationen af motor/efterbehandlingssystem og den motor eller motor/efterbehandlingssystem, som forringelsesfaktorerne overføres til, har de samme tekniske specifikationer og krav til montering i køretøjet, og at emissionerne fra en sådan motor eller kombination af motor/efterbehandlingssystem er tilsvarende.

3.7.   Kontrol af produktionens overensstemmelse

| 3.7.1. | Kontrol af produktionens overensstemmelse med hensyn til opfyldelse af emissionskravene foretages på grundlag af punkt 8 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.7.1.

Kontrol af produktionens overensstemmelse med hensyn til opfyldelse af emissionskravene foretages på grundlag af punkt 8 i dette regulativ.

| 3.7.2. | På tidspunktet for godkendelsen kan fabrikanten vælge samtidig at måle emissionerne af forurenende stoffer ovenfor et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen. På denne måde kan fabrikanten udvikle en uformel særskilt forringelsesfaktor for motoren og efterbehandlingssystemet, som kan anvendes af fabrikanten som et værktøj til kontrol ved produktionslinjens afslutning. |
| --- | --- |

3.7.2.

På tidspunktet for godkendelsen kan fabrikanten vælge samtidig at måle emissionerne af forurenende stoffer ovenfor et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen. På denne måde kan fabrikanten udvikle en uformel særskilt forringelsesfaktor for motoren og efterbehandlingssystemet, som kan anvendes af fabrikanten som et værktøj til kontrol ved produktionslinjens afslutning.

| 3.7.3. | Med henblik på godkendelse skal kun de forringelsesfaktorer, der er overtaget af fabrikanten fra punkt 3.6.1, eller de forringelsesfaktorer, der er udarbejdet i overensstemmelse med punkt 3.5, registreres i punkt 1.4 i tillæg 1 til bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.7.3.

Med henblik på godkendelse skal kun de forringelsesfaktorer, der er overtaget af fabrikanten fra punkt 3.6.1, eller de forringelsesfaktorer, der er udarbejdet i overensstemmelse med punkt 3.5, registreres i punkt 1.4 i tillæg 1 til bilag 6 til dette regulativ.

4.   VEDLIGEHOLDELSE

Under driftsprøveplanen klassificeres vedligeholdelse af motoren og eget forbrug af ethvert påkrævet reagens, der anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer, enten som emissionsrelateret eller ikke-emissionsrelateret, og disse to hovedpunkter kan yderligere klassificeres som planmæssig eller ikke-planmæssig. Nogle emissionsrelaterede vedligeholdelsesarbejder klassificeres også som kritisk emissionsrelateret vedligeholdelsesarbejde.

4.1.   Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

| 4.1.1. | I dette punkt specificeres planmæssig emissionsrelateret vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan og med henblik på indarbejdning i vedligeholdelsesvejledningen til ejere af nye tunge køretøjer og motorer til tunge køretøjer. |
| --- | --- |

4.1.1.

I dette punkt specificeres planmæssig emissionsrelateret vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan og med henblik på indarbejdning i vedligeholdelsesvejledningen til ejere af nye tunge køretøjer og motorer til tunge køretøjer.

| 4.1.2. | Al emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan skal finde sted med de samme eller tilsvarende intervaller, som dem der er specificeret i fabrikantens vedligeholdelsesvejledninger til ejeren af det tunge køretøj eller motoren til det tunge køretøj. Vedligeholdelsesplanen kan opdateres efter behov igennem hele driftsprøveplanen, hvis ingen vedligeholdelsesoperation slettes fra vedligeholdelsesplanen, efter at operationen er blevet udført på prøvemotoren. |
| --- | --- |

4.1.2.

Al emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan skal finde sted med de samme eller tilsvarende intervaller, som dem der er specificeret i fabrikantens vedligeholdelsesvejledninger til ejeren af det tunge køretøj eller motoren til det tunge køretøj. Vedligeholdelsesplanen kan opdateres efter behov igennem hele driftsprøveplanen, hvis ingen vedligeholdelsesoperation slettes fra vedligeholdelsesplanen, efter at operationen er blevet udført på prøvemotoren.

| 4.1.3. | Enhver form for emissionsrelateret vedligeholdelse udført på motorer skal være nødvendig for at sikre overensstemmelse efter ibrugtagning med de relevante emissionsstandarder. Fabrikanten skal fremsende oplysninger til den godkendende myndighed for at påvise, at al emissionsrelateret vedligeholdelse inden for driftsprøveplanen er teknisk nødvendig |
| --- | --- |

4.1.3.

Enhver form for emissionsrelateret vedligeholdelse udført på motorer skal være nødvendig for at sikre overensstemmelse efter ibrugtagning med de relevante emissionsstandarder. Fabrikanten skal fremsende oplysninger til den godkendende myndighed for at påvise, at al emissionsrelateret vedligeholdelse inden for driftsprøveplanen er teknisk nødvendig

| 4.1.4. | Motorfabrikanten skal (hvor dette er nødvendigt) specificere justering, rengøring og vedligeholdelse af følgende dele:






  a) | Filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Motorfabrikanten skal (hvor dette er nødvendigt) specificere justering, rengøring og vedligeholdelse af følgende dele:

a)

Filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem

| b) | Ventil i aktiv krumtaphusventilation |
| --- | --- |

b)

Ventil i aktiv krumtaphusventilation

| c) | Brændstofinjektorspidser (kun rengøring) |
| --- | --- |

c)

Brændstofinjektorspidser (kun rengøring)

| d) | Brændstofinjektorer |
| --- | --- |

d)

Brændstofinjektorer

| e) | Turbolader |
| --- | --- |

e)

Turbolader

| f) | Elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer |
| --- | --- |

f)

Elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer

| g) | Partikelfiltersystem (inkl. tilhørende komponenter) |
| --- | --- |

g)

Partikelfiltersystem (inkl. tilhørende komponenter)

| h) | Udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør |
| --- | --- |

h)

Udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør

| i) | Eventuelt system til efterbehandling af udstødningen. |
| --- | --- |

i)

Eventuelt system til efterbehandling af udstødningen.

| 4.1.5. | For så vidt angår vedligeholdelse defineres følgende komponenter som kritiske emissionsrelaterede dele:






  a) | Eventuelt system til efterbehandling af udstødningen |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

For så vidt angår vedligeholdelse defineres følgende komponenter som kritiske emissionsrelaterede dele:

a)

Eventuelt system til efterbehandling af udstødningen

| b) | Elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer |
| --- | --- |

b)

Elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer

| c) | Udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende filtre, kølere, reguleringsventiler og rør |
| --- | --- |

c)

Udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende filtre, kølere, reguleringsventiler og rør

| d) | Ventil i aktiv krumtaphusventilation. |
| --- | --- |

d)

Ventil i aktiv krumtaphusventilation.

| 4.1.6. | Al kritisk emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse skal have en rimelig sandsynlighed for at vedligeholdelsespunktet udføres efter ibrugtagning. Fabrikanten skal over for den godkendende myndighed påvise, at der er rimelig sandsynlighed for at sådan vedligeholdelse udføres efter ibrugtagning, og sådan påvisning skal finde sted før udførelse af vedligeholdelse under driftsprøveplanen. |
| --- | --- |

4.1.6.

Al kritisk emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse skal have en rimelig sandsynlighed for at vedligeholdelsespunktet udføres efter ibrugtagning. Fabrikanten skal over for den godkendende myndighed påvise, at der er rimelig sandsynlighed for at sådan vedligeholdelse udføres efter ibrugtagning, og sådan påvisning skal finde sted før udførelse af vedligeholdelse under driftsprøveplanen.

| 4.1.7. | Kritiske, planmæssige emissionsrelaterede vedligeholdelsespunkter, som opfylder en af betingelserne fastlagt i punkt 4.1.7.1 til 4.1.7.4, vil blive accepteret som havende en rimelig sandsynlighed for at vedligeholdelsespunktet udføres efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

4.1.7.

Kritiske, planmæssige emissionsrelaterede vedligeholdelsespunkter, som opfylder en af betingelserne fastlagt i punkt 4.1.7.1 til 4.1.7.4, vil blive accepteret som havende en rimelig sandsynlighed for at vedligeholdelsespunktet udføres efter ibrugtagning.

| 4.1.7.1. | Der indsendes data, som fastslår en forbindelse mellem emissioner og køretøjets funktionsdygtighed, som f.eks. at samtidig med at emissionerne øges som følge af manglende vedligeholdelse, forringes køretøjets funktionsdygtighed så meget, at det bliver uacceptabelt for typisk kørsel. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

Der indsendes data, som fastslår en forbindelse mellem emissioner og køretøjets funktionsdygtighed, som f.eks. at samtidig med at emissionerne øges som følge af manglende vedligeholdelse, forringes køretøjets funktionsdygtighed så meget, at det bliver uacceptabelt for typisk kørsel.

| 4.1.7.2. | Der indsendes undersøgelsesdata, der med en konfidensgrad på 80 % påviser, at 80 % af sådanne motorer allerede får udført dette kritiske vedligeholdelsespunkt efter ibrugtagelse med de(t) anbefalede interval(ler). |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Der indsendes undersøgelsesdata, der med en konfidensgrad på 80 % påviser, at 80 % af sådanne motorer allerede får udført dette kritiske vedligeholdelsespunkt efter ibrugtagelse med de(t) anbefalede interval(ler).

| 4.1.7.3. | I sammenhæng med kravene i punkt [3.6....] i bilag 9A til dette regulativ skal der monteres en klart synlig indikator i køretøjets instrumentbræt, som skal gøre føreren opmærksom på, at det er tid til at foretage vedligeholdelse. Denne indikator skal aktiveres ved den passende km-stand eller ved komponentsvigt. Indikatoren skal forblive aktiveret, mens motoren er i drift, og den må ikke slettes, før den påkrævede vedligeholdelse er udført. Nulstilling af signalet skal indgå som et påkrævet punkt i vedligeholdelsesplanen. Systemet må ikke konstrueres således, at det deaktiveres ved slutningen af motorens levetidsperiode eller senere. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

I sammenhæng med kravene i punkt [3.6....] i bilag 9A til dette regulativ skal der monteres en klart synlig indikator i køretøjets instrumentbræt, som skal gøre føreren opmærksom på, at det er tid til at foretage vedligeholdelse. Denne indikator skal aktiveres ved den passende km-stand eller ved komponentsvigt. Indikatoren skal forblive aktiveret, mens motoren er i drift, og den må ikke slettes, før den påkrævede vedligeholdelse er udført. Nulstilling af signalet skal indgå som et påkrævet punkt i vedligeholdelsesplanen. Systemet må ikke konstrueres således, at det deaktiveres ved slutningen af motorens levetidsperiode eller senere.

| 4.1.7.4. | Enhver anden metode, som ifølge den godkendende myndighed giver en rimelig sandsynlighed for at vedligeholdelsespunktet udføres efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Enhver anden metode, som ifølge den godkendende myndighed giver en rimelig sandsynlighed for at vedligeholdelsespunktet udføres efter ibrugtagning.

4.2.   Ændringer af planmæssig vedligeholdelse

| 4.2.1. | Fabrikanten skal indsende en anmodning til den godkendende myndighed og godkendelse af ethvert nyt planmæssigt vedligeholdelsespunkt, som han ønsker at udføre under driftsprøveplanen og derved anbefale over for ejere af tunge køretøjer og motorer hertil. Fabrikanten skal også medsende sine anbefalinger med hensyn til kategorien af den nye foreslåede planmæssige vedligeholdelse (dvs. emissionsrelateret, ikke-emissionsrelateret, kritisk eller ikke-kritisk) og, for emissionsrelateret vedligeholdelse, det størst mulige vedligeholdelsesinterval. Anmodningen skal ledsages af data til begrundelse for behovet for den nye planmæssige vedligeholdelse og vedligeholdelsesintervallet. |
| --- | --- |

4.2.1.

Fabrikanten skal indsende en anmodning til den godkendende myndighed og godkendelse af ethvert nyt planmæssigt vedligeholdelsespunkt, som han ønsker at udføre under driftsprøveplanen og derved anbefale over for ejere af tunge køretøjer og motorer hertil. Fabrikanten skal også medsende sine anbefalinger med hensyn til kategorien af den nye foreslåede planmæssige vedligeholdelse (dvs. emissionsrelateret, ikke-emissionsrelateret, kritisk eller ikke-kritisk) og, for emissionsrelateret vedligeholdelse, det størst mulige vedligeholdelsesinterval. Anmodningen skal ledsages af data til begrundelse for behovet for den nye planmæssige vedligeholdelse og vedligeholdelsesintervallet.

4.3.   Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

| 4.3.1. | Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse som er rimelig og teknisk nødvendig (f.eks. olieskift, udskiftning af oliefilter, udskiftning af brændstoffilter, udskiftning af luftfilter, vedligeholdelse af kølesystem, justering af tomgangshastighed, regulator, motorboltsdrejningsmoment, ventilslør, injektorslør, tidsjusteringer, justering af drivremme osv.) kan udføres på motorer eller køretøjer udvalgt til driftsprøveplanen ved de mindst hyppige intervaller anbefalet af fabrikanten over for ejeren (dvs. ikke ved de anbefalede intervaller for større service). |
| --- | --- |

4.3.1.

Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse som er rimelig og teknisk nødvendig (f.eks. olieskift, udskiftning af oliefilter, udskiftning af brændstoffilter, udskiftning af luftfilter, vedligeholdelse af kølesystem, justering af tomgangshastighed, regulator, motorboltsdrejningsmoment, ventilslør, injektorslør, tidsjusteringer, justering af drivremme osv.) kan udføres på motorer eller køretøjer udvalgt til driftsprøveplanen ved de mindst hyppige intervaller anbefalet af fabrikanten over for ejeren (dvs. ikke ved de anbefalede intervaller for større service).

4.4.   Vedligeholdelse af motorer udvalgt til prøvning under en driftsprøveplan

| 4.4.1. | Reparationer af komponenter i en motor, der er udvalgt til prøvning under en driftsprøveplan, bortset fra motoren, emissionsbegrænsningssystemet eller brændstofsystemet, må kun udføres som følge af, at en komponent svigter, eller at der er en fejlfunktion i motorsystemet. |
| --- | --- |

4.4.1.

Reparationer af komponenter i en motor, der er udvalgt til prøvning under en driftsprøveplan, bortset fra motoren, emissionsbegrænsningssystemet eller brændstofsystemet, må kun udføres som følge af, at en komponent svigter, eller at der er en fejlfunktion i motorsystemet.

| 4.4.2. | Udstyr, instrumenter og værktøj må ikke anvendes til at identificere fejlfunktioner, fejljusteringer eller defekte motordele, medmindre samme eller tilsvarende udstyr, instrumenter eller værktøj er til rådighed for forhandlere og andre service-steder og






  a) | anvendes i sammenhæng med planmæssig vedligeholdelse af sådanne komponenter, og |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Udstyr, instrumenter og værktøj må ikke anvendes til at identificere fejlfunktioner, fejljusteringer eller defekte motordele, medmindre samme eller tilsvarende udstyr, instrumenter eller værktøj er til rådighed for forhandlere og andre service-steder og

a)

anvendes i sammenhæng med planmæssig vedligeholdelse af sådanne komponenter, og

| b) | anvendes efter identificering af en fejlfunktion i motoren. |
| --- | --- |

b)

anvendes efter identificering af en fejlfunktion i motoren.

4.5.   Kritisk emissionsrelateret ikke-planmæssig vedligeholdelse

| 4.5.1. | Forbrug af et nødvendigt reagens defineres som kritisk emissionsrelateret ikke-planmæssig vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan og med henblik på indarbejdning i fabrikanternes vedligeholdelsesvejledning til ejere af nye tunge køretøjer og motorer til tunge køretøjer. |
| --- | --- |

4.5.1.

Forbrug af et nødvendigt reagens defineres som kritisk emissionsrelateret ikke-planmæssig vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan og med henblik på indarbejdning i fabrikanternes vedligeholdelsesvejledning til ejere af nye tunge køretøjer og motorer til tunge køretøjer.

---

BILAG 8

Køretøjers/motores overensstemmelse efter ibrugtagning

1.   GENERELT

| 1.1. | For så vidt angår godkendelser for emissioner er det hensigtsmæssigt med foranstaltninger for at kunne bekræfte, at de emissionsbegrænsende anordninger er funktionsdygtige i den i køretøjet monterede motors levetid ved almindelig brug (overensstemmelse af ibrugtagne køretøjer/motorer, der vedligeholdes og anvendes på rette måde). |
| --- | --- |

1.1.

For så vidt angår godkendelser for emissioner er det hensigtsmæssigt med foranstaltninger for at kunne bekræfte, at de emissionsbegrænsende anordninger er funktionsdygtige i den i køretøjet monterede motors levetid ved almindelig brug (overensstemmelse af ibrugtagne køretøjer/motorer, der vedligeholdes og anvendes på rette måde).

| 1.2. | For så vidt angår dette regulativ skal disse foranstaltninger kontrolleres gennem en periode, der svarer til den pågældende levetidsperiode fastlagt i punkt 5.3 i dette regulativ for køretøjer eller motorer godkendt i henhold til enten række B1, række B2 eller række C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.

For så vidt angår dette regulativ skal disse foranstaltninger kontrolleres gennem en periode, der svarer til den pågældende levetidsperiode fastlagt i punkt 5.3 i dette regulativ for køretøjer eller motorer godkendt i henhold til enten række B1, række B2 eller række C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

| 1.3. | Kontrol af ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse finder sted på grundlag af oplysninger fra fabrikanten til den godkendende myndighed, der foretager en kontrol af emissionspræstationerne for en række repræsentative køretøjer eller motorer, som fabrikanten har modtaget typegodkendelse for.
  Fig. 1 i dette bilag viser proceduren for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

1.3.

Kontrol af ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse finder sted på grundlag af oplysninger fra fabrikanten til den godkendende myndighed, der foretager en kontrol af emissionspræstationerne for en række repræsentative køretøjer eller motorer, som fabrikanten har modtaget typegodkendelse for.

Fig. 1 i dette bilag viser proceduren for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning.

2.   KONTROLPROCEDURER

| 2.1. | Godkendelsesmyndigheden foretager kontrol af ibrugtagne køretøjers overensstemmelse på grundlag af alle relevante oplysninger, som fabrikanten ligger inde med, efter procedurer svarende til dem, der er defineret i tillæg 2 til 1958-overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Alternativer er overvågningsrapporter efter ibrugtagning, leveret af fabrikanten, overvågningsprøvning udført af den godkendende myndighed og/eller oplysninger om overvågningsprøvning udført af en medlemsstat. De procedurer, der skal anvendes, beskrives i punkt 3. |
| --- | --- |

2.1.

Godkendelsesmyndigheden foretager kontrol af ibrugtagne køretøjers overensstemmelse på grundlag af alle relevante oplysninger, som fabrikanten ligger inde med, efter procedurer svarende til dem, der er defineret i tillæg 2 til 1958-overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Alternativer er overvågningsrapporter efter ibrugtagning, leveret af fabrikanten, overvågningsprøvning udført af den godkendende myndighed og/eller oplysninger om overvågningsprøvning udført af en medlemsstat. De procedurer, der skal anvendes, beskrives i punkt 3.

3.   KONTROLPROCEDURER

| 3.1. | Kontrol af overensstemmelse efter ibrugtagning foretages af den godkendende myndighed på grundlag af oplysninger fra fabrikanten. Fabrikantens overvågningsrapport (»in-service monitoring report« — ISM) bør baseres på prøvning af motorer eller køretøjer efter ibrugtagning ved hjælp af velafprøvede og relevante prøvningsprotokoller. Sådanne oplysninger (ISM-rapporten) skal omfatte følgende (jf. punkt 3.1.1 til 3.1.13) uden dog at være begrænset hertil: |
| --- | --- |

3.1.

Kontrol af overensstemmelse efter ibrugtagning foretages af den godkendende myndighed på grundlag af oplysninger fra fabrikanten. Fabrikantens overvågningsrapport (»in-service monitoring report« — ISM) bør baseres på prøvning af motorer eller køretøjer efter ibrugtagning ved hjælp af velafprøvede og relevante prøvningsprotokoller. Sådanne oplysninger (ISM-rapporten) skal omfatte følgende (jf. punkt 3.1.1 til 3.1.13) uden dog at være begrænset hertil:

| 3.1.1. | Fabrikantens navn og adresse: |
| --- | --- |

3.1.1.

Fabrikantens navn og adresse:

| 3.1.2. | Navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-post adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant inden for de områder, som fabrikantens oplysninger omfatter. |
| --- | --- |

3.1.2.

Navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-post adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant inden for de områder, som fabrikantens oplysninger omfatter.

| 3.1.3. | Modelbetegnelse(r) på de(n) motor(er), som fabrikantens oplysninger omfatter. |
| --- | --- |

3.1.3.

Modelbetegnelse(r) på de(n) motor(er), som fabrikantens oplysninger omfatter.

| 3.1.4. | Fortegnelse over motortyper, der er omfattet af fabrikantens oplysninger, f.eks. motorefterbehandlingssystemfamilien. |
| --- | --- |

3.1.4.

Fortegnelse over motortyper, der er omfattet af fabrikantens oplysninger, f.eks. motorefterbehandlingssystemfamilien.

| 3.1.5. | Køretøjsidentifikationsnumrene (VIN) for de køretøjer, der er udstyret med en motor, der indgår i kontrollen. |
| --- | --- |

3.1.5.

Køretøjsidentifikationsnumrene (VIN) for de køretøjer, der er udstyret med en motor, der indgår i kontrollen.

| 3.1.6. | Numre på typegodkendelser af disse motortyper inden for den ibrugtagne familie, herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser (større modifikationer).
  Figur 1
  Kontrol efter ibrugtagning — kontrolprocedure |
| --- | --- |

3.1.6.

Numre på typegodkendelser af disse motortyper inden for den ibrugtagne familie, herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser (større modifikationer).

Figur 1

Kontrol efter ibrugtagning — kontrolprocedure

Image

| 3.1.7. | Nærmere oplysninger om udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser vedrørende sådanne typegodkendelser for de motorer, som fabrikantens oplysninger omfatter (hvis typegodkendelsesmyndigheden forlanger det). |
| --- | --- |

3.1.7.

Nærmere oplysninger om udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser vedrørende sådanne typegodkendelser for de motorer, som fabrikantens oplysninger omfatter (hvis typegodkendelsesmyndigheden forlanger det).

| 3.1.8. | Det tidsrum, hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger. |
| --- | --- |

3.1.8.

Det tidsrum, hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger.

| 3.1.9. | Den motorproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. »køretøjer eller motorer produceret i kalenderåret 2005«). |
| --- | --- |

3.1.9.

Den motorproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. »køretøjer eller motorer produceret i kalenderåret 2005«).

| 3.1.10. | Fabrikantens procedure til overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder: |
| --- | --- |

3.1.10.

Fabrikantens procedure til overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder:

| 3.1.10.1. | Metode til lokalisering af køretøjer eller motorer |
| --- | --- |

3.1.10.1.

Metode til lokalisering af køretøjer eller motorer

| 3.1.10.2. | Kriterier for at udvælge og afvise køretøjer eller motorer |
| --- | --- |

3.1.10.2.

Kriterier for at udvælge og afvise køretøjer eller motorer

| 3.1.10.3. | Testtyper og -procedurer, der er benyttet i forbindelse med programmet |
| --- | --- |

3.1.10.3.

Testtyper og -procedurer, der er benyttet i forbindelse med programmet

| 3.1.10.4. | Fabrikantens kriterier for at acceptere/forkaste den ibrugtagne familiegruppe |
| --- | --- |

3.1.10.4.

Fabrikantens kriterier for at acceptere/forkaste den ibrugtagne familiegruppe

| 3.1.10.5. | De(t) geografiske område(r), hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger |
| --- | --- |

3.1.10.5.

De(t) geografiske område(r), hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger

| 3.1.10.6. | Stikprøvestørrelse og prøveudtagningsplan. |
| --- | --- |

3.1.10.6.

Stikprøvestørrelse og prøveudtagningsplan.

| 3.1.11. | Resultaterne af fabrikantens procedure til overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder: |
| --- | --- |

3.1.11.

Resultaterne af fabrikantens procedure til overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder:

| 3.1.11.1. | Oplysninger om de motorer, programmet omfatter (uanset om de har været til prøvning eller ikke). Oplysningerne skal omfatte:






  a) | modelbetegnelse |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

Oplysninger om de motorer, programmet omfatter (uanset om de har været til prøvning eller ikke). Oplysningerne skal omfatte:

a)

modelbetegnelse

| b) | køretøjsidentifikationsnummer (VIN) |
| --- | --- |

b)

køretøjsidentifikationsnummer (VIN)

| c) | motorens identifikationsnummer |
| --- | --- |

c)

motorens identifikationsnummer

| d) | registreringsnummer på køretøj, som er udstyret med en motor, som indgår i kontrollen |
| --- | --- |

d)

registreringsnummer på køretøj, som er udstyret med en motor, som indgår i kontrollen

| e) | fremstillingsdato |
| --- | --- |

e)

fremstillingsdato

| f) | område, hvor anvendelse finder sted (hvis kendt) |
| --- | --- |

f)

område, hvor anvendelse finder sted (hvis kendt)

| g) | køretøjets anvendelsestype (hvis kendt), f.eks. distribution i byområder, langturskørsel osv. |
| --- | --- |

g)

køretøjets anvendelsestype (hvis kendt), f.eks. distribution i byområder, langturskørsel osv.

| 3.1.11.2. | Grunden(e) for at afvise et køretøj eller en motor fra stikprøven (f.eks. køretøj i brug mindre end 1 år, ukorrekt emissionsrelateret vedligeholdelse, tegn på anvendelse af brændstof med højere svovlindhold end påkrævet til normal anvendelse af køretøjet, emissionsbegrænsningsudstyr ikke i overensstemmelse med godkendelse). Afviselsesgrunden skal være underbygget (f.eks. nærmere angivelse af den manglende opfyldelse af vedligeholdelsesanvisninger osv.). Et køretøj bør ikke afvises alene af den grund, at AECS måske har været for meget i brug. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Grunden(e) for at afvise et køretøj eller en motor fra stikprøven (f.eks. køretøj i brug mindre end 1 år, ukorrekt emissionsrelateret vedligeholdelse, tegn på anvendelse af brændstof med højere svovlindhold end påkrævet til normal anvendelse af køretøjet, emissionsbegrænsningsudstyr ikke i overensstemmelse med godkendelse). Afviselsesgrunden skal være underbygget (f.eks. nærmere angivelse af den manglende opfyldelse af vedligeholdelsesanvisninger osv.). Et køretøj bør ikke afvises alene af den grund, at AECS måske har været for meget i brug.

| 3.1.11.3. | Emissionsrelateret service- og vedligeholdelsesoversigt for de enkelte motorer i stikprøven (inkl. eventuelle større modifikationer). |
| --- | --- |

3.1.11.3.

Emissionsrelateret service- og vedligeholdelsesoversigt for de enkelte motorer i stikprøven (inkl. eventuelle større modifikationer).

| 3.1.11.4. | Foretagne reparationer på de enkelte køretøjer i stikprøven (hvis kendt). |
| --- | --- |

3.1.11.4.

Foretagne reparationer på de enkelte køretøjer i stikprøven (hvis kendt).

| 3.1.11.5. | Prøvningsdata, herunder:






  a) | prøvningsdato |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Prøvningsdata, herunder:

a)

prøvningsdato

| b) | prøvningssted |
| --- | --- |

b)

prøvningssted

| c) | kilometerstand på kilometertæller i køretøj udstyret med en motor, som er omfattet af kontrollen |
| --- | --- |

c)

kilometerstand på kilometertæller i køretøj udstyret med en motor, som er omfattet af kontrollen

| d) | specifikationer for prøvningsbrændstof (f.eks. referencebrændstof eller kommercielt brændstof) |
| --- | --- |

d)

specifikationer for prøvningsbrændstof (f.eks. referencebrændstof eller kommercielt brændstof)

| e) | prøvningsbetingelser (temperatur, luftfugtighed, dynamometerets inertimasse) |
| --- | --- |

e)

prøvningsbetingelser (temperatur, luftfugtighed, dynamometerets inertimasse)

| f) | dynamometerindstilling (f.eks. effektindstilling) |
| --- | --- |

f)

dynamometerindstilling (f.eks. effektindstilling)

| g) | emissionsprøvningsresultater ved ESC-, ETC- og ELR-test i overensstemmelse med punkt 4 i dette bilag. Mindst fem motorer skal prøves |
| --- | --- |

g)

emissionsprøvningsresultater ved ESC-, ETC- og ELR-test i overensstemmelse med punkt 4 i dette bilag. Mindst fem motorer skal prøves

| h) | som et alternativ til punkt g) ovenfor, kan prøvningerne foretages ved anvendelse af en anden protokol. Relevansen for kontrol af funktionalitet efter ibrugtagning med en sådan prøvning skal angives og dokumenteres af fabrikanten i forbindelse med godkendelsesprocessen (punkt 3 og 4 i dette regulativ). |
| --- | --- |

h)

som et alternativ til punkt g) ovenfor, kan prøvningerne foretages ved anvendelse af en anden protokol. Relevansen for kontrol af funktionalitet efter ibrugtagning med en sådan prøvning skal angives og dokumenteres af fabrikanten i forbindelse med godkendelsesprocessen (punkt 3 og 4 i dette regulativ).

| 3.1.12. | Registreringer af OBD-systemets visning. |
| --- | --- |

3.1.12.

Registreringer af OBD-systemets visning.

| 3.1.13. | Registrering af erfaringerne med brug af reagens. Rapporterne bør, uden dog at være begrænset hertil, indeholde nærmere oplysninger om operatørens erfaringer med påfyldning, efterfyldning og forbrug af reagenset, og påfyldningsinstallationernes funktion, og specifikt hyppigheden af aktivering af den midlertidige ydelsesbegrænser efter ibrugtagning og andre fejlbegivenheder, aktivering af fejlindikatoren (MI) og registreringen af en fejlkode for mangel på reagens. |
| --- | --- |

3.1.13.

Registrering af erfaringerne med brug af reagens. Rapporterne bør, uden dog at være begrænset hertil, indeholde nærmere oplysninger om operatørens erfaringer med påfyldning, efterfyldning og forbrug af reagenset, og påfyldningsinstallationernes funktion, og specifikt hyppigheden af aktivering af den midlertidige ydelsesbegrænser efter ibrugtagning og andre fejlbegivenheder, aktivering af fejlindikatoren (MI) og registreringen af en fejlkode for mangel på reagens.

| 3.1.13.1. | Fabrikanten skal indsende rapporter om funktion efter ibrugtagning samt fejlrapporter. Fabrikanten skal indberette om garantikrav og arten af disse, om indikationer i marken af aktivering/deaktivering af fejlindikatoren (MI) og registreringen af en fejlkode for mangel på reagens samt om aktivering/deaktivering af motorens ydelsesbegrænser (jf. punkt 5.5.5 i dette regulativ). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

Fabrikanten skal indsende rapporter om funktion efter ibrugtagning samt fejlrapporter. Fabrikanten skal indberette om garantikrav og arten af disse, om indikationer i marken af aktivering/deaktivering af fejlindikatoren (MI) og registreringen af en fejlkode for mangel på reagens samt om aktivering/deaktivering af motorens ydelsesbegrænser (jf. punkt 5.5.5 i dette regulativ).

| 3.2 | De oplysninger, som fabrikanten indsamler, skal være tilstrækkelig omfattende til at sikre, at det ibrugtagne køretøjs funktionsdygtighed kan vurderes for normale brugsforhold i den passende holdbarhedsperiode/levetid, som defineret i punkt 6.3 i dette regulativ, og at de er repræsentative for fabrikantens geografiske indtrængning på markedet. |
| --- | --- |

3.2

De oplysninger, som fabrikanten indsamler, skal være tilstrækkelig omfattende til at sikre, at det ibrugtagne køretøjs funktionsdygtighed kan vurderes for normale brugsforhold i den passende holdbarhedsperiode/levetid, som defineret i punkt 6.3 i dette regulativ, og at de er repræsentative for fabrikantens geografiske indtrængning på markedet.

| 3.3 | Fabrikanten kan ønske at foretage en overvågning efter ibrugtagning, der omfatter færre motorer/køretøjer end angivet i punkt 3.1.11.5 (g), med anvendelse af en procedure defineret i punkt 3.1.11.5 (h). Grunden hertil kan være, at antallet af motorer i den motorfamilie/de motorfamilier, der er omfattet af rapporten er lille. Betingelserne herfor bør først være godkendt af den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

3.3

Fabrikanten kan ønske at foretage en overvågning efter ibrugtagning, der omfatter færre motorer/køretøjer end angivet i punkt 3.1.11.5 (g), med anvendelse af en procedure defineret i punkt 3.1.11.5 (h). Grunden hertil kan være, at antallet af motorer i den motorfamilie/de motorfamilier, der er omfattet af rapporten er lille. Betingelserne herfor bør først være godkendt af den typegodkendende myndighed.

| 3.4 | På baggrund af den overvågningsrapport, der er henvist til i dette punkt, kan den godkendende myndighed enten:






  a) | beslutte, at en motortypes eller en motorfamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er tilfredsstillende og ikke foretage sig yderligere |
| --- | --- | --- |

3.4

På baggrund af den overvågningsrapport, der er henvist til i dette punkt, kan den godkendende myndighed enten:

a)

beslutte, at en motortypes eller en motorfamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er tilfredsstillende og ikke foretage sig yderligere

| b) | beslutte, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger og/eller prøvningsdata fra fabrikanten. Hvis der anmodes herom, og afhængig af motorens typegodkendelse, skal sådanne yderligere prøvningsdata omfatte resultater fra ESC-, ELR- og ETC-test, eller fra andre velafprøvede procedurer i overensstemmelse med punkt 3.1.11.5 (h) |
| --- | --- |

b)

beslutte, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger og/eller prøvningsdata fra fabrikanten. Hvis der anmodes herom, og afhængig af motorens typegodkendelse, skal sådanne yderligere prøvningsdata omfatte resultater fra ESC-, ELR- og ETC-test, eller fra andre velafprøvede procedurer i overensstemmelse med punkt 3.1.11.5 (h)

| c) | beslutte at en motorfamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er utilfredsstillende og derefter lade bekræftende prøvning udføre på en prøveudtagning af motorer fra motorfamilien i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag. |
| --- | --- |

c)

beslutte at en motorfamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er utilfredsstillende og derefter lade bekræftende prøvning udføre på en prøveudtagning af motorer fra motorfamilien i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag.

| 3.5 | En kontraherende part kan gennemføre og rapportere overvågningsprøvninger foretaget på grundlag af kontrolproceduren i dette punkt. Oplysninger om udvælgelse, vedligeholdelse og fabrikantens deltagelse i aktiviteterne kan registreres. Den kontraherende part kan ligeledes anvende alternative emissionsprøvningsprotokoller i overensstemmelse med punkt 3.1.11.5 (h). |
| --- | --- |

3.5

En kontraherende part kan gennemføre og rapportere overvågningsprøvninger foretaget på grundlag af kontrolproceduren i dette punkt. Oplysninger om udvælgelse, vedligeholdelse og fabrikantens deltagelse i aktiviteterne kan registreres. Den kontraherende part kan ligeledes anvende alternative emissionsprøvningsprotokoller i overensstemmelse med punkt 3.1.11.5 (h).

| 3.6 | Den godkendende myndighed kan overtage overvågningsprøvning udført og indberettet af en kontraherende part som grundlag for beslutningerne i henhold til punkt 3.4. |
| --- | --- |

3.6

Den godkendende myndighed kan overtage overvågningsprøvning udført og indberettet af en kontraherende part som grundlag for beslutningerne i henhold til punkt 3.4.

| 3.7 | Fabrikanten bør meddele den godkendende myndighed og den/de kontraherende parter, om de pågældende motorer/køretøjer fortsat vil være i brug, hvis han planlægger at gennemføre en frivillig udbedring. Denne indrapportering skal foretages af fabrikanten i forbindelse med dennes beslutning om at gribe ind, og skal specificere aktionen nærmere, beskrive grupperne af motorer/køretøjer omfattet af aktionen, og derefter skal der rapporteres regelmæssigt efter kampagnens begyndelse. De gældende enkeltheder i punkt 7 i dette bilag kan anvendes. |
| --- | --- |

3.7

Fabrikanten bør meddele den godkendende myndighed og den/de kontraherende parter, om de pågældende motorer/køretøjer fortsat vil være i brug, hvis han planlægger at gennemføre en frivillig udbedring. Denne indrapportering skal foretages af fabrikanten i forbindelse med dennes beslutning om at gribe ind, og skal specificere aktionen nærmere, beskrive grupperne af motorer/køretøjer omfattet af aktionen, og derefter skal der rapporteres regelmæssigt efter kampagnens begyndelse. De gældende enkeltheder i punkt 7 i dette bilag kan anvendes.

4.   EMISSIONSPRØVNINGER

| 4.1 | En motor udvalgt fra motorfamilien skal prøves med ESC- og ETC-prøvecyklusserne for gas- og partikelemissioner og med ELR-prøvecyklussen for røgemissioner. Motoren skal være repræsentativ for den type anvendelse, der kan forventes for den pågældende type motor, og skal komme fra et køretøj i normal brug. Udvælgelse, inspektion og udbedrende vedligeholdelse af motoren/køretøjet skal gennemføres ved anvendelse af en protokol som specificeret i punkt 3 og skal dokumenteres.
  Den relevante vedligeholdelsesplan, omhandlet i punkt 4 i bilag 7, skal være udført på motoren. |
| --- | --- |

4.1

En motor udvalgt fra motorfamilien skal prøves med ESC- og ETC-prøvecyklusserne for gas- og partikelemissioner og med ELR-prøvecyklussen for røgemissioner. Motoren skal være repræsentativ for den type anvendelse, der kan forventes for den pågældende type motor, og skal komme fra et køretøj i normal brug. Udvælgelse, inspektion og udbedrende vedligeholdelse af motoren/køretøjet skal gennemføres ved anvendelse af en protokol som specificeret i punkt 3 og skal dokumenteres.

Den relevante vedligeholdelsesplan, omhandlet i punkt 4 i bilag 7, skal være udført på motoren.

| 4.2 | De emissionsværdier, der er bestemt for ESC-, ETC- og ELR-testene skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ, plus endnu en decimal. |
| --- | --- |

4.2

De emissionsværdier, der er bestemt for ESC-, ETC- og ELR-testene skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ, plus endnu en decimal.

5.   BEKRÆFTENDE PRØVNING

| 5.1 | Bekræftende prøvning foretages for at bekræfte en motorfamilies funktionalitet efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

5.1

Bekræftende prøvning foretages for at bekræfte en motorfamilies funktionalitet efter ibrugtagning.

| 5.1.1. | Hvis den typegodkendende myndighed ikke er tilfreds med fabrikantens overvågning efter ibrugtagning (ISM) i henhold til punkt 3.4 eller efter indrapporterede tegn på utilfredsstillende overensstemmelse efter ibrugtagning, f.eks. i henhold til punkt 3.5, kan den anmode fabrikanten om at gennemføre bekræftende prøvninger. Den godkendende myndighed gennemgår den rapport om bekræftende prøvninger, der indsendes af fabrikanten. |
| --- | --- |

5.1.1.

Hvis den typegodkendende myndighed ikke er tilfreds med fabrikantens overvågning efter ibrugtagning (ISM) i henhold til punkt 3.4 eller efter indrapporterede tegn på utilfredsstillende overensstemmelse efter ibrugtagning, f.eks. i henhold til punkt 3.5, kan den anmode fabrikanten om at gennemføre bekræftende prøvninger. Den godkendende myndighed gennemgår den rapport om bekræftende prøvninger, der indsendes af fabrikanten.

| 5.1.2. | Den godkendende myndighed kan udføre bekræftende prøvning. |
| --- | --- |

5.1.2.

Den godkendende myndighed kan udføre bekræftende prøvning.

| 5.2 | Den bekræftende prøvning bør være gældende ESC-, ETC- og ELR-motorprøvninger som specificeret i punkt 4. Repræsentative motorer til prøvning bør afmonteres fra køretøjer, der anvendes under normale betingelser, og afprøves. Alternativt kan fabrikanten efter forudgående aftale med den godkendende myndighed prøve emissionsbegrænsningskomponenter fra ibrugtagne køretøjer, efter at disse komponenter er afmonteret, overført til og monteret på korrekt anvendte og repræsentative motorer. Til hver prøvningsrække udvælges samme pakke af emissionsbegrænsningskomponenter. Udvælgelsen begrundes. |
| --- | --- |

5.2

Den bekræftende prøvning bør være gældende ESC-, ETC- og ELR-motorprøvninger som specificeret i punkt 4. Repræsentative motorer til prøvning bør afmonteres fra køretøjer, der anvendes under normale betingelser, og afprøves. Alternativt kan fabrikanten efter forudgående aftale med den godkendende myndighed prøve emissionsbegrænsningskomponenter fra ibrugtagne køretøjer, efter at disse komponenter er afmonteret, overført til og monteret på korrekt anvendte og repræsentative motorer. Til hver prøvningsrække udvælges samme pakke af emissionsbegrænsningskomponenter. Udvælgelsen begrundes.

| 5.3 | Et prøvningsresultat kan betragtes som ikke-tilfredsstillende, når grænseværdien angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ er overskredet betydeligt i prøvningen af to eller flere motorer, der repræsenterer samme motorfamilie, for en reguleret forureningskomponent. |
| --- | --- |

5.3

Et prøvningsresultat kan betragtes som ikke-tilfredsstillende, når grænseværdien angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ er overskredet betydeligt i prøvningen af to eller flere motorer, der repræsenterer samme motorfamilie, for en reguleret forureningskomponent.

6.   PÅKRÆVEDE FORANSTALTNINGER

| 6.1 | Hvis den godkendende myndighed ikke er tilfreds med de oplysninger eller prøvningsdata, der indsendes af fabrikanten, og hvis den har gennemført bekræftende motorprøvning i overensstemmelse med punkt 5, eller baserer sig på en bekræftende prøvning gennemført af en kontraherende part (punkt 6.3), og det er sikkert, at en bestemt motortype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse bestemmelser, skal den typegodkendende myndighed anmode fabrikanten om at indsende en plan for korrigerende foranstaltninger, således at den manglende overensstemmelse afhjælpes. |
| --- | --- |

6.1

Hvis den godkendende myndighed ikke er tilfreds med de oplysninger eller prøvningsdata, der indsendes af fabrikanten, og hvis den har gennemført bekræftende motorprøvning i overensstemmelse med punkt 5, eller baserer sig på en bekræftende prøvning gennemført af en kontraherende part (punkt 6.3), og det er sikkert, at en bestemt motortype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse bestemmelser, skal den typegodkendende myndighed anmode fabrikanten om at indsende en plan for korrigerende foranstaltninger, således at den manglende overensstemmelse afhjælpes.

| 6.2 | I dette tilfælde udvides de korrigerende foranstaltninger, der er nævnt i tillæg 2 til 1958-overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), til ibrugtagne motorer tilhørende samme køretøjstype, der sandsynligvis vil blive ramt af samme defekter, jf. punkt 8.
  For at være gyldig skal den plan for korrigerende foranstaltninger, der fremlægges af fabrikanten, godkendes af den godkendende myndighed. Fabrikanten er ansvarlig for gennemførelsen af den korrigerende plan som godkendt.
  Den godkendende myndighed meddeler sin beslutning til de kontraherende parter inden for en frist på 30 dage. Medlemsstaterne kan kræve, at samme plan for korrigerende foranstaltninger anvendes på alle motorer af samme type, der er indregistreret på deres område. |
| --- | --- |

6.2

I dette tilfælde udvides de korrigerende foranstaltninger, der er nævnt i tillæg 2 til 1958-overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), til ibrugtagne motorer tilhørende samme køretøjstype, der sandsynligvis vil blive ramt af samme defekter, jf. punkt 8.

For at være gyldig skal den plan for korrigerende foranstaltninger, der fremlægges af fabrikanten, godkendes af den godkendende myndighed. Fabrikanten er ansvarlig for gennemførelsen af den korrigerende plan som godkendt.

Den godkendende myndighed meddeler sin beslutning til de kontraherende parter inden for en frist på 30 dage. Medlemsstaterne kan kræve, at samme plan for korrigerende foranstaltninger anvendes på alle motorer af samme type, der er indregistreret på deres område.

| 6.3 | Hvis en kontraherende part har fastslået, at en køretøjstype ikke er i overensstemmelse med de gældende forskrifter i dette bilag, skal denne part straks underrette den kontraherende part, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, i overensstemmelse med kravene i overenskomsten.
  I overensstemmelse med bestemmelsen i overenskomsten meddeler den kompetente myndighed fra den kontraherende part, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, herefter fabrikanten, at en køretøjstype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse forskrifter, og at der forventes bestemte foranstaltninger af denne fabrikant. Fabrikanten forelægger senest to måneder efter denne meddelelse myndigheden en plan for korrigerende foranstaltninger, som indholdsmæssigt skal svare til kravene i punkt 7. Den kompetente myndighed, der har udstedt den oprindelige godkendelse, skal inden for en frist på 2 måneder henvende sig til fabrikanten for i fællesskab med denne at nå frem til en plan for foranstaltningerne og gennemførelsen af disse. Konstaterer den kompetente myndighed, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, at det ikke er muligt at nå til enighed, indledes den relevante procedure i overenskomsten. |
| --- | --- |

6.3

Hvis en kontraherende part har fastslået, at en køretøjstype ikke er i overensstemmelse med de gældende forskrifter i dette bilag, skal denne part straks underrette den kontraherende part, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, i overensstemmelse med kravene i overenskomsten.

I overensstemmelse med bestemmelsen i overenskomsten meddeler den kompetente myndighed fra den kontraherende part, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, herefter fabrikanten, at en køretøjstype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse forskrifter, og at der forventes bestemte foranstaltninger af denne fabrikant. Fabrikanten forelægger senest to måneder efter denne meddelelse myndigheden en plan for korrigerende foranstaltninger, som indholdsmæssigt skal svare til kravene i punkt 7. Den kompetente myndighed, der har udstedt den oprindelige godkendelse, skal inden for en frist på 2 måneder henvende sig til fabrikanten for i fællesskab med denne at nå frem til en plan for foranstaltningerne og gennemførelsen af disse. Konstaterer den kompetente myndighed, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, at det ikke er muligt at nå til enighed, indledes den relevante procedure i overenskomsten.

7.   PLAN FOR KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER

| 7.1. | Den plan for korrigerende foranstaltninger, der skal udarbejdes i henhold til punkt 6.1, skal forelægges for den typegodkendende myndighed senest 60 arbejdsdage efter, at meddelelsen jf. punkt 6.1 er givet. Godkendelsesmyndigheden skal inden 30 arbejdsdage godkende eller afvise planen for korrigerende foranstaltninger. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den godkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at undersøge den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, forlænges fristen dog. |
| --- | --- |

7.1.

Den plan for korrigerende foranstaltninger, der skal udarbejdes i henhold til punkt 6.1, skal forelægges for den typegodkendende myndighed senest 60 arbejdsdage efter, at meddelelsen jf. punkt 6.1 er givet. Godkendelsesmyndigheden skal inden 30 arbejdsdage godkende eller afvise planen for korrigerende foranstaltninger. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den godkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at undersøge den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, forlænges fristen dog.

| 7.2. | De korrigerende foranstaltninger skal finde anvendelse på alle motorer, der med sandsynlighed vil blive ramt af samme defekt. Det vurderes, om der er behov for at ændre godkendelsesdokumenterne. |
| --- | --- |

7.2.

De korrigerende foranstaltninger skal finde anvendelse på alle motorer, der med sandsynlighed vil blive ramt af samme defekt. Det vurderes, om der er behov for at ændre godkendelsesdokumenterne.

| 7.3. | Fabrikanten skal fremlægge kopi af al korrespondance i forbindelse med planen for korrigerende foranstaltninger, føre register over tilbagekaldelsen og regelmæssigt tilstille godkendelsesmyndigheden statusrapporter. |
| --- | --- |

7.3.

Fabrikanten skal fremlægge kopi af al korrespondance i forbindelse med planen for korrigerende foranstaltninger, føre register over tilbagekaldelsen og regelmæssigt tilstille godkendelsesmyndigheden statusrapporter.

| 7.4. | Planen for korrigerende foranstaltninger skal omfatte de krav, der er anført i punkt 7.4.1 til 7.4.11. Fabrikanten giver planen for korrigerende foranstaltninger et specifikt navn eller nummer. |
| --- | --- |

7.4.

Planen for korrigerende foranstaltninger skal omfatte de krav, der er anført i punkt 7.4.1 til 7.4.11. Fabrikanten giver planen for korrigerende foranstaltninger et specifikt navn eller nummer.

| 7.4.1. | En beskrivelse af hver enkelt motortype, der er omfattet af planen for korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.4.1.

En beskrivelse af hver enkelt motortype, der er omfattet af planen for korrigerende foranstaltninger.

| 7.4.2. | En beskrivelse af de specifikke modifikationer, forandringer, reparationer, korrektioner, justeringer eller andre ændringer, der skal foretages for at bringe motorerne i overensstemmelse med forskrifterne, herunder et kort sammendrag af de data og tekniske undersøgelser, som underbygger fabrikantens beslutning om særlige foranstaltninger, der skal afhjælpe den manglende overensstemmelse. |
| --- | --- |

7.4.2.

En beskrivelse af de specifikke modifikationer, forandringer, reparationer, korrektioner, justeringer eller andre ændringer, der skal foretages for at bringe motorerne i overensstemmelse med forskrifterne, herunder et kort sammendrag af de data og tekniske undersøgelser, som underbygger fabrikantens beslutning om særlige foranstaltninger, der skal afhjælpe den manglende overensstemmelse.

| 7.4.3. | En beskrivelse af den metode, fabrikanten agter at anvende til at underrette køretøjsejerne eller ejerne af motorerne om de korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.4.3.

En beskrivelse af den metode, fabrikanten agter at anvende til at underrette køretøjsejerne eller ejerne af motorerne om de korrigerende foranstaltninger.

| 7.4.4. | Eventuelt en beskrivelse af korrekt vedligeholdelse eller brug, som fabrikanten stiller som betingelse for ret til udbedring under planen for korrigerende foranstaltninger, og fabrikantens begrundelse for at stille sådanne betingelser. Der kan ikke stilles betingelser med hensyn til vedligeholdelse eller brug, medmindre vedligeholdelse eller brug påviseligt har betydning for den manglende overensstemmelse og de korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.4.4.

Eventuelt en beskrivelse af korrekt vedligeholdelse eller brug, som fabrikanten stiller som betingelse for ret til udbedring under planen for korrigerende foranstaltninger, og fabrikantens begrundelse for at stille sådanne betingelser. Der kan ikke stilles betingelser med hensyn til vedligeholdelse eller brug, medmindre vedligeholdelse eller brug påviseligt har betydning for den manglende overensstemmelse og de korrigerende foranstaltninger.

| 7.4.5. | En beskrivelse af hvilken procedure, motorejerne skal følge for at få udbedret den manglende overensstemmelse. Beskrivelsen skal omfatte en dato, efter hvilken de korrigerende foranstaltninger kan træffes, hvor lang tid værkstedet skønsmæssigt skal bruge til udbedringen, og hvor den kan finde sted. Udbedringen skal ske på hensigtsmæssig måde inden for en rimelig tid efter indleveringen af køretøjet. |
| --- | --- |

7.4.5.

En beskrivelse af hvilken procedure, motorejerne skal følge for at få udbedret den manglende overensstemmelse. Beskrivelsen skal omfatte en dato, efter hvilken de korrigerende foranstaltninger kan træffes, hvor lang tid værkstedet skønsmæssigt skal bruge til udbedringen, og hvor den kan finde sted. Udbedringen skal ske på hensigtsmæssig måde inden for en rimelig tid efter indleveringen af køretøjet.

| 7.4.6. | En kopi af de oplysninger, der sendes til køretøjsejerne. |
| --- | --- |

7.4.6.

En kopi af de oplysninger, der sendes til køretøjsejerne.

| 7.4.7. | En kort beskrivelse af det system, som fabrikanten vil benytte til at sikre tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til gennemførelse af udbedringen. Det skal fremgå, hvornår der vil være tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til, af kampagnen kan iværksættes. |
| --- | --- |

7.4.7.

En kort beskrivelse af det system, som fabrikanten vil benytte til at sikre tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til gennemførelse af udbedringen. Det skal fremgå, hvornår der vil være tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til, af kampagnen kan iværksættes.

| 7.4.8. | En kopi af alle instruktioner, der sendes til de personer, der skal foretage udbedringen. |
| --- | --- |

7.4.8.

En kopi af alle instruktioner, der sendes til de personer, der skal foretage udbedringen.

| 7.4.9. | En beskrivelse af hvilken virkning, de foreslåede korrigerende foranstaltninger vil få for den enkelte af planen omfattede motortypes emissioner, brændstofforbrug, køreegenskaber og sikkerhed, indeholdende data, tekniske undersøgelser osv., som underbygger disse konklusioner. |
| --- | --- |

7.4.9.

En beskrivelse af hvilken virkning, de foreslåede korrigerende foranstaltninger vil få for den enkelte af planen omfattede motortypes emissioner, brændstofforbrug, køreegenskaber og sikkerhed, indeholdende data, tekniske undersøgelser osv., som underbygger disse konklusioner.

| 7.4.10. | Alle øvrige oplysninger, rapporter eller data, som den godkendende myndighed med rimelighed måtte anse for nødvendige for at bedømme planen for korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.4.10.

Alle øvrige oplysninger, rapporter eller data, som den godkendende myndighed med rimelighed måtte anse for nødvendige for at bedømme planen for korrigerende foranstaltninger.

| 7.4.11. | Omfatter planen for korrigerende foranstaltninger tilbagekaldelse, skal godkendelsesmyndigheden have forelagt en beskrivelse af, hvordan udbedringen registreres. Hvis der anvendes en etiket, vedlægges et eksemplar af denne. |
| --- | --- |

7.4.11.

Omfatter planen for korrigerende foranstaltninger tilbagekaldelse, skal godkendelsesmyndigheden have forelagt en beskrivelse af, hvordan udbedringen registreres. Hvis der anvendes en etiket, vedlægges et eksemplar af denne.

| 7.5. | Fabrikanten kan anmodes om at udføre rimeligt tilrettelagte og nødvendige prøvninger af komponenter og motorer med en foreslået ændring, reparation eller modifikation for at godtgøre, at ændringen, reparationen eller modifikationen har den tilsigtede virkning. |
| --- | --- |

7.5.

Fabrikanten kan anmodes om at udføre rimeligt tilrettelagte og nødvendige prøvninger af komponenter og motorer med en foreslået ændring, reparation eller modifikation for at godtgøre, at ændringen, reparationen eller modifikationen har den tilsigtede virkning.

| 7.6. | Fabrikanten er ansvarlig for at føre register over, hvilke motorer eller køretøjer der er tilbagekaldt og udbedret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Godkendelsesmyndigheden har på forlangende adgang til registeret i en periode på fem år fra implementeringen af planen for korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.6.

Fabrikanten er ansvarlig for at føre register over, hvilke motorer eller køretøjer der er tilbagekaldt og udbedret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Godkendelsesmyndigheden har på forlangende adgang til registeret i en periode på fem år fra implementeringen af planen for korrigerende foranstaltninger.

| 7.7. | Den gennemførte reparation henholdsvis ændring eller eventuelle fornyelser anføres i en attest, som fabrikanten udsteder til motorens ejer. |
| --- | --- |

7.7.

Den gennemførte reparation henholdsvis ændring eller eventuelle fornyelser anføres i en attest, som fabrikanten udsteder til motorens ejer.

---

BILAG 9A

Egendiagnosesystemer (OBD)

1.   INDLEDNING

Dette bilag omhandler de særlige bestemmelser for egendiagnosesystemer (OBD) til motorkøretøjers emissionsbegrænsningssystemer.

2.   DEFINITIONER

I dette bilag anvendes følgende definitioner, ud over de definitioner, der er indeholdt i punkt 2 i dette regulativ:

Ved »opvarmningscyklus«, forstås at motoren køres således, at kølemidlets temperatur er steget mindst 22 K efter start af motoren og nået op på mindst 343 K (70 oC).

Ved »adgang« forstås tilgængeligheden af alle emissionsrelaterede OBD-data, herunder alle fejlkoder, der er nødvendige for inspektion, diagnose, vedligeholdelse eller reparation af emissionsrelaterede dele af køretøjet, via den serielle port på standarddatastikket.

Ved »ufuldstændighed« ved en motors OBD-system forstås, at driftsegenskaberne ved op til to separate overvågede komponenter eller systemer midlertidigt eller permanent hindrer en ellers effektiv OBD-overvågning af disse komponenter eller systemer eller ikke opfylder alle de andre detailkrav til egendiagnose. Motorer eller køretøjer, for så vidt angår deres motor, kan godkendes, registreres og sælges med sådanne ufuldstændigheder i overensstemmelse med kravene i punkt 4.3 i dette bilag.

Ved »forringet komponent/system« forstås en motor eller en komponent/et system til efterbehandling, som med vilje af fabrikanten er blevet forringet på kontrolleret måde for at kunne udføre en godkendelsesprøvning af OBD-systemet.

Ved »OBD-prøvecyklus« forstås en kørecyklus, som er en version af ESC-prøvecyklussen med samme kørselsrækkefølge af de 13 individuelle modi som beskrevet i punkt 2.7.1 til tillæg 1 til bilag 4A til dette regulativ, men hvor varigheden af hver modus er reduceret til 60 sekunder.

Ved »driftssekvens« forstås den sekvens, der anvendes til at bestemme betingelserne for slukning af fejlindikatoren (MI). Den består af en motorstartsperiode, en kørselsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart, hvor OBD-systemets overvågning er i funktion, og hvor en eventuel fejl ville blive detekteret.

Ved »prækonditioneringscyklus« forstås gennemførelse af mindst tre konsekutive OBD-prøvecyklusser eller emissions-prøvecykluser, for at få motoren til at køre stabilt, for at opnå stabilitet i emissionsbegrænsningssystemet og for at OBD-systemet kan blive klar til overvågning.

Ved »reparationsinformationer« forstås alle de oplysninger, der er nødvendige til diagnosticering, service, syn, periodisk overvågning eller reparation af motoren, og som fabrikanterne stiller til rådighed for deres autoriserede forhandlere/værkstæder. Hvis det er nødvendigt, skal sådanne informationer omfatte servicehåndbøger, tekniske vejledninger, diagnosehenvisninger (f.eks. min./maks.-værdier for målinger), kredsløbsdiagrammer, det softwarekalibreringsidentifikationsnummer, der gælder for en motortype, information vedr. opdatering af de elektroniske systemers software i overensstemmelse med køretøjsfabrikantens specifikationer, vejledning vedr. individuelle og særlige tilfælde, oplysninger om værktøjer og udstyr, dataregistreringsinformation og bidirektionelle overvågnings- og prøvningsdata. Fabrikanten har ikke pligt til at stille information til rådighed, som er omfattet af intellektuel ejendomsret eller udgør specifik knowhow hos fabrikanterne og/eller OEM-leverandørerne. I så fald må de nødvendige tekniske oplysninger ikke tilbageholdes utilbørligt.

Ved »standardiseret« forstås, at alle emissionsrelaterede OBD-data (dvs. datastrømsinformationer, hvis der anvendes et scanningsværktøj), herunder alle anvendte fejlkoder, kun aflæses i overensstemmelse med industristandarder, som gennem en klar definition af deres format og de tilladte muligheder giver mulighed for størst mulig harmonisering i automobilindustrien, og hvis anvendelse udtrykkeligt er tilladt i dette regulativ.

Ved »ikke-begrænset adgang« forstås:

| a) | en adgang, der ikke forudsætter adgangskode eller en lignende anordning, der kun kan fås hos fabrikanten, eller |
| --- | --- |

a)

en adgang, der ikke forudsætter adgangskode eller en lignende anordning, der kun kan fås hos fabrikanten, eller

| b) | en adgang, der muliggør vurdering af de aflæste data, uden at det er nødvendigt med særlige dekrypteringsinformationer, medmindre disse informationer som sådan er standardiseret. |
| --- | --- |

b)

en adgang, der muliggør vurdering af de aflæste data, uden at det er nødvendigt med særlige dekrypteringsinformationer, medmindre disse informationer som sådan er standardiseret.

3.   FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

3.1.   Generelle forskrifter

| 3.1.1. | OBD-systemer skal konstrueres, fremstilles og monteres i et køretøj på en sådan måde, at det kan detektere typer af fejlfunktioner i hele motorens levetid. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål skal den godkendende myndighed acceptere, at motorer, der har været anvendt i længere tid end den relevante holdbarhedsperiode fastsat i punkt 5.3 i dette regulativ, kan udvise nogen nedsættelse af OBD-systemets funktionsdygtighed, således at OBD-grænseværdier, der er anført i punkt 5.4.4 i dette regulativ, kan overskrides før OBD-systemet angiver en fejl over for køretøjets fører. |
| --- | --- |

3.1.1.

OBD-systemer skal konstrueres, fremstilles og monteres i et køretøj på en sådan måde, at det kan detektere typer af fejlfunktioner i hele motorens levetid. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål skal den godkendende myndighed acceptere, at motorer, der har været anvendt i længere tid end den relevante holdbarhedsperiode fastsat i punkt 5.3 i dette regulativ, kan udvise nogen nedsættelse af OBD-systemets funktionsdygtighed, således at OBD-grænseværdier, der er anført i punkt 5.4.4 i dette regulativ, kan overskrides før OBD-systemet angiver en fejl over for køretøjets fører.

| 3.1.2. | Ved hver start af motoren skal en række diagnosekontroller indledes og gennemføres mindst én gang, forudsat at kontrolbetingelserne er opfyldt. Kontrolbetingelserne skal udvælges på en sådan måde, at de alle optræder under kørselsforholdene som repræsenteret ved den prøvning, der er defineret i punkt 2 i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ved hver start af motoren skal en række diagnosekontroller indledes og gennemføres mindst én gang, forudsat at kontrolbetingelserne er opfyldt. Kontrolbetingelserne skal udvælges på en sådan måde, at de alle optræder under kørselsforholdene som repræsenteret ved den prøvning, der er defineret i punkt 2 i tillæg 1 til dette bilag.

| 3.1.2.1. | Fabrikanterne er ikke forpligtede til at aktivere en komponent/et system udelukkende med henblik på funktionel OBD-overvågning under kørselsbetingelser, hvor komponenten/systemet normalt ikke ville være aktiveret (f.eks. aktivering af reagensbeholderopvarmningen i et deNOx-system eller kombineret deNOx- og partikelfilter, når et sådant system normalt ikke ville være aktiveret). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Fabrikanterne er ikke forpligtede til at aktivere en komponent/et system udelukkende med henblik på funktionel OBD-overvågning under kørselsbetingelser, hvor komponenten/systemet normalt ikke ville være aktiveret (f.eks. aktivering af reagensbeholderopvarmningen i et deNOx-system eller kombineret deNOx- og partikelfilter, når et sådant system normalt ikke ville være aktiveret).

| 3.1.3. | OBD-systemet kan omfatte anordninger, der måler, føler eller reagerer på driftsvariabler (f.eks. køretøjets hastighed, motorens omdrejningstal, anvendt gear, temperatur, indsugningstryk eller andre parametre) for at detektere fejl og for at minimere risikoen for fejlagtigt at angive fejl. Disse anordninger er ikke manipulationsanordninger. |
| --- | --- |

3.1.3.

OBD-systemet kan omfatte anordninger, der måler, føler eller reagerer på driftsvariabler (f.eks. køretøjets hastighed, motorens omdrejningstal, anvendt gear, temperatur, indsugningstryk eller andre parametre) for at detektere fejl og for at minimere risikoen for fejlagtigt at angive fejl. Disse anordninger er ikke manipulationsanordninger.

| 3.1.4. | Adgangen til OBD-systemet med henblik på inspektion, diagnosticering, vedligeholdelse eller reparation af motoren skal være ikke-begrænset og standardiseret. Alle emissionsrelaterede fejlkoder skal være i overensstemmelse med koderne beskrevet i punkt 6.8.5 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.1.4.

Adgangen til OBD-systemet med henblik på inspektion, diagnosticering, vedligeholdelse eller reparation af motoren skal være ikke-begrænset og standardiseret. Alle emissionsrelaterede fejlkoder skal være i overensstemmelse med koderne beskrevet i punkt 6.8.5 i dette bilag.

3.2.   Krav til OBD-systemer i etape 1

| 3.2.1. | Fra de datoer, der er anført i punkt 5.4.1 i dette regulativ, skal OBD-systemet for alle dieselmotorer og køretøjer udstyret med dieselmotorer angive svigt i en emissionsrelateret komponent eller system, når dette svigt medfører en forøgelse af emissionerne over de relevante OBD-grænseværdier anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.1.

Fra de datoer, der er anført i punkt 5.4.1 i dette regulativ, skal OBD-systemet for alle dieselmotorer og køretøjer udstyret med dieselmotorer angive svigt i en emissionsrelateret komponent eller system, når dette svigt medfører en forøgelse af emissionerne over de relevante OBD-grænseværdier anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

| 3.2.2. | For at opfylde kravene i etape 1 skal OBD-systemet overvåge: |
| --- | --- |

3.2.2.

For at opfylde kravene i etape 1 skal OBD-systemet overvåge:

| 3.2.2.1. | fuldstændig fjernelse af en katalysator, når denne er monteret i et separat hus, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et partikelfilter |
| --- | --- |

3.2.2.1.

fuldstændig fjernelse af en katalysator, når denne er monteret i et separat hus, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et partikelfilter

| 3.2.2.2. | nedsættelse af deNOx-systemets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af NOx |
| --- | --- |

3.2.2.2.

nedsættelse af deNOx-systemets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af NOx

| 3.2.2.3. | nedsættelse af partikelfilterets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af partikler |
| --- | --- |

3.2.2.3.

nedsættelse af partikelfilterets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af partikler

| 3.2.2.4. | nedsættelse af effektiviteten af et kombineret deNOx- og partikelfiltersystem, hvis et sådant er monteret, med hensyn til både NOx- og partikelemissioner |
| --- | --- |

3.2.2.4.

nedsættelse af effektiviteten af et kombineret deNOx- og partikelfiltersystem, hvis et sådant er monteret, med hensyn til både NOx- og partikelemissioner

| 3.2.3. | Væsentlige funktionsfejl |
| --- | --- |

3.2.3.

Væsentlige funktionsfejl

| 3.2.3.1. | Som et alternativ til overvågning af de relevante OBD-grænseværdier for så vidt angår punkt 3.2.2.1 til 3.2.2.4, kan OBD-systemer til dieselmotorer i henhold til punkt 5.4.1.1 i dette regulativ overvåge væsentlige funktionsfejl i følgende komponenter:






  a) | en katalysator, når denne er monteret som separat enhed, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et partikelfilter |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

Som et alternativ til overvågning af de relevante OBD-grænseværdier for så vidt angår punkt 3.2.2.1 til 3.2.2.4, kan OBD-systemer til dieselmotorer i henhold til punkt 5.4.1.1 i dette regulativ overvåge væsentlige funktionsfejl i følgende komponenter:

a)

en katalysator, når denne er monteret som separat enhed, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et partikelfilter

| b) | et deNOx-system (hvis monteret) |
| --- | --- |

b)

et deNOx-system (hvis monteret)

| c) | et partikelfilter (hvis monteret) |
| --- | --- |

c)

et partikelfilter (hvis monteret)

| d) | et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem. |
| --- | --- |

d)

et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem.

| 3.2.3.2. | Hvis der er tale om en motor udstyret med et deNOx-system, kan overvågning af væsentlige funktionsfejl f.eks. omfatte fuldstændig fjernelse af systemet eller udskiftning af systemet med et attrapsystem (begge bevidste væsentlige fejl), mangel på det nødvendige reagens i et deNOx-system, fejl i en SCR elektrisk komponent, enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed), fejl i et deNOx-system, herunder, hvis relevant, opvarmningssystemet for reagenset, doseringssystem for reagens (f.eks. manglende lufttilførsel, tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Hvis der er tale om en motor udstyret med et deNOx-system, kan overvågning af væsentlige funktionsfejl f.eks. omfatte fuldstændig fjernelse af systemet eller udskiftning af systemet med et attrapsystem (begge bevidste væsentlige fejl), mangel på det nødvendige reagens i et deNOx-system, fejl i en SCR elektrisk komponent, enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed), fejl i et deNOx-system, herunder, hvis relevant, opvarmningssystemet for reagenset, doseringssystem for reagens (f.eks. manglende lufttilførsel, tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt).

| 3.2.3.3. | Hvis der er tale om en motor udstyret med partikelfilter, kan overvågning af væsentlige funktionsfejl f.eks. omfatte større nedsmeltning af filtersubstratet eller et tilstoppet filter, hvilket medfører et differentialtryk uden for det af fabrikanten anførte område, enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenheder) i et partikelfilter, enhver fejl — hvis dette er relevant — i et doseringssystem for reagens (f.eks. tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Hvis der er tale om en motor udstyret med partikelfilter, kan overvågning af væsentlige funktionsfejl f.eks. omfatte større nedsmeltning af filtersubstratet eller et tilstoppet filter, hvilket medfører et differentialtryk uden for det af fabrikanten anførte område, enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenheder) i et partikelfilter, enhver fejl — hvis dette er relevant — i et doseringssystem for reagens (f.eks. tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt).

| 3.2.4. | Fabrikanterne kan overfor den godkendende myndighed godtgøre, at bestemte komponenter eller systemer ikke behøver at blive overvåget, hvis emissionerne i tilfælde af total svigt eller fjernelse ikke overskrider de grænseværdier, der er gældende for OBD-etape 1, og som er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ, når de måles over de cyklusser, der er vist i punkt 1.1 i tillæg 1 til dette bilag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på en udstødningsgasrecirkulationsanordning (EGR), et deNOx-system, et partikelfilter eller kombineret deNOx-/partikelfilter, ligesom det ikke finder anvendelse på en komponent eller system, der overvåges for væsentlige funktionsfejl. |
| --- | --- |

3.2.4.

Fabrikanterne kan overfor den godkendende myndighed godtgøre, at bestemte komponenter eller systemer ikke behøver at blive overvåget, hvis emissionerne i tilfælde af total svigt eller fjernelse ikke overskrider de grænseværdier, der er gældende for OBD-etape 1, og som er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ, når de måles over de cyklusser, der er vist i punkt 1.1 i tillæg 1 til dette bilag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på en udstødningsgasrecirkulationsanordning (EGR), et deNOx-system, et partikelfilter eller kombineret deNOx-/partikelfilter, ligesom det ikke finder anvendelse på en komponent eller system, der overvåges for væsentlige funktionsfejl.

3.3.   Krav til OBD-systemer i etape 2

| 3.3.1. | Fra de datoer, der er anført i punkt 5.4.2 i dette regulativ, skal OBD-systemet for alle diesel- eller gasmotorer og køretøjer udstyret med diesel- eller gasmotorer angive svigt i en emissionsrelateret komponent eller system i motorsystemet, når sådant svigt medfører en forøgelse af emissionerne over de relevante OBD-grænseværdier anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.
  OBD-systemet skal tage hensyn til kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (EECU) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningssystemets drift. OBD-systemet skal diagnosticere integriteten af forbindelsen mellem EECU'en og det medium, der leverer forbindelsen til disse andre køretøjskomponenter (f.eks. kommunikationsbussen). |
| --- | --- |

3.3.1.

Fra de datoer, der er anført i punkt 5.4.2 i dette regulativ, skal OBD-systemet for alle diesel- eller gasmotorer og køretøjer udstyret med diesel- eller gasmotorer angive svigt i en emissionsrelateret komponent eller system i motorsystemet, når sådant svigt medfører en forøgelse af emissionerne over de relevante OBD-grænseværdier anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

OBD-systemet skal tage hensyn til kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (EECU) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningssystemets drift. OBD-systemet skal diagnosticere integriteten af forbindelsen mellem EECU'en og det medium, der leverer forbindelsen til disse andre køretøjskomponenter (f.eks. kommunikationsbussen).

| 3.3.2. | For at opfylde kravene i etape 2 skal OBD-systemet overvåge: |
| --- | --- |

3.3.2.

For at opfylde kravene i etape 2 skal OBD-systemet overvåge:

| 3.3.2.1. | nedsættelse af katalysatorens effektivitet, når denne er monteret i et separat hus, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et partikelfilter |
| --- | --- |

3.3.2.1.

nedsættelse af katalysatorens effektivitet, når denne er monteret i et separat hus, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et partikelfilter

| 3.3.2.2. | nedsættelse af deNOx-systemets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af NOx |
| --- | --- |

3.3.2.2.

nedsættelse af deNOx-systemets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af NOx

| 3.3.2.3. | nedsættelse af partikelfilterets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af partikler |
| --- | --- |

3.3.2.3.

nedsættelse af partikelfilterets effektivitet, hvis et sådan er monteret, udelukkende med hensyn til emissioner af partikler

| 3.3.2.4. | nedsættelse af effektiviteten af et kombineret deNOx- og partikelfiltersystem, hvis et sådant er monteret, med hensyn til både NOx- og partikelemissioner |
| --- | --- |

3.3.2.4.

nedsættelse af effektiviteten af et kombineret deNOx- og partikelfiltersystem, hvis et sådant er monteret, med hensyn til både NOx- og partikelemissioner

| 3.3.2.5. | grænsefladen mellem motorens elektroniske styreenhed (EECU) og ethvert andet elektrisk eller elektronisk system til drivaggregat eller køretøj (f.eks. transmissionens styreenhed (TECU)) for så vidt angår elektrisk afbrydelse. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

grænsefladen mellem motorens elektroniske styreenhed (EECU) og ethvert andet elektrisk eller elektronisk system til drivaggregat eller køretøj (f.eks. transmissionens styreenhed (TECU)) for så vidt angår elektrisk afbrydelse.

| 3.3.3. | Fabrikanterne kan overfor den godkendende myndighed godtgøre, at bestemte komponenter eller systemer ikke behøver at blive overvåget, hvis emissionerne i tilfælde af total svigt eller fjernelse ikke overskrider de grænseværdier, der er gældende for OBD-etape 2, og som er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ, når de måles over de cyklusser, der er vist i punkt 1.1 i tillæg 1 til dette bilag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på en udstødningsgasrecirkulationsanordning (EGR), et deNOx-system, et partikelfilter eller et kombineret deNOx-/partikelfilter. |
| --- | --- |

3.3.3.

Fabrikanterne kan overfor den godkendende myndighed godtgøre, at bestemte komponenter eller systemer ikke behøver at blive overvåget, hvis emissionerne i tilfælde af total svigt eller fjernelse ikke overskrider de grænseværdier, der er gældende for OBD-etape 2, og som er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ, når de måles over de cyklusser, der er vist i punkt 1.1 i tillæg 1 til dette bilag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på en udstødningsgasrecirkulationsanordning (EGR), et deNOx-system, et partikelfilter eller et kombineret deNOx-/partikelfilter.

3.4.   Krav gældende for både etape 1 og 2

| 3.4.1. | Til opfyldelse af kravene i både etape 1 og 2 skal OBD-systemet overvåge: |
| --- | --- |

3.4.1.

Til opfyldelse af kravene i både etape 1 og 2 skal OBD-systemet overvåge:

| 3.4.1.1. | Brændstofindsprøjningssystemets elektronik, aktuatorer for brændstofmængde og tidsstyring for gennemgang i strømkredse (dvs. åbent eller lukket kredsløb) samt totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Brændstofindsprøjningssystemets elektronik, aktuatorer for brændstofmængde og tidsstyring for gennemgang i strømkredse (dvs. åbent eller lukket kredsløb) samt totalt funktionssvigt.

| 3.4.1.2. | Alle andre emissionsrelaterede komponenter eller systemer til motor eller udstødningsefterbehandlingssystem, som er tilsluttet en computer, og hvis svigt ville føre til udstødningsemissioner, der overskrider OBD-grænseværdierne anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. Som et minimum omfatter eksemplerne systemet til udstødningsgasrecirkulation (EGR), systemer eller komponenter til overvågning og styring af luftens massestrøm, luftens volumenstrøm (og temperatur), ladetryk og indsugningsmanifoldtryk (samt relevante følere, der gør disse funktioner mulige), deNOx-systemets følere og aktuatorer, det elektronisk aktiverede aktive partikelfilters følere og aktuatorer. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

Alle andre emissionsrelaterede komponenter eller systemer til motor eller udstødningsefterbehandlingssystem, som er tilsluttet en computer, og hvis svigt ville føre til udstødningsemissioner, der overskrider OBD-grænseværdierne anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. Som et minimum omfatter eksemplerne systemet til udstødningsgasrecirkulation (EGR), systemer eller komponenter til overvågning og styring af luftens massestrøm, luftens volumenstrøm (og temperatur), ladetryk og indsugningsmanifoldtryk (samt relevante følere, der gør disse funktioner mulige), deNOx-systemets følere og aktuatorer, det elektronisk aktiverede aktive partikelfilters følere og aktuatorer.

| 3.4.1.3. | Enhver anden emissionsrelateret komponent eller system i motor eller udstødningsefterbehandlingen, der er tilsluttet en elektronisk styreenhed, skal overvåges for elektrisk afbrydelse, hvis ikke de overvåges på anden måde. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Enhver anden emissionsrelateret komponent eller system i motor eller udstødningsefterbehandlingen, der er tilsluttet en elektronisk styreenhed, skal overvåges for elektrisk afbrydelse, hvis ikke de overvåges på anden måde.

| 3.4.1.4. | Hvis der er tale om motorer med et efterbehandlingssystem, der forbruger reagens, skal OBD-systemet overvåge for:






  a) | mangel på et nødvendigt reagens |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

Hvis der er tale om motorer med et efterbehandlingssystem, der forbruger reagens, skal OBD-systemet overvåge for:

a)

mangel på et nødvendigt reagens

| b) | at det påkrævede reagens ligger inden for de specifikationer, der er opgivet af fabrikanten i bilag I til dette regulativ |
| --- | --- |

b)

at det påkrævede reagens ligger inden for de specifikationer, der er opgivet af fabrikanten i bilag I til dette regulativ

| c) | reagensforbrug og doseringsaktivitet |
| --- | --- |

c)

reagensforbrug og doseringsaktivitet

i overensstemmelse med punkt 5.5.4 i dette regulativ.

3.5.   OBD-systemets funktion og midlertidig udkobling af bestemte OBD-overvågningsfunktioner

| 3.5.1. | OBD-systemet skal være udformet, konstrueret og monteret i et køretøj på en sådan måde, at det opfylder forskrifterne i dette bilag under de anvendelsesbetingelser, der er fastlagt i punkt 5.1.5.4 i dette regulativ.
  Uden for disse normale driftsbetingelser kan emissionsstyringssystemet udvise en vis grad af forringelse af OBD-systemets funktionsdygtighed, således at de grænseværdier, der er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ vil kunne overskrides, før OBD-systemet signalerer en fejl til køretøjets fører.
  OBD-systemet må ikke udkobles medmindre en af følgende betingelser for udkobling er opfyldt: |
| --- | --- |

3.5.1.

OBD-systemet skal være udformet, konstrueret og monteret i et køretøj på en sådan måde, at det opfylder forskrifterne i dette bilag under de anvendelsesbetingelser, der er fastlagt i punkt 5.1.5.4 i dette regulativ.

Uden for disse normale driftsbetingelser kan emissionsstyringssystemet udvise en vis grad af forringelse af OBD-systemets funktionsdygtighed, således at de grænseværdier, der er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ vil kunne overskrides, før OBD-systemet signalerer en fejl til køretøjets fører.

OBD-systemet må ikke udkobles medmindre en af følgende betingelser for udkobling er opfyldt:

| 3.5.1.1. | Det pågældende OBD-system kan udkobles, hvis dets overvågningsevne påvirkes af lav brændstofstand. Derfor er udkobling tilladt, når brændstofstanden falder til under 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Det pågældende OBD-system kan udkobles, hvis dets overvågningsevne påvirkes af lav brændstofstand. Derfor er udkobling tilladt, når brændstofstanden falder til under 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet.

| 3.5.1.2. | De pågældende OBD-systemer kan midlertidigt udkobles, hvis en hjælpestrategi til emissionsbegrænsning (auxiliary emission control strategy — AECS), som beskrevet i punkt 5.1.5.1 i dette regulativ, er i funktion. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

De pågældende OBD-systemer kan midlertidigt udkobles, hvis en hjælpestrategi til emissionsbegrænsning (auxiliary emission control strategy — AECS), som beskrevet i punkt 5.1.5.1 i dette regulativ, er i funktion.

| 3.5.1.3. | De pågældende OBD-overvågningssystemer må udkobles midlertidigt, hvis strategier for driftssikkerhed eller nøddrift er aktiveret. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

De pågældende OBD-overvågningssystemer må udkobles midlertidigt, hvis strategier for driftssikkerhed eller nøddrift er aktiveret.

| 3.5.1.4. | For køretøjer, der er konstrueret til montering af kraftudtag, tillades afbrydelse af de pågældende OBD-overvågningssystemer, forudsat at afbrydelse kun finder sted, når kraftudtaget er i funktion, og køretøjet ikke køres. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

For køretøjer, der er konstrueret til montering af kraftudtag, tillades afbrydelse af de pågældende OBD-overvågningssystemer, forudsat at afbrydelse kun finder sted, når kraftudtaget er i funktion, og køretøjet ikke køres.

| 3.5.1.5. | De pågældende OBD-overvågningssystemer må udkobles midlertidigt under periodisk regenerering af et emissionsbegrænsningssystem nedenfor motoren (dvs. et partikelfilter, deNOx-system eller et kombineret deNOx-/partikelfilter). |
| --- | --- |

3.5.1.5.

De pågældende OBD-overvågningssystemer må udkobles midlertidigt under periodisk regenerering af et emissionsbegrænsningssystem nedenfor motoren (dvs. et partikelfilter, deNOx-system eller et kombineret deNOx-/partikelfilter).

| 3.5.1.6. | De pågældende OBD-overvågningssystemer må udkobles midlertidigt uden for de betingelser, der er fastlagt i punkt 5.1.5.4 i dette regulativ, hvis sådan frakobling kan begrundes med en begrænsning af OBD-systemets overvågningskapacitet (herunder modelkapacitet). |
| --- | --- |

3.5.1.6.

De pågældende OBD-overvågningssystemer må udkobles midlertidigt uden for de betingelser, der er fastlagt i punkt 5.1.5.4 i dette regulativ, hvis sådan frakobling kan begrundes med en begrænsning af OBD-systemets overvågningskapacitet (herunder modelkapacitet).

| 3.5.2. | Det kræves ikke, at OBD-overvågningssystemet vurderer komponenter ved tilstedeværelse af fejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for sikkerheden eller svigt af komponenter. |
| --- | --- |

3.5.2.

Det kræves ikke, at OBD-overvågningssystemet vurderer komponenter ved tilstedeværelse af fejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for sikkerheden eller svigt af komponenter.

3.6.   Aktivering af fejlindikatoren (MI)

| 3.6.1. | OBD-systemet skal være forsynet med en fejlindikator, der let kan iagttages af føreren af køretøjet. Undtagen i tilfælde af punkt 3.6.2 i dette bilag må fejlindikatoren (MI) (f.eks. symbol eller lys) ikke bruges til andet formål end emissionsrelaterede fejl, bortset fra at vise føreren nødstart- og nøddriftsprocedurer. Sikkerhedsrelaterede meddelelser kan gives førsteprioritet. Fejlindikatoren (MI) skal være synlig under alle rimelige belysningsforhold. Når den er aktiveret skal den vise et symbol i overensstemmelse med ISO 2575 (1) (som en kontrollampe i instrumentbrættet eller som et symbol i et display på instrumentbrættet). Køretøjet må ikke være udstyret med mere end én universalfejlindikator til emissionsrelaterede fejl. Det er tilladt at vise separate specifikke informationer (f.eks. informationer vedrørende bremsesystem, spænding af sikkerhedsseler, olietryk, serviceoplysninger eller angivelse af manglende reagens til deNOx-systemet). Rød farve må ikke anvendes til fejlindikatoren (MI). |
| --- | --- |

3.6.1.

OBD-systemet skal være forsynet med en fejlindikator, der let kan iagttages af føreren af køretøjet. Undtagen i tilfælde af punkt 3.6.2 i dette bilag må fejlindikatoren (MI) (f.eks. symbol eller lys) ikke bruges til andet formål end emissionsrelaterede fejl, bortset fra at vise føreren nødstart- og nøddriftsprocedurer. Sikkerhedsrelaterede meddelelser kan gives førsteprioritet. Fejlindikatoren (MI) skal være synlig under alle rimelige belysningsforhold. Når den er aktiveret skal den vise et symbol i overensstemmelse med ISO 2575 (1) (som en kontrollampe i instrumentbrættet eller som et symbol i et display på instrumentbrættet). Køretøjet må ikke være udstyret med mere end én universalfejlindikator til emissionsrelaterede fejl. Det er tilladt at vise separate specifikke informationer (f.eks. informationer vedrørende bremsesystem, spænding af sikkerhedsseler, olietryk, serviceoplysninger eller angivelse af manglende reagens til deNOx-systemet). Rød farve må ikke anvendes til fejlindikatoren (MI).

| 3.6.2. | Fejlindikatoren (MI) må bruges til at signalere til føreren, at en hastende serviceoperation skal udføres. En sådan angivelse kan også ledsages af en passende meddelelse i et display i instrumentbrættet, om at en hastende serviceoperation skal udføres. |
| --- | --- |

3.6.2.

Fejlindikatoren (MI) må bruges til at signalere til føreren, at en hastende serviceoperation skal udføres. En sådan angivelse kan også ledsages af en passende meddelelse i et display i instrumentbrættet, om at en hastende serviceoperation skal udføres.

| 3.6.3. | I forbindelse med strategier, der kræver mere end én konditioneringscyklus til aktivering af fejlindikatoren (MI), skal producenten forelægge data og/eller en teknisk vurdering, der tilfredsstillende godtgør, at overvågningssystemet lige så effektivt og betids er i stand til at detektere forringelse af komponenterne. Strategier, der gennemsnitligt kræver over ti egendiagnose- eller emissionsprøvecyklusser til aktivering af fejlindikatoren, kan ikke godkendes. |
| --- | --- |

3.6.3.

I forbindelse med strategier, der kræver mere end én konditioneringscyklus til aktivering af fejlindikatoren (MI), skal producenten forelægge data og/eller en teknisk vurdering, der tilfredsstillende godtgør, at overvågningssystemet lige så effektivt og betids er i stand til at detektere forringelse af komponenterne. Strategier, der gennemsnitligt kræver over ti egendiagnose- eller emissionsprøvecyklusser til aktivering af fejlindikatoren, kan ikke godkendes.

| 3.6.4. | Fejlindikatoren (MI) skal ligeledes aktiveres, når som helst motorstyringssystemet skifter til en programmeret standardindstilling for emission. Fejlindikatoren (MI) skal også aktiveres, hvis OBD-systemet ikke er i stand til at udføre de grundlæggende overvågningskrav fastlagt i dette direktiv. |
| --- | --- |

3.6.4.

Fejlindikatoren (MI) skal ligeledes aktiveres, når som helst motorstyringssystemet skifter til en programmeret standardindstilling for emission. Fejlindikatoren (MI) skal også aktiveres, hvis OBD-systemet ikke er i stand til at udføre de grundlæggende overvågningskrav fastlagt i dette direktiv.

| 3.6.5. | Når der henvises til dette punkt, skal fejlindikatoren aktiveres, og desuden skal en særlig advarselsmodus aktiveres, f.eks. blinkende fejlindikator (MI) eller aktivering af et symbol i overensstemmelse med ISO 2575 (2) ud over aktivering af fejlindikatoren (MI). |
| --- | --- |

3.6.5.

Når der henvises til dette punkt, skal fejlindikatoren aktiveres, og desuden skal en særlig advarselsmodus aktiveres, f.eks. blinkende fejlindikator (MI) eller aktivering af et symbol i overensstemmelse med ISO 2575 (2) ud over aktivering af fejlindikatoren (MI).

| 3.6.6. | Fejlindikatoren (MI) skal aktiveres, når nøglen er i stillingen »tænding«, før motoren startes eller tørnes, og skal slukke senest 10 sekunder efter start af motoren, hvis der ikke forinden er detekteret nogen fejl. |
| --- | --- |

3.6.6.

Fejlindikatoren (MI) skal aktiveres, når nøglen er i stillingen »tænding«, før motoren startes eller tørnes, og skal slukke senest 10 sekunder efter start af motoren, hvis der ikke forinden er detekteret nogen fejl.

3.7.   Lagring af fejlkoder

OBD-systemet skal registrere fejlkoder, der angiver emissionsstyringssystemets status. Der skal lagres en fejlkode for enhver detekteret og kontrolleret fejl, der aktiverer fejlindikatoren (MI), og denne kode skal angive systemet eller komponenten med fejl så entydigt som muligt. Der skal lagres en særskilt kode, der angiver forventet aktiveringsstatus for fejlindikator (f.eks. fejlindikator beordret »ON«, fejlindikator beordret »OFF«).

Der skal anvendes separate statuskoder, som angiver, hvilke emissionsbegrænsningssystemer der fungerer korrekt, og hvilke der kræver, at motoren kører yderligere, for at de kan færdigevalueres. Hvis fejlindikatoren (MI) aktiveres som følge af fejl eller forprogrammeret standardindstilling, skal der lagres en fejlkode, der angiver det sandsynlige område for fejlen. Der skal også lagres en fejlkode i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 3.4.1.1 og 3.4.1.3 i dette bilag.

| 3.7.1. | Hvis overvågning har været udkoblet i 10 kørecyklusser som følge af køretøjets anvendelse under betingelser som angivet i punkt 3.5.1.2 i dette bilag, kan det pågældende overvågningssystem indstilles på »driftsklar« (ready), uden at overvågning er gennemført. |
| --- | --- |

3.7.1.

Hvis overvågning har været udkoblet i 10 kørecyklusser som følge af køretøjets anvendelse under betingelser som angivet i punkt 3.5.1.2 i dette bilag, kan det pågældende overvågningssystem indstilles på »driftsklar« (ready), uden at overvågning er gennemført.

| 3.7.2. | Antal driftstimer for motoren med fejlindikator aktiveret skal på ethvert tidspunkt på anmodning kunne hentes ud gennem den serielle port på standardstikket i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 6.8 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.7.2.

Antal driftstimer for motoren med fejlindikator aktiveret skal på ethvert tidspunkt på anmodning kunne hentes ud gennem den serielle port på standardstikket i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 6.8 i dette bilag.

3.8.   Slukning af fejlindikatoren (MI)

| 3.8.1. | Fejlindikatoren kan deaktiveres efter tre på hinanden følgende driftsperioder eller 24 kørselstimer, under hvilke det overvågningssystem, der er ansvarligt for aktivering af fejlindikatoren, ophører med at detektere den pågældende fejl, forudsat der ikke er konstateret nogen anden fejl, der uafhængigt ville aktivere fejlindikatoren. |
| --- | --- |

3.8.1.

Fejlindikatoren kan deaktiveres efter tre på hinanden følgende driftsperioder eller 24 kørselstimer, under hvilke det overvågningssystem, der er ansvarligt for aktivering af fejlindikatoren, ophører med at detektere den pågældende fejl, forudsat der ikke er konstateret nogen anden fejl, der uafhængigt ville aktivere fejlindikatoren.

| 3.8.2. | I tilfælde af, at fejlindikatoren aktiveres som følge af manglende reagens til deNOx-systemet, eller en kombineret deNOx-/partikel-efterbehandlingsanordning eller som følge af brug af reagens, der falder uden for de af fabrikanten erklærede specifikationer, kan fejlindikatoren skiftes tilbage til den tidligere aktiveringsstatus efter påfyldning eller udskiftning af lagermediet med et reagens med de korrekte specifikationer. |
| --- | --- |

3.8.2.

I tilfælde af, at fejlindikatoren aktiveres som følge af manglende reagens til deNOx-systemet, eller en kombineret deNOx-/partikel-efterbehandlingsanordning eller som følge af brug af reagens, der falder uden for de af fabrikanten erklærede specifikationer, kan fejlindikatoren skiftes tilbage til den tidligere aktiveringsstatus efter påfyldning eller udskiftning af lagermediet med et reagens med de korrekte specifikationer.

| 3.8.3. | I tilfælde af aktivering af fejlindikatoren (MI) som følge af en fejl i motorsystemet med hensyn til NOx-begrænsningsforanstaltninger eller ukorrekt reagensforbrug og doseringsaktivitet, kan fejlindikatoren (MI) skiftes tilbage til den tidligere aktiveringsstatus, hvis de betingelser, der er angivet i punkt 5.5.3, 5.5.4 og 5.5.7 i dette regulativ, ikke længere er til stede. |
| --- | --- |

3.8.3.

I tilfælde af aktivering af fejlindikatoren (MI) som følge af en fejl i motorsystemet med hensyn til NOx-begrænsningsforanstaltninger eller ukorrekt reagensforbrug og doseringsaktivitet, kan fejlindikatoren (MI) skiftes tilbage til den tidligere aktiveringsstatus, hvis de betingelser, der er angivet i punkt 5.5.3, 5.5.4 og 5.5.7 i dette regulativ, ikke længere er til stede.

3.9.   Sletning af fejlkode

| 3.9.1 | OBD-systemet må slette en fejlkode, km-stand og fryserammedata, hvis den samme fejl ikke registreres igen inden for det først indtrædende af mindst 40 motoropvarmningscyklusser eller 100 motordriftstimer, med undtagelse af de tilfælde, der er omhandlet i punkt 3.9.2. |
| --- | --- |

3.9.1

OBD-systemet må slette en fejlkode, km-stand og fryserammedata, hvis den samme fejl ikke registreres igen inden for det først indtrædende af mindst 40 motoropvarmningscyklusser eller 100 motordriftstimer, med undtagelse af de tilfælde, der er omhandlet i punkt 3.9.2.

| 3.9.2 | Fra den 9. november 2006, for så vidt angår nye typegodkendelser, og fra den 1. oktober 2007, for så vidt angår alle registreringer, skal OBD-systemet i tilfælde af generering af en uslettelig fejlkode i overensstemmelse med punkt 5.5.3 eller 5.5.4 i dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer opbevare en registrering af fejlkoden og antallet af motorens driftstimer med fejlindikatoren (MI) aktiveret.
  Ingen sådan fejlkode eller det antal timer, som motoren har været i drift med fejlkoden aktiveret, må slettes ved anvendelse af eksterne diagnoseværktøjer eller andre værktøjer, som omhandlet i punkt 6.8.3 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.9.2

Fra den 9. november 2006, for så vidt angår nye typegodkendelser, og fra den 1. oktober 2007, for så vidt angår alle registreringer, skal OBD-systemet i tilfælde af generering af en uslettelig fejlkode i overensstemmelse med punkt 5.5.3 eller 5.5.4 i dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer opbevare en registrering af fejlkoden og antallet af motorens driftstimer med fejlindikatoren (MI) aktiveret.

Ingen sådan fejlkode eller det antal timer, som motoren har været i drift med fejlkoden aktiveret, må slettes ved anvendelse af eksterne diagnoseværktøjer eller andre værktøjer, som omhandlet i punkt 6.8.3 i dette bilag.

4.   FORSKRIFTER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF OBD-SYSTEMER

| 4.1. | Med henblik på godkendelse prøves OBD-systemet i henhold til proceduren i tillæg 1 til dette bilag.
  Til påvisningsprøvningen anvendes en motor, der er repræsentativ for dens motorfamilie (jf. punkt 7 i dette regulativ), eller prøvningsrapporten for stam OBD-systemet for motorfamilien fremsendes til den godkendende myndighed som et alternativ til at udføre påvisningsprøvningen af OBD-systemet. |
| --- | --- |

4.1.

Med henblik på godkendelse prøves OBD-systemet i henhold til proceduren i tillæg 1 til dette bilag.

Til påvisningsprøvningen anvendes en motor, der er repræsentativ for dens motorfamilie (jf. punkt 7 i dette regulativ), eller prøvningsrapporten for stam OBD-systemet for motorfamilien fremsendes til den godkendende myndighed som et alternativ til at udføre påvisningsprøvningen af OBD-systemet.

| 4.1.1. | Hvis der er tale om et OBD-system i etape 1 som omhandlet i punkt 3.2, skal OBD-systemet: |
| --- | --- |

4.1.1.

Hvis der er tale om et OBD-system i etape 1 som omhandlet i punkt 3.2, skal OBD-systemet:

| 4.1.1.1. | angive fejl i en emissionsrelateret komponent eller system, når denne fejl medfører en forøgelse af emissionerne over de relevante OBD-grænseværdier anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ, eller |
| --- | --- |

4.1.1.1.

angive fejl i en emissionsrelateret komponent eller system, når denne fejl medfører en forøgelse af emissionerne over de relevante OBD-grænseværdier anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ, eller

| 4.1.1.2. | hvis dette er relevant, angive enhver væsentlig funktionsfejl i en udstødnings efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

hvis dette er relevant, angive enhver væsentlig funktionsfejl i en udstødnings efterbehandlingssystem.

| 4.1.2. | Hvis der er tale om et OBD-system i etape 2 som omhandlet i punkt 3.3, skal OBD-systemet angive fejl i en emissionsrelateret komponent eller system, når denne fejl medfører en forøgelse af emissionerne over OBD-grænseværdierne anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.1.2.

Hvis der er tale om et OBD-system i etape 2 som omhandlet i punkt 3.3, skal OBD-systemet angive fejl i en emissionsrelateret komponent eller system, når denne fejl medfører en forøgelse af emissionerne over OBD-grænseværdierne anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

| 4.1.3. | I forbindelse med både etape 1 og etape 2 OBD-systemer, skal OBD-systemet angive mangel på ethvert reagens, som er nødvendig for, at efterbehandlingssystemet til udstødningen kan fungere. |
| --- | --- |

4.1.3.

I forbindelse med både etape 1 og etape 2 OBD-systemer, skal OBD-systemet angive mangel på ethvert reagens, som er nødvendig for, at efterbehandlingssystemet til udstødningen kan fungere.

4.2.   Monteringsforskrifter

| 4.2.1. | Monteringen af en motor udstyret med et OBD-system skal opfylde følgende krav i dette bilag vedrørende udstyr til køretøjer:






  a) | bestemmelserne i punkt 3.6.1, 3.6.2 og 3.6.5 vedrørende fejlindikatoren (MI) og, hvis relevant, yderligere advarselsmodi |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Monteringen af en motor udstyret med et OBD-system skal opfylde følgende krav i dette bilag vedrørende udstyr til køretøjer:

a)

bestemmelserne i punkt 3.6.1, 3.6.2 og 3.6.5 vedrørende fejlindikatoren (MI) og, hvis relevant, yderligere advarselsmodi

| b) | hvis relevant, bestemmelserne i punkt 6.8.3.1 vedrørende brug af en egendiagnosefacilitet |
| --- | --- |

b)

hvis relevant, bestemmelserne i punkt 6.8.3.1 vedrørende brug af en egendiagnosefacilitet

| c) | bestemmelserne i punkt 6.8.6 vedrørende tilslutningsgrænsefladen. |
| --- | --- |

c)

bestemmelserne i punkt 6.8.6 vedrørende tilslutningsgrænsefladen.

4.3.   Godkendelse af et OBD-system, som rummer ufuldstændigheder

| 4.3.1. | En fabrikant kan anmode myndigheden om at godkende et OBD-system, selv om det rummer en eller flere ufuldstændigheder, således at de specifikke krav i dette bilag ikke er opfyldt i fuldt omfang. |
| --- | --- |

4.3.1.

En fabrikant kan anmode myndigheden om at godkende et OBD-system, selv om det rummer en eller flere ufuldstændigheder, således at de specifikke krav i dette bilag ikke er opfyldt i fuldt omfang.

| 4.3.2. | Ved behandlingen af anmodningen tager myndigheden stilling til, om det ikke er muligt eller ikke er rimeligt at opfylde forskrifterne i dette bilag.
  Myndigheden skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- og udfasning af motorkonstruktioner og planlagte opgraderinger af computere, samt hvor effektivt det færdige OBD-system vil være til at opfylde regulativets forskrifter, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde regulativets forskrifter. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ved behandlingen af anmodningen tager myndigheden stilling til, om det ikke er muligt eller ikke er rimeligt at opfylde forskrifterne i dette bilag.

Myndigheden skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- og udfasning af motorkonstruktioner og planlagte opgraderinger af computere, samt hvor effektivt det færdige OBD-system vil være til at opfylde regulativets forskrifter, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde regulativets forskrifter.

| 4.3.3. | Myndigheden kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågningsenhed mangler helt. |
| --- | --- |

4.3.3.

Myndigheden kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågningsenhed mangler helt.

| 4.3.4. | Myndighederne kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, som ikke overholder de OBD-grænseværdier, der er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.4.

Myndighederne kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, som ikke overholder de OBD-grænseværdier, der er anført i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

| 4.3.5. | Ved bestemmelse af den identificerede rækkefølge af ufuldstændigheder skal ufuldstændigheder vedrørende etape 1 OBD-systemer med hensyn til punkt 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 og 3.4.1.1 og etape 2 OBD-systemer med hensyn til punkt 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 og 3.4.1.1 i dette bilag identificeres først. |
| --- | --- |

4.3.5.

Ved bestemmelse af den identificerede rækkefølge af ufuldstændigheder skal ufuldstændigheder vedrørende etape 1 OBD-systemer med hensyn til punkt 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 og 3.4.1.1 og etape 2 OBD-systemer med hensyn til punkt 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 og 3.4.1.1 i dette bilag identificeres først.

| 4.3.6. | Hverken inden eller på tidspunktet for godkendelse kan der tillades ufuldstændigheder med hensyn til forskrifterne i punkt 3.2.3 og punkt 6, bortset fra underpunkt 6.8.5, i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.6.

Hverken inden eller på tidspunktet for godkendelse kan der tillades ufuldstændigheder med hensyn til forskrifterne i punkt 3.2.3 og punkt 6, bortset fra underpunkt 6.8.5, i dette regulativ.

| 4.3.7. | Ufuldstændighedens varighed |
| --- | --- |

4.3.7.

Ufuldstændighedens varighed

| 4.3.7.1. | En ufuldstændighed kan bestå i endnu to år efter godkendelse af motortypen eller køretøj for så vidt angår motortypen, medmindre det på overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og dertil en indførelsestid på mere end to år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til tre år. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

En ufuldstændighed kan bestå i endnu to år efter godkendelse af motortypen eller køretøj for så vidt angår motortypen, medmindre det på overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og dertil en indførelsestid på mere end to år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til tre år.

| 4.3.7.2. | En fabrikant kan anmode om, at den oprindelige godkendelsesmyndighed indrømmer en ufuldstændighedsperiode med tilbagevirkende kraft, når en ufuldstændighed konstateres efter meddelelse af den oprindelige godkendelse. I et sådant tilfælde kan en ufuldstændighed bestå i endnu to år efter underretning af den godkendende myndighed, medmindre det på overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og dertil en indførelsestid på mere end to år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til tre år. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

En fabrikant kan anmode om, at den oprindelige godkendelsesmyndighed indrømmer en ufuldstændighedsperiode med tilbagevirkende kraft, når en ufuldstændighed konstateres efter meddelelse af den oprindelige godkendelse. I et sådant tilfælde kan en ufuldstændighed bestå i endnu to år efter underretning af den godkendende myndighed, medmindre det på overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og dertil en indførelsestid på mere end to år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til tre år.

| 4.3.7.3. | Den godkendende myndighed meddeler sin beslutning om indrømmelse af en ufuldstændighedsperiode til de kontraherende parter. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

Den godkendende myndighed meddeler sin beslutning om indrømmelse af en ufuldstændighedsperiode til de kontraherende parter.

5.   ADGANG TIL OBD-OPLYSNINGER

5.1.   Udskiftningsdele, diagnoseværktøj og prøvningsudstyr

| 5.1.1. | Ansøgning om godkendelse eller ændring af en godkendelse skal vedlægges de relevante oplysninger om OBD-systemet. Disse relevante oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med OBD-systemet med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod fejl. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for producenter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets emissionsbegrænsningssystemer. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ansøgning om godkendelse eller ændring af en godkendelse skal vedlægges de relevante oplysninger om OBD-systemet. Disse relevante oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med OBD-systemet med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod fejl. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for producenter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets emissionsbegrænsningssystemer.

| 5.1.2. | På anmodning skal de godkendende myndigheder stille tillæg 1 til bilag 2A, der indeholder de relevante oplysninger om OBD-systemet som specificeret i tillæg 2 til bilag 6 til dette regulativ, til rådighed uden forskelsbehandling for enhver berettiget fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr. |
| --- | --- |

5.1.2.

På anmodning skal de godkendende myndigheder stille tillæg 1 til bilag 2A, der indeholder de relevante oplysninger om OBD-systemet som specificeret i tillæg 2 til bilag 6 til dette regulativ, til rådighed uden forskelsbehandling for enhver berettiget fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr.

| 5.1.2.1. | Hvis der er tale om udskiftnings- eller servicekomponenter, kan der kun anmodes om oplysninger om komponenter, der er underlagt en godkendelse, eller om komponenter, der indgår i et system, der er underlagt en godkendelse. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Hvis der er tale om udskiftnings- eller servicekomponenter, kan der kun anmodes om oplysninger om komponenter, der er underlagt en godkendelse, eller om komponenter, der indgår i et system, der er underlagt en godkendelse.

| 5.1.2.2. | Anmodningen om oplysninger skal identificere den nøjagtige specifikation af den motormodeltype/motormodeltype inden for en motorfamilie, som der anmodes om oplysninger om. I anmodningen skal det bekræftes, at oplysningerne skal anvendes til udvikling af udskiftningsdele, eftermonteringsdele, diagnoseværktøj og prøveudstyr. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Anmodningen om oplysninger skal identificere den nøjagtige specifikation af den motormodeltype/motormodeltype inden for en motorfamilie, som der anmodes om oplysninger om. I anmodningen skal det bekræftes, at oplysningerne skal anvendes til udvikling af udskiftningsdele, eftermonteringsdele, diagnoseværktøj og prøveudstyr.

5.2   Reparationsinformationer

| 5.2.1. | Senest tre måneder efter, at fabrikanten har givet én autoriseret forhandler eller ét værksted i et af de kontraherende lande reparationsinformationer, stiller fabrikanten disse informationer (herunder alle senere ændringer og tilføjelser) til rådighed mod passende, ikke diskriminerende vederlag. |
| --- | --- |

5.2.1.

Senest tre måneder efter, at fabrikanten har givet én autoriseret forhandler eller ét værksted i et af de kontraherende lande reparationsinformationer, stiller fabrikanten disse informationer (herunder alle senere ændringer og tilføjelser) til rådighed mod passende, ikke diskriminerende vederlag.

| 5.2.2. | Fabrikanten skal også — mod betaling, når det er hensigtsmæssigt — stille de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at reparere eller vedligeholde motorkøretøjer, til rådighed, medmindre disse oplysninger er omfattet af en intellektuel ejendomsret eller udgør væsentlig hemmelig knowhow, som foreligger i en identificeret passende form; i så fald må de nødvendige tekniske oplysninger ikke tilbageholdes utilbørligt.
  Alle, der erhvervsmæssigt foretager vedligeholdelse og reparation, yder vejhjælp eller foretager tekniske undersøgelser og afprøvninger af køretøjer, og alle, der fremstiller eller sælger udskiftnings- eller eftermonteringsdele, diagnoseværktøjer og testudstyr, har krav på adgang til de nævnte oplysninger. |
| --- | --- |

5.2.2.

Fabrikanten skal også — mod betaling, når det er hensigtsmæssigt — stille de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at reparere eller vedligeholde motorkøretøjer, til rådighed, medmindre disse oplysninger er omfattet af en intellektuel ejendomsret eller udgør væsentlig hemmelig knowhow, som foreligger i en identificeret passende form; i så fald må de nødvendige tekniske oplysninger ikke tilbageholdes utilbørligt.

Alle, der erhvervsmæssigt foretager vedligeholdelse og reparation, yder vejhjælp eller foretager tekniske undersøgelser og afprøvninger af køretøjer, og alle, der fremstiller eller sælger udskiftnings- eller eftermonteringsdele, diagnoseværktøjer og testudstyr, har krav på adgang til de nævnte oplysninger.

| 5.2.3. | Overholdes dette ikke, træffer godkendelsesmyndigheden passende foranstaltninger til — i overensstemmelse med de procedurer, der gælder for godkendelse og overvågning af køretøjer efter ibrugtagning — at sikre, at reparationsinformationerne er til disposition. |
| --- | --- |

5.2.3.

Overholdes dette ikke, træffer godkendelsesmyndigheden passende foranstaltninger til — i overensstemmelse med de procedurer, der gælder for godkendelse og overvågning af køretøjer efter ibrugtagning — at sikre, at reparationsinformationerne er til disposition.

6.   DIAGNOSESIGNALER

| 6.1. | Ved første konstatering af en fejl i en komponent eller et system skal der i computerens hukommelse lagres en »fryseramme« med motordriftsdata på dette tidspunkt. De lagrede motordriftsdata skal, uden nødvendigvis at være begrænset dertil, omfatte den beregnede belastning, motorhastighed, kølemiddeltemperatur, tryk i indsugningsmanifold (hvis dette foreligger), samt den fejlkode, der gav anledning til lagring af de pågældende data. Fabrikanten skal til fastfrysning af data vælge det mest hensigtsmæssige sæt betingelser, der letter effektiv udbedring. |
| --- | --- |

6.1.

Ved første konstatering af en fejl i en komponent eller et system skal der i computerens hukommelse lagres en »fryseramme« med motordriftsdata på dette tidspunkt. De lagrede motordriftsdata skal, uden nødvendigvis at være begrænset dertil, omfatte den beregnede belastning, motorhastighed, kølemiddeltemperatur, tryk i indsugningsmanifold (hvis dette foreligger), samt den fejlkode, der gav anledning til lagring af de pågældende data. Fabrikanten skal til fastfrysning af data vælge det mest hensigtsmæssige sæt betingelser, der letter effektiv udbedring.

| 6.2. | Der kræves kun én ramme med datasæt. Fabrikanterne kan vælge at lagre ekstra fryserammer, forudsat at i det mindste den krævede ramme kan aflæses ved hjælp af et generisk scanningsværktøj, der opfylder kravene i punkt 6.8.3 og 6.8.4. Hvis den fejlkode, der gav anledning til lagring af driftsbetingelserne, slettes i henhold til punkt 3.9 i dette bilag, kan de lagrede motordriftsdata ligeledes slettes. |
| --- | --- |

6.2.

Der kræves kun én ramme med datasæt. Fabrikanterne kan vælge at lagre ekstra fryserammer, forudsat at i det mindste den krævede ramme kan aflæses ved hjælp af et generisk scanningsværktøj, der opfylder kravene i punkt 6.8.3 og 6.8.4. Hvis den fejlkode, der gav anledning til lagring af driftsbetingelserne, slettes i henhold til punkt 3.9 i dette bilag, kan de lagrede motordriftsdata ligeledes slettes.

| 6.3. | Ud over de krævede fastfrosne data skal følgende signaler, hvis de foreligger, på forlangende stilles til rådighed via den serielle port på standarddatastikket, hvis disse oplysninger foreligger på køretøjets computer eller kan fastlægges ved hjælp af oplysninger, der er tilgængelige for køretøjets computer: egendiagnose-fejlkoder, motorens kølemiddeltemperatur, indsprøjtningsindstilling, indsugningslufttemperatur, manifoldlufttryk, luftstrømningshastighed, motorhastighed, størrelse af signal fra pedalpositionsføler, beregnet belastning, kørehastighed og brændstoftryk.
  Signalerne skal foreligge i standardenheder, baseret på specifikationerne i punkt 6.8. Faktiske signaler skal tydeligt kunne skelnes fra faste standardværdier eller nødprogramsignaler. |
| --- | --- |

6.3.

Ud over de krævede fastfrosne data skal følgende signaler, hvis de foreligger, på forlangende stilles til rådighed via den serielle port på standarddatastikket, hvis disse oplysninger foreligger på køretøjets computer eller kan fastlægges ved hjælp af oplysninger, der er tilgængelige for køretøjets computer: egendiagnose-fejlkoder, motorens kølemiddeltemperatur, indsprøjtningsindstilling, indsugningslufttemperatur, manifoldlufttryk, luftstrømningshastighed, motorhastighed, størrelse af signal fra pedalpositionsføler, beregnet belastning, kørehastighed og brændstoftryk.

Signalerne skal foreligge i standardenheder, baseret på specifikationerne i punkt 6.8. Faktiske signaler skal tydeligt kunne skelnes fra faste standardværdier eller nødprogramsignaler.

| 6.4. | For alle emissionsbegrænsningssystemer, for hvilke der køres specifikke egendiagnoseevalueringer, skal der lagres separate statuskoder, eller koder for driftsklarhed, i computerens hukommelse til identifikation af, hvilke emissionsbegrænsningssystemer der fungerer korrekt, og hvilke der kræver, at køretøjet kører yderligere, for at en ordentlig diganoseevaluering kan gennemføres. For overvågningsenheder, der kan anses for kontinuerligt arbejdende overvågningsenheder, er det ikke nødvendigt at lagre en driftsklarhedskode. Driftsklarhedskoder bør aldrig indstilles på »ikke driftsklar«-status straks efter »tænding« eller »tænding slukket«. Bevidst indstilling af driftklarhedskoder til »ikke driftsklar«-status ved hjælp af serviceprocedurer skal gælde alle sådanne koder i stedet for individuelle koder. |
| --- | --- |

6.4.

For alle emissionsbegrænsningssystemer, for hvilke der køres specifikke egendiagnoseevalueringer, skal der lagres separate statuskoder, eller koder for driftsklarhed, i computerens hukommelse til identifikation af, hvilke emissionsbegrænsningssystemer der fungerer korrekt, og hvilke der kræver, at køretøjet kører yderligere, for at en ordentlig diganoseevaluering kan gennemføres. For overvågningsenheder, der kan anses for kontinuerligt arbejdende overvågningsenheder, er det ikke nødvendigt at lagre en driftsklarhedskode. Driftsklarhedskoder bør aldrig indstilles på »ikke driftsklar«-status straks efter »tænding« eller »tænding slukket«. Bevidst indstilling af driftklarhedskoder til »ikke driftsklar«-status ved hjælp af serviceprocedurer skal gælde alle sådanne koder i stedet for individuelle koder.

| 6.5. | De OBD-krav, efter hvilke køretøjet er certificeret (dvs. etape 1 eller etape 2), og de vigtigste emissionsbegrænsningssystemer, der overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 6.8.4, skal være tilgængelige gennem den serielle port på standarddatastikket, som angivet i specifikationerne i punkt 6.8. |
| --- | --- |

6.5.

De OBD-krav, efter hvilke køretøjet er certificeret (dvs. etape 1 eller etape 2), og de vigtigste emissionsbegrænsningssystemer, der overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 6.8.4, skal være tilgængelige gennem den serielle port på standarddatastikket, som angivet i specifikationerne i punkt 6.8.

| 6.6. | Softwarekalibrerings-identifikations-nummeret, som angivet i bilag 1 og 2A til dette regulativ, stilles til rådighed via den serielle port på standardstikket. Softwarekalibrerings-identifikations-nummeret skal foreligge i et standardiseret format. |
| --- | --- |

6.6.

Softwarekalibrerings-identifikations-nummeret, som angivet i bilag 1 og 2A til dette regulativ, stilles til rådighed via den serielle port på standardstikket. Softwarekalibrerings-identifikations-nummeret skal foreligge i et standardiseret format.

| 6.7. | Køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) stilles til rådighed via den serielle port på standardstikket. Køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) skal foreligge i et standardiseret format. |
| --- | --- |

6.7.

Køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) stilles til rådighed via den serielle port på standardstikket. Køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) skal foreligge i et standardiseret format.

| 6.8. | Diagnosesystemet for emissionsbegrænsning skal tillade standardiseret eller ubegrænset adgang og være i overensstemmelse med enten ISO 15765 eller SAE J1939, som nærmere specificeret i de følgende punkter (3). |
| --- | --- |

6.8.

Diagnosesystemet for emissionsbegrænsning skal tillade standardiseret eller ubegrænset adgang og være i overensstemmelse med enten ISO 15765 eller SAE J1939, som nærmere specificeret i de følgende punkter (3).

| 6.8.1. | Anvendelsen af enten ISO 15765 eller SAE J1939 skal være konsekvent fra punkt 6.8.2 til 6.8.5., begge inkl. |
| --- | --- |

6.8.1.

Anvendelsen af enten ISO 15765 eller SAE J1939 skal være konsekvent fra punkt 6.8.2 til 6.8.5., begge inkl.

| 6.8.2. | Eksterne kommunikationsforbindelser skal være i overensstemmelse med ISO 15765-4 eller de tilsvarende bestemmelser i SAE J1939-standardserien. |
| --- | --- |

6.8.2.

Eksterne kommunikationsforbindelser skal være i overensstemmelse med ISO 15765-4 eller de tilsvarende bestemmelser i SAE J1939-standardserien.

| 6.8.3. | Det udstyr og de diagnoseværktøjer, der er nødvendige for at kommunikere med OBD-systemer, skal opfylde eller være bedre end de funktionelle specifikationer i ISO 15031-4 eller SAE J1939-73 punkt 5.2.2.1. |
| --- | --- |

6.8.3.

Det udstyr og de diagnoseværktøjer, der er nødvendige for at kommunikere med OBD-systemer, skal opfylde eller være bedre end de funktionelle specifikationer i ISO 15031-4 eller SAE J1939-73 punkt 5.2.2.1.

| 6.8.3.1. | Anvendelse af en egendiagnosefacilitet, som f.eks. et video-display monteret på instrumentbrættet, for at give adgang til OBD-oplysninger, er tilladt, men dette skal være som supplement til muligheden for adgang til OBD-oplysninger via standardstikket. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

Anvendelse af en egendiagnosefacilitet, som f.eks. et video-display monteret på instrumentbrættet, for at give adgang til OBD-oplysninger, er tilladt, men dette skal være som supplement til muligheden for adgang til OBD-oplysninger via standardstikket.

| 6.8.4. | Diagnoseoplysninger (som specificeret i dette punkt) og bidirektionelle kontroloplysninger skal foreligge i det format og de enheder, der er beskrevet i ISO SAE 15031-5 eller SAE J1939-73 punkt 5.2.2.1 og skal være tilgængelige ved brug af diagnoseværktøj, der opfylder kravene i ISO 15031-4 eller SAE J1939-73, punkt 5.2.2.1.
  Fabrikanten meddeler et nationalt standardiseringsorgan emissions-relaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id for OBD-overvågningsenhed, prøvnings Id'er, der ikke er specificeret i ISO 15031-5, men er relateret til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.8.4.

Diagnoseoplysninger (som specificeret i dette punkt) og bidirektionelle kontroloplysninger skal foreligge i det format og de enheder, der er beskrevet i ISO SAE 15031-5 eller SAE J1939-73 punkt 5.2.2.1 og skal være tilgængelige ved brug af diagnoseværktøj, der opfylder kravene i ISO 15031-4 eller SAE J1939-73, punkt 5.2.2.1.

Fabrikanten meddeler et nationalt standardiseringsorgan emissions-relaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id for OBD-overvågningsenhed, prøvnings Id'er, der ikke er specificeret i ISO 15031-5, men er relateret til dette regulativ.

| 6.8.5. | Når der registreres en fejl, skal fabrikanten identificere fejlen ved hjælp af den mest hensigtsmæssige fejlkode, der er forenelig med punkt 6.3 i ISO 15031-6 vedrørende emissionsrelaterede systemdiagnosefejlkoder (system diagnostic trouble codes). Er dette ikke muligt, skal fabrikanten benytte diagnosefejlkoderne (diagnostic trouble codes) i punkt 5.3 og 5.6 i ISO 15031-6. Fejlkoderne skal være fuldt tilgængelige ved brug af standardiseret diagnosticeringsudstyr, som opfylder forskrifterne i punkt 6.8.3 i dette bilag.
  Fabrikanten meddeler et nationalt standardiseringsorgan emissions-relaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id for OBD-overvågningsenhed, prøvnings Id'er, der ikke er specificeret i ISO 15031-5, men er relateret til dette regulativ.
  Som alternativ kan fabrikanten identificere fejlen ved anvendelse af den mest hensigtsmæssige fejlkode, der er i overensstemmelse med koderne i SAE J2012 eller i SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.5.

Når der registreres en fejl, skal fabrikanten identificere fejlen ved hjælp af den mest hensigtsmæssige fejlkode, der er forenelig med punkt 6.3 i ISO 15031-6 vedrørende emissionsrelaterede systemdiagnosefejlkoder (system diagnostic trouble codes). Er dette ikke muligt, skal fabrikanten benytte diagnosefejlkoderne (diagnostic trouble codes) i punkt 5.3 og 5.6 i ISO 15031-6. Fejlkoderne skal være fuldt tilgængelige ved brug af standardiseret diagnosticeringsudstyr, som opfylder forskrifterne i punkt 6.8.3 i dette bilag.

Fabrikanten meddeler et nationalt standardiseringsorgan emissions-relaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id for OBD-overvågningsenhed, prøvnings Id'er, der ikke er specificeret i ISO 15031-5, men er relateret til dette regulativ.

Som alternativ kan fabrikanten identificere fejlen ved anvendelse af den mest hensigtsmæssige fejlkode, der er i overensstemmelse med koderne i SAE J2012 eller i SAE J1939-73.

| 6.8.6. | Tilslutningsgrænsefladen mellem køretøj og diagnosetester skal være standardiseret og opfylde alle krav i ISO 15031-3 eller SAE J1939-13.
  Hvis der er tale om køretøjer i klasse N2, N3, M2 og M3, kan tilslutningsstikket, som et alternativ til den placering, der er beskrevet i ovennævnte standarder, og under forudsætning af at alle andre krav i ISO 15031-3 er opfyldt, placeres i en hensigtsmæssig position ved førerens sæde, herunder i førerhusets gulv. I sådant tilfælde skal stikket være tilgængeligt for en person, der står uden for køretøjet, og det må ikke begrænse adgangen til førersædet.
  Ved monteringen skal anvendes en placering, der kan godkendes af den godkendende myndighed, og som er let tilgængelig for servicepersonale, men beskyttet mod utilsigtet beskadigelse ved normal brug. |
| --- | --- |

6.8.6.

Tilslutningsgrænsefladen mellem køretøj og diagnosetester skal være standardiseret og opfylde alle krav i ISO 15031-3 eller SAE J1939-13.

Hvis der er tale om køretøjer i klasse N2, N3, M2 og M3, kan tilslutningsstikket, som et alternativ til den placering, der er beskrevet i ovennævnte standarder, og under forudsætning af at alle andre krav i ISO 15031-3 er opfyldt, placeres i en hensigtsmæssig position ved førerens sæde, herunder i førerhusets gulv. I sådant tilfælde skal stikket være tilgængeligt for en person, der står uden for køretøjet, og det må ikke begrænse adgangen til førersædet.

Ved monteringen skal anvendes en placering, der kan godkendes af den godkendende myndighed, og som er let tilgængelig for servicepersonale, men beskyttet mod utilsigtet beskadigelse ved normal brug.

---

(1)  Symbol nr. F01 eller F22.

(2)  Symbol nr. F24.

(3)  Anvendelsen af ISO-enkeltprotokolstandarden (ISO/PAS 271415), der er udviklet til et verdensomfattende globalt regulativ for egendiagnosesystemer til tunge køretøjer, vil blive anset for at opfylde de relevante forskrifter i punkt 6.

Tillæg 1

Godkendelsesprøvning af egendiagnosesystemer (OBD)

1.   INDLEDNING

I dette tillæg beskrives proceduren for funktionskontrol af det på motoren monterede egendiagnosesystem (OBD-system) ved simuleret svigt af relevante emissionsrelaterede systemer i motorstyrings- eller emissionsbegrænsningssystem. Endvidere fastlægges procedurer til bestemmelse af holdbarheden af egendiagnosesystemer.

1.1.   Forringede komponenter/systemer

For at påvise en effektiv overvågning af et emissionsbegrænsningssystem eller en komponent, hvis svigt kunne føre til emissioner af udstødningsgas, der overskrider de relevante OBD-grænseværdier, skal fabrikanten stille de forringende komponenter og/eller elektriske anordninger, der bliver anvendt til at simulere svigt, til rådighed.

Sådanne forringede komponenter eller anordninger må ikke medføre, at emissionerne overskrider OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ med mere end 20 %.

Hvis der er tale om godkendelse af et OBD-system i overensstemmelse med punkt 5.4.1 i dette regulativ, skal emissionerne måles gennem ESC-prøvecyklussen (jf. tillæg 1 til bilag 4A til dette regulativ). Hvis der er tale om godkendelse af et egendiagnosesystem i overensstemmelse med punkt 5.4.2 i dette regulativ, skal emissionerne måles gennem ETC-prøvecyklussen (jf. tillæg 2 til bilag 4A til dette regulativ).

| 1.1.1. | Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering af ETC-prøvecyklussen ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings svigt anses for accepteret, hvis dette godkendes af den godkendende myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side. |
| --- | --- |

1.1.1.

Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering af ETC-prøvecyklussen ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings svigt anses for accepteret, hvis dette godkendes af den godkendende myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.

| 1.1.2. | Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke (heller ikke delvist) kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for accepteret, hvis dette godkendes af den godkendende myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side. |
| --- | --- |

1.1.2.

Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke (heller ikke delvist) kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for accepteret, hvis dette godkendes af den godkendende myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.

| 1.1.3. | Anvendelse af forringede komponenter eller anordninger, der medfører, at motoremissionerne overskrider OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ med højst 20 %, er somme tider ikke påkrævet i nogle meget specifikke tilfælde (f.eks. hvis en nøddriftsstrategi aktiveres, hvis motoren ikke kan køre en afprøvning, eller i tilfælde af fastsiddende ventiler i udstødningsrecirkulationen (EGR) osv.). Denne undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten. Den tillades med forbehold af den tekniske tjenestes godkendelse. |
| --- | --- |

1.1.3.

Anvendelse af forringede komponenter eller anordninger, der medfører, at motoremissionerne overskrider OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ med højst 20 %, er somme tider ikke påkrævet i nogle meget specifikke tilfælde (f.eks. hvis en nøddriftsstrategi aktiveres, hvis motoren ikke kan køre en afprøvning, eller i tilfælde af fastsiddende ventiler i udstødningsrecirkulationen (EGR) osv.). Denne undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten. Den tillades med forbehold af den tekniske tjenestes godkendelse.

1.2.   Prøvningsprincip

Når motoren prøves med den forringede komponent eller anordning, godkendes OBD-systemet, hvis fejlindikatoren (MI) aktiveres. OBD-systemet godkendes ligeledes, hvis fejlindikatoren (MI) aktiveres ved lavere værdier end OBD-grænseværdierne.

Anvendelse af forringede komponenter eller anordninger, der medfører at motorens emissioner overskrider OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ med højst 20 %, er ikke påkrævet i de specifikke tilfælde af fejlmodi, som er beskrevet i punkt 6.3.1.6 og 6.3.1.7 i dette tillæg, og heller ikke med hensyn til overvågning af væsentlige funktionsfejl.

| 1.2.1. | Anvendelse af forringede komponenter eller anordninger, der medfører, at motoremissionerne overskrider OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ med højst 20 %, er somme tider ikke påkrævet i nogle meget specifikke tilfælde (f.eks. hvis en nøddriftsstrategi aktiveres, hvis motoren ikke kan køre en afprøvning, eller i tilfælde af fastsiddende ventiler i udstødningsrecirkulationen (EGR) osv.). Denne undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten. Den tillades med forbehold af den tekniske tjenestes godkendelse. |
| --- | --- |

1.2.1.

Anvendelse af forringede komponenter eller anordninger, der medfører, at motoremissionerne overskrider OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ med højst 20 %, er somme tider ikke påkrævet i nogle meget specifikke tilfælde (f.eks. hvis en nøddriftsstrategi aktiveres, hvis motoren ikke kan køre en afprøvning, eller i tilfælde af fastsiddende ventiler i udstødningsrecirkulationen (EGR) osv.). Denne undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten. Den tillades med forbehold af den tekniske tjenestes godkendelse.

2.   BESKRIVELSE AF PRØVNINGEN

| 2.1. | Afprøvning af OBD-systemer finder sted i følgende faser:






  a) | simulering af en fejl i en komponent i motorstyringen eller emissionsbegrænsningssystemet som beskrevet i punkt 1.1 i dette tillæg |
| --- | --- | --- |

2.1.

Afprøvning af OBD-systemer finder sted i følgende faser:

a)

simulering af en fejl i en komponent i motorstyringen eller emissionsbegrænsningssystemet som beskrevet i punkt 1.1 i dette tillæg

| b) | forkonditionering af OBD-systemet med en simuleret fejl gennem den konditioneringscyklus, der er specificeret i punkt 6.2 |
| --- | --- |

b)

forkonditionering af OBD-systemet med en simuleret fejl gennem den konditioneringscyklus, der er specificeret i punkt 6.2

| c) | kørsel af motoren med en simuleret fejl gennem den OBD-prøvecyklus, der er henvist til i punkt 6.1 |
| --- | --- |

c)

kørsel af motoren med en simuleret fejl gennem den OBD-prøvecyklus, der er henvist til i punkt 6.1

| d) | bestemmelse af, om OBD-systemet reagerer på den simulerede fejl og angiver denne på passende måde. |
| --- | --- |

d)

bestemmelse af, om OBD-systemet reagerer på den simulerede fejl og angiver denne på passende måde.

| 2.1.1. | Hvis motorens præstation (f.eks. effektkurven) påvirkes af fejlen, er OBD-prøvecyklussen stadig den forkortede version af ESC-prøvecyklussen, der anvendes til vurdering af motorens udstødningsemissioner uden denne fejl. |
| --- | --- |

2.1.1.

Hvis motorens præstation (f.eks. effektkurven) påvirkes af fejlen, er OBD-prøvecyklussen stadig den forkortede version af ESC-prøvecyklussen, der anvendes til vurdering af motorens udstødningsemissioner uden denne fejl.

| 2.2. | Alternativt kan en eller flere komponenter på fabrikantens anmodning simuleres elektronisk i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6. |
| --- | --- |

2.2.

Alternativt kan en eller flere komponenter på fabrikantens anmodning simuleres elektronisk i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.

| 2.3. | Fabrikanten kan anmode om, at overvågning finder sted uden for den OBD-prøvecyklus, som der henvises til i punkt 6.1, hvis det over for myndigheden påvises, at overvågning under betingelser svarende til OBD-prøvecyklussen ville medføre restriktive overvågningsbetingelser efter køretøjets ibrugtagning. |
| --- | --- |

2.3.

Fabrikanten kan anmode om, at overvågning finder sted uden for den OBD-prøvecyklus, som der henvises til i punkt 6.1, hvis det over for myndigheden påvises, at overvågning under betingelser svarende til OBD-prøvecyklussen ville medføre restriktive overvågningsbetingelser efter køretøjets ibrugtagning.

3.   PRØVNINGSMOTOR OG BRÆNDSTOF

3.1.   Motor

Prøvningsmotoren skal være i overensstemmelse med specifikationerne i bilag 1 til dette regulativ.

3.2.   Brændstof

Til afprøvningen skal anvendes det i bilag 5 til dette regulativ beskrevne referencebrændstof.

4.   PRØVNINGSBETINGELSER

Prøvningsbetingelserne skal opfylde forskrifterne for den emissionsprøvning, der er beskrevet i dette regulativ.

5.   PRØVNINGSUDSTYR

Motordynamometeret skal opfylde forskrifterne i bilag 4A til dette regulativ.

6.   OBD-PRØVECYKLUS

| 6.1. | OBD-prøvecyklussen er en enkelt forkortet ESC-prøvecyklus. De individuelle modi skal udføres i samme rækkefølge som i ESC-prøvecyklussen, som defineret i punkt 2.7.1 i tillæg 1 til bilag 4A til dette regulativ.
  Motoren skal køre i højst 60 sekunder i hver modus, og således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved hver hastighed.
  Det er ikke nødvendigt at måle udstødningsemissioner i OBD-prøvecyklussen. |
| --- | --- |

6.1.

OBD-prøvecyklussen er en enkelt forkortet ESC-prøvecyklus. De individuelle modi skal udføres i samme rækkefølge som i ESC-prøvecyklussen, som defineret i punkt 2.7.1 i tillæg 1 til bilag 4A til dette regulativ.

Motoren skal køre i højst 60 sekunder i hver modus, og således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved hver hastighed.

Det er ikke nødvendigt at måle udstødningsemissioner i OBD-prøvecyklussen.

6.2.   Forkonditioneringscyklus

| 6.2.1. | Efter indførelse af en af de fejlmodi, der er anført i punkt 6.3, skal motoren og dens OBD-system forkonditioneres ved gennemførelse af en forkonditioneringscyklus. |
| --- | --- |

6.2.1.

Efter indførelse af en af de fejlmodi, der er anført i punkt 6.3, skal motoren og dens OBD-system forkonditioneres ved gennemførelse af en forkonditioneringscyklus.

| 6.2.2. | På fabrikantens anmodning og med den godkendende myndigheds godkendelse kan der alternativt gennemføres højst 9 på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser. |
| --- | --- |

6.2.2.

På fabrikantens anmodning og med den godkendende myndigheds godkendelse kan der alternativt gennemføres højst 9 på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser.

6.3.   Prøvning af OBD-systemet

| 6.3.1. | Dieselmotorer og køretøjer udstyret med dieselmotor |
| --- | --- |

6.3.1.

Dieselmotorer og køretøjer udstyret med dieselmotor

| 6.3.1.1. | Efter forkonditionering i overensstemmelse med punkt 6.2, gennemfører prøvningsmotoren den OBD-prøvecyklus, der er beskrevet i punkt 6.1 i dette tillæg. Før denne prøvning er afsluttet, skal hver af de betingelser, der er angivet i punkt 6.3.1.2 til 6.3.1.7, bevirke, at fejlindikatoren (MI) aktiveres. Den tekniske tjeneste kan i stedet for de nævnte betingelser benytte andre betingelser, der er i overensstemmelse med punkt 6.3.1.7. Ved godkendelse må det samlede antal fejl, der skal prøves, ikke overstige 4, hvis der er tale om forskellige systemer eller komponenter.
  Hvis prøvningen udføres med henblik på typegodkendelse af en OBD-motorfamilie bestående af motorer, der ikke hører til samme motorfamilie, øger typegodkendelsesmyndigheden antallet af fejl, der skal prøves, indtil højst fire gange antallet af de motorfamilier, der findes i OBD-motorfamilien. Den godkendende myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Efter forkonditionering i overensstemmelse med punkt 6.2, gennemfører prøvningsmotoren den OBD-prøvecyklus, der er beskrevet i punkt 6.1 i dette tillæg. Før denne prøvning er afsluttet, skal hver af de betingelser, der er angivet i punkt 6.3.1.2 til 6.3.1.7, bevirke, at fejlindikatoren (MI) aktiveres. Den tekniske tjeneste kan i stedet for de nævnte betingelser benytte andre betingelser, der er i overensstemmelse med punkt 6.3.1.7. Ved godkendelse må det samlede antal fejl, der skal prøves, ikke overstige 4, hvis der er tale om forskellige systemer eller komponenter.

Hvis prøvningen udføres med henblik på typegodkendelse af en OBD-motorfamilie bestående af motorer, der ikke hører til samme motorfamilie, øger typegodkendelsesmyndigheden antallet af fejl, der skal prøves, indtil højst fire gange antallet af de motorfamilier, der findes i OBD-motorfamilien. Den godkendende myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger.

| 6.3.1.2. | Hvis monteret i et særskilt hus, som eventuelt kan indgå som en del af et deNOx-system eller dieselpartikelfilter, udskiftning af enhver katalysator med en forringet eller defekt katalysator eller elektronisk simulering af en sådan fejl. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Hvis monteret i et særskilt hus, som eventuelt kan indgå som en del af et deNOx-system eller dieselpartikelfilter, udskiftning af enhver katalysator med en forringet eller defekt katalysator eller elektronisk simulering af en sådan fejl.

| 6.3.1.3. | Hvis monteret, udskiftning af et deNOx-system (inklusive følere, der udgår en integreret del af systemet) med et forringet eller defekt deNOx-system eller elektronisk simulering af et forringet eller defekt deNOx-system, der medfører emissioner, der overskrider OBD-NOx-grænseværdien i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.
  Hvis motoren godkendes i henhold til artikel punkt 5.4.1 i dette regulativ, skal prøvningen af deNOx-systemet for så vidt angår overvågning for væsentlige funktionsfejl, fastslå, at fejlindikatoren (MI) tændes i hvert af følgende tilfælde:






  a) | fuldstændig fjernelse af systemet eller udskiftning af systemet med et attrapsystem |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

Hvis monteret, udskiftning af et deNOx-system (inklusive følere, der udgår en integreret del af systemet) med et forringet eller defekt deNOx-system eller elektronisk simulering af et forringet eller defekt deNOx-system, der medfører emissioner, der overskrider OBD-NOx-grænseværdien i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

Hvis motoren godkendes i henhold til artikel punkt 5.4.1 i dette regulativ, skal prøvningen af deNOx-systemet for så vidt angår overvågning for væsentlige funktionsfejl, fastslå, at fejlindikatoren (MI) tændes i hvert af følgende tilfælde:

a)

fuldstændig fjernelse af systemet eller udskiftning af systemet med et attrapsystem

| b) | mangel på et nødvendigt reagens i et deNOx-system |
| --- | --- |

b)

mangel på et nødvendigt reagens i et deNOx-system

| c) | enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed) i et deNOx-system, herunder, hvis relevant, opvarmningssystemet for reagenset |
| --- | --- |

c)

enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed) i et deNOx-system, herunder, hvis relevant, opvarmningssystemet for reagenset

| d) | fejl i et doseringssystem for reagens (f.eks. manglende lufttilførsel, tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt) i et deNOx-system |
| --- | --- |

d)

fejl i et doseringssystem for reagens (f.eks. manglende lufttilførsel, tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt) i et deNOx-system

| e) | større systemsvigt. |
| --- | --- |

e)

større systemsvigt.

| 6.3.1.4. | Hvis et sådant er monteret, fuldstændig fjernelse af partikelfilteret eller udskiftning af partikelfilteret med et defekt partikelfilter, der medfører emissioner, der overskrider OBD-partikelgrænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.
  Hvis motoren godkendes i henhold til punkt 5.4.1 i dette regulativ for så vidt angår overvågning for væsentlige funktionsfejl, skal prøvningen af partikelfilteret fastslå, at fejlindikatoren (MI) tændes i hvert af følgende tilfælde:






  a) | fuldstændig fjernelse af partikelfilteret eller udskiftning af systemet med et attrapsystem |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

Hvis et sådant er monteret, fuldstændig fjernelse af partikelfilteret eller udskiftning af partikelfilteret med et defekt partikelfilter, der medfører emissioner, der overskrider OBD-partikelgrænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

Hvis motoren godkendes i henhold til punkt 5.4.1 i dette regulativ for så vidt angår overvågning for væsentlige funktionsfejl, skal prøvningen af partikelfilteret fastslå, at fejlindikatoren (MI) tændes i hvert af følgende tilfælde:

a)

fuldstændig fjernelse af partikelfilteret eller udskiftning af systemet med et attrapsystem

| b) | omfattende smeltning af partikelfiltersubstratet |
| --- | --- |

b)

omfattende smeltning af partikelfiltersubstratet

| c) | omfattende revnedannelse i partikelfiltersubstratet |
| --- | --- |

c)

omfattende revnedannelse i partikelfiltersubstratet

| d) | enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed) i et partikelfilter |
| --- | --- |

d)

enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed) i et partikelfilter

| e) | fejl, hvis dette er relevant, i reagensdoseringssystemet (f.eks. tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt) i et partikelfilter |
| --- | --- |

e)

fejl, hvis dette er relevant, i reagensdoseringssystemet (f.eks. tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt) i et partikelfilter

| f) | et tilstoppet partikelfilter, der medfører et differenstryk, der ligger uden for det område, der er opgivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

f)

et tilstoppet partikelfilter, der medfører et differenstryk, der ligger uden for det område, der er opgivet af fabrikanten.

| 6.3.1.5. | Hvis monteret, udskiftning af et kombineret deNOx/partikelfilter-system (inklusive følere, der udgør en integreret del af anordningen) med et forringet eller defekt system eller elektronisk simulering af et forringet eller defekt system, der medfører emissioner, der overskrider OBD-NOx-grænseværdien og partikelgrænseværdien i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.
  Hvis motoren godkendes i henhold til punkt 5.4.1 i dette regulativ for så vidt angår overvågning for væsentlige funktionsfejl, skal prøvningen af det kombinerede deNOx-/partikelfiltersystem fastslå, at fejlindikatoren tændes i hvert af følgende tilfælde:






  a) | fuldstændig fjernelse af systemet eller udskiftning af systemet med et attrapsystem |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

Hvis monteret, udskiftning af et kombineret deNOx/partikelfilter-system (inklusive følere, der udgør en integreret del af anordningen) med et forringet eller defekt system eller elektronisk simulering af et forringet eller defekt system, der medfører emissioner, der overskrider OBD-NOx-grænseværdien og partikelgrænseværdien i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

Hvis motoren godkendes i henhold til punkt 5.4.1 i dette regulativ for så vidt angår overvågning for væsentlige funktionsfejl, skal prøvningen af det kombinerede deNOx-/partikelfiltersystem fastslå, at fejlindikatoren tændes i hvert af følgende tilfælde:

a)

fuldstændig fjernelse af systemet eller udskiftning af systemet med et attrapsystem

| b) | mangel på et nødvendigt reagens i et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem |
| --- | --- |

b)

mangel på et nødvendigt reagens i et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem

| c) | enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed) i et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem, herunder, hvis relevant, opvarmningssystemet for reagenset |
| --- | --- |

c)

enhver elektrisk fejl i en komponent (f.eks. følere og aktuatorer, doseringsstyringsenhed) i et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem, herunder, hvis relevant, opvarmningssystemet for reagenset

| d) | fejl i et doseringssystem for reagens (f.eks. manglende lufttilførsel, tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt) i et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem |
| --- | --- |

d)

fejl i et doseringssystem for reagens (f.eks. manglende lufttilførsel, tilstoppet dyse, doseringspumpesvigt) i et kombineret deNOx-/partikelfiltersystem

| e) | større svigt i et NOx-filtersystem |
| --- | --- |

e)

større svigt i et NOx-filtersystem

| f) | omfattende smeltning af partikelfiltersubstratet |
| --- | --- |

f)

omfattende smeltning af partikelfiltersubstratet

| g) | omfattende revnedannelse i partikelfiltersubstratet |
| --- | --- |

g)

omfattende revnedannelse i partikelfiltersubstratet

| h) | et tilstoppet partikelfilter, der medfører et differenstryk, der ligger uden for det område, der er opgivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

h)

et tilstoppet partikelfilter, der medfører et differenstryk, der ligger uden for det område, der er opgivet af fabrikanten.

| 6.3.1.6. | Udkobling af enhver aktuator for brændstofmængde og tidsindstilling i et brændstofsystem, der medfører overskridelse af en af OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Udkobling af enhver aktuator for brændstofmængde og tidsindstilling i et brændstofsystem, der medfører overskridelse af en af OBD-grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

| 6.3.1.7. | Udkobling af enhver emissionsrelateret motorkomponent tilsluttet en computer, der medfører overskridelse af en af grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

Udkobling af enhver emissionsrelateret motorkomponent tilsluttet en computer, der medfører overskridelse af en af grænseværdierne i tabellen i punkt 5.4.4 i dette regulativ.

| 6.3.1.8. | Til påvisning af opfyldelse af forskrifterne i punkt 6.3.1.6 og 6.3.1.7 kan fabrikanten med den godkendende myndigheds samtykke træffe passende forholdsregler til godtgørelse af, at egendiagnosesystemet angiver en fejl, når afbrydelse finder sted. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

Til påvisning af opfyldelse af forskrifterne i punkt 6.3.1.6 og 6.3.1.7 kan fabrikanten med den godkendende myndigheds samtykke træffe passende forholdsregler til godtgørelse af, at egendiagnosesystemet angiver en fejl, når afbrydelse finder sted.

---

BILAG 9B

Tekniske forskrifter for egendiagnosesystemer (OBD) for dieselmotorer i vejkøretøjer (WWH-OBD, global teknisk forskrift Nr. 5)

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette tillæg finder i øjeblikket ikke anvendelse i forbindelse med typegodkendelse i henhold til dette regulativ. Det vil finde anvendelse på et senere tidspunkt.

| 2. | Reservet. |
| --- | --- |

2.

Reservet.

3.   DEFINITIONER

| 3.1. | Ved »alarmsystem« forstås et system i køretøjet, der fortæller føreren eller andre interesserede parter, at OBD-systemet for opdaget en fejl. |
| --- | --- |

3.1.

Ved »alarmsystem« forstås et system i køretøjet, der fortæller føreren eller andre interesserede parter, at OBD-systemet for opdaget en fejl.

| 3.2. | Ved »godkendende myndighed« forstås den myndighed, der udsteder den overensstemmelsesgodkendelse for et OBD-system som omhandlet i dette bilag. Som udvidet begreb omfatter det også den tekniske tjeneste, der er blevet godkendt til at vurdere OBD-systemets tekniske overensstemmelse. |
| --- | --- |

3.2.

Ved »godkendende myndighed« forstås den myndighed, der udsteder den overensstemmelsesgodkendelse for et OBD-system som omhandlet i dette bilag. Som udvidet begreb omfatter det også den tekniske tjeneste, der er blevet godkendt til at vurdere OBD-systemets tekniske overensstemmelse.

| 3.3. | Ved »kalibreringskontrolnummer« forstås det nummer, der er beregnet og rapporteret af motorsystemet for at validere kalibrerings-/softwareintegriteten. |
| --- | --- |

3.3.

Ved »kalibreringskontrolnummer« forstås det nummer, der er beregnet og rapporteret af motorsystemet for at validere kalibrerings-/softwareintegriteten.

| 3.4. | Ved »komponentovervågning« forstås overvågning af input-komponenter med hensyn til svigt i elektriske kredsløb og rationalitetssvigt og overvågning af output-komponenter med hensyn til svigt i elektriske kredsløb og funktionssvigt. Dette vedrører komponenter, der er elektrisk forbundne til motorsystemets kontrolenhed(er). |
| --- | --- |

3.4.

Ved »komponentovervågning« forstås overvågning af input-komponenter med hensyn til svigt i elektriske kredsløb og rationalitetssvigt og overvågning af output-komponenter med hensyn til svigt i elektriske kredsløb og funktionssvigt. Dette vedrører komponenter, der er elektrisk forbundne til motorsystemets kontrolenhed(er).

| 3.5. | Ved »bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC)« forstås en diagnosefejlkode (DTC), der lagres, når OBD-systemet konkluderer, at der er en fejl til stede. |
| --- | --- |

3.5.

Ved »bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC)« forstås en diagnosefejlkode (DTC), der lagres, når OBD-systemet konkluderer, at der er en fejl til stede.

| 3.6. | Ved »kontinuerlig fejlvisning« forstås, at fejlindikatoren hele tiden viser en fejlindikation, når nøglen er i køreposition med motoren kørende (sluttet tænding — kørende motor). |
| --- | --- |

3.6.

Ved »kontinuerlig fejlvisning« forstås, at fejlindikatoren hele tiden viser en fejlindikation, når nøglen er i køreposition med motoren kørende (sluttet tænding — kørende motor).

| 3.7. | Ved »ufuldstændighed« forstås en OBD-overvågningsstrategi eller anden OBD-funktion, der ikke opfylder alle detailforskrifter i dette bilag. |
| --- | --- |

3.7.

Ved »ufuldstændighed« forstås en OBD-overvågningsstrategi eller anden OBD-funktion, der ikke opfylder alle detailforskrifter i dette bilag.

| 3.8. | Ved »diagnosefejlkode (DTC)« forstås en numerisk eller alfanumerisk identifikator, som identificerer eller afmærker en fejl. |
| --- | --- |

3.8.

Ved »diagnosefejlkode (DTC)« forstås en numerisk eller alfanumerisk identifikator, som identificerer eller afmærker en fejl.

| 3.9. | Ved »svigt i elektrisk kredsløb« forstås en fejl (f.eks. åbent eller kortsluttet kredsløb) det medfører, at det målte signal (dvs. spænding, strøm, frekvens osv.) ligger uden for det område, som følerens overførselsfunktion er konstrueret til at fungere i. |
| --- | --- |

3.9.

Ved »svigt i elektrisk kredsløb« forstås en fejl (f.eks. åbent eller kortsluttet kredsløb) det medfører, at det målte signal (dvs. spænding, strøm, frekvens osv.) ligger uden for det område, som følerens overførselsfunktion er konstrueret til at fungere i.

| 3.10. | Ved »OBD-emissionsfamilie« forstås fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl. |
| --- | --- |

3.10.

Ved »OBD-emissionsfamilie« forstås fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl.

| 3.11. | Ved »emissionsgrænseovervågning« forstås overvågning af en fejl, der medfører overskridelse af OBD-grænseværdierne. Denne overvågning består af:






  a) | direkte emissionsmålinger via emissionsføler(e) i udstødningsrør og en model til at korrelere de direkte emissioner med prøvecyklusspecifikke emissioner og/eller |
| --- | --- | --- |

3.11.

Ved »emissionsgrænseovervågning« forstås overvågning af en fejl, der medfører overskridelse af OBD-grænseværdierne. Denne overvågning består af:

a)

direkte emissionsmålinger via emissionsføler(e) i udstødningsrør og en model til at korrelere de direkte emissioner med prøvecyklusspecifikke emissioner og/eller

| b) | indikering af en stigning i emissionerne ved korrelation af computerdata for input/output med prøvecyklusspecifikke emissioner. |
| --- | --- |

b)

indikering af en stigning i emissionerne ved korrelation af computerdata for input/output med prøvecyklusspecifikke emissioner.

| 3.12. | Ved »motorsystem« forstås motoren, som denne ville være konfigureret ved prøvning af dens udstødningsemissioner på en godkendelsesprøvebænk, herunder:






  a) | motorens elektroniske styreenhed(er) |
| --- | --- | --- |

3.12.

Ved »motorsystem« forstås motoren, som denne ville være konfigureret ved prøvning af dens udstødningsemissioner på en godkendelsesprøvebænk, herunder:

a)

motorens elektroniske styreenhed(er)

| b) | udstødningsefterbehandlingssystem(er) |
| --- | --- |

b)

udstødningsefterbehandlingssystem(er)

| c) | eventuelle emissionsrelaterede komponenter i motorudstødningssystemet, som leverer data til eller modtager data fra motorens elektroniske styreenhed(er) og |
| --- | --- |

c)

eventuelle emissionsrelaterede komponenter i motorudstødningssystemet, som leverer data til eller modtager data fra motorens elektroniske styreenhed(er) og

| d) | kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningen. |
| --- | --- |

d)

kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningen.

| 3.13. | Ved »funktionalitetsfejl« forstås en fejl, hvor en output-komponent ikke reagerer på en computer-kommando på den forventede måde. |
| --- | --- |

3.13.

Ved »funktionalitetsfejl« forstås en fejl, hvor en output-komponent ikke reagerer på en computer-kommando på den forventede måde.

| 3.14. | Ved »strategi ved fejl i emissionsstyring (MECS)« forstås en strategi i motorsystemet, som aktiveres som følge af en emissionsrelateret fejl. |
| --- | --- |

3.14.

Ved »strategi ved fejl i emissionsstyring (MECS)« forstås en strategi i motorsystemet, som aktiveres som følge af en emissionsrelateret fejl.

| 3.15. | Ved »fejlindikator (MI)« forstås en indikator, som tydeligt informerer køretøjets fører, hvis der er opstået en fejl. Fejlindikatoren (MI) udgør en del af alarmsystemet (jf. »kontinuerlig fejlvisning«, »kommandostyret fejlvisning« og »kort fejlvisning«). |
| --- | --- |

3.15.

Ved »fejlindikator (MI)« forstås en indikator, som tydeligt informerer køretøjets fører, hvis der er opstået en fejl. Fejlindikatoren (MI) udgør en del af alarmsystemet (jf. »kontinuerlig fejlvisning«, »kommandostyret fejlvisning« og »kort fejlvisning«).

| 3.16. | Ved »fejl« forstås et svigt eller en forringelse i et motorsystem, herunder OBD-systemet, som kan medføre enten en forøgelse af motorens emission af et af de regulerede forurenende stoffer eller en reduktion af OBD-systemets virkningsgrad. |
| --- | --- |

3.16.

Ved »fejl« forstås et svigt eller en forringelse i et motorsystem, herunder OBD-systemet, som kan medføre enten en forøgelse af motorens emission af et af de regulerede forurenende stoffer eller en reduktion af OBD-systemets virkningsgrad.

| 3.17. | Ved »fejlindikatorstatus« forstås kommandostatus på fejlindikatoren (MI), dvs. enten kontinuerlig fejlvisning, kort fejlvisning, kommandostyret fejlvisning, eller slukket. |
| --- | --- |

3.17.

Ved »fejlindikatorstatus« forstås kommandostatus på fejlindikatoren (MI), dvs. enten kontinuerlig fejlvisning, kort fejlvisning, kommandostyret fejlvisning, eller slukket.

| 3.18. | Ved »overvågning« forstås (se »emissionsgrænseovervågning«, »overvågning af funktionsdygtighed« og »overvågning for totalt funktionssvigt«. |
| --- | --- |

3.18.

Ved »overvågning« forstås (se »emissionsgrænseovervågning«, »overvågning af funktionsdygtighed« og »overvågning for totalt funktionssvigt«.

| 3.19. | Ved »OBD-prøvecyklus« forstås den cyklus som et motorsystem gennemkører i en prøvebænk for at evaluere OBD-systemets reaktion på tilstedeværelsen af en kvalificeret forringet komponent. |
| --- | --- |

3.19.

Ved »OBD-prøvecyklus« forstås den cyklus som et motorsystem gennemkører i en prøvebænk for at evaluere OBD-systemets reaktion på tilstedeværelsen af en kvalificeret forringet komponent.

| 3.20. | Ved »OBD-stammotorsystem« forstås et motorsystem, der er blevet udvalgt fra en OBD-emissionsfamilie, og for hvilken de fleste af OBD-elementernes konstruktion er repræsentative for den pågældende familie. |
| --- | --- |

3.20.

Ved »OBD-stammotorsystem« forstås et motorsystem, der er blevet udvalgt fra en OBD-emissionsfamilie, og for hvilken de fleste af OBD-elementernes konstruktion er repræsentative for den pågældende familie.

| 3.21. | Ved »OBD (egendiagnosesystem)« forstås et system i et køretøj eller motor, som kan:






  a) | detektere fejl, der påvirker motorsystemets ydelse med hensyn til emission |
| --- | --- | --- |

3.21.

Ved »OBD (egendiagnosesystem)« forstås et system i et køretøj eller motor, som kan:

a)

detektere fejl, der påvirker motorsystemets ydelse med hensyn til emission

| b) | gøre opmærksom på deres opståen gennem et alarmsystem |
| --- | --- |

b)

gøre opmærksom på deres opståen gennem et alarmsystem

| c) | identificere det sandsynlige fejlområde ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller kommunikere sådan oplysninger ud af køretøjet. |
| --- | --- |

c)

identificere det sandsynlige fejlområde ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller kommunikere sådan oplysninger ud af køretøjet.

| 3.22. | Ved »kommandostyret fejlvisning« forstås, at fejlindikatoren viser en fast indikation som reaktion på en manuel kommando fra førerpladsen, når nøglen er i køreposition med motoren slukket (sluttet tænding — motor slukket). |
| --- | --- |

3.22.

Ved »kommandostyret fejlvisning« forstås, at fejlindikatoren viser en fast indikation som reaktion på en manuel kommando fra førerpladsen, når nøglen er i køreposition med motoren slukket (sluttet tænding — motor slukket).

| 3.23. | Ved »driftssekvens« forstås en sekvens, der består af en motorstartsperiode, en kørselsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart, hvor en specifik OBD-overvågningsenhed er i funktion indtil afslutningen, og hvor en eventuel fejl ville blive detekteret. |
| --- | --- |

3.23.

Ved »driftssekvens« forstås en sekvens, der består af en motorstartsperiode, en kørselsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart, hvor en specifik OBD-overvågningsenhed er i funktion indtil afslutningen, og hvor en eventuel fejl ville blive detekteret.

| 3.24. | Ved »afventende diagnosefejlkode (DTC)« forstås en diagnosefejlkode, der er blevet lagret af OBD-systemet, fordi en overvågningsenhed har detekteret en situation, hvor en fejl måske er til stede i den aktuelle eller senest afsluttede driftssekvens. |
| --- | --- |

3.24.

Ved »afventende diagnosefejlkode (DTC)« forstås en diagnosefejlkode, der er blevet lagret af OBD-systemet, fordi en overvågningsenhed har detekteret en situation, hvor en fejl måske er til stede i den aktuelle eller senest afsluttede driftssekvens.

| 3.25. | Ved »overvågning af funktionsdygtighed« forstås fejlovervågning, der består i funktionalitetskontroller og overvågningsparametre, der ikke er korrelerede til emissionsgrænser. Sådan overvågning finder typisk sted på komponenter eller systemer for at kontrollere, at de fungerer inden for de rigtige områder (f.eks. differenstryk i forbindelse med dieselpartikelfiltre). |
| --- | --- |

3.25.

Ved »overvågning af funktionsdygtighed« forstås fejlovervågning, der består i funktionalitetskontroller og overvågningsparametre, der ikke er korrelerede til emissionsgrænser. Sådan overvågning finder typisk sted på komponenter eller systemer for at kontrollere, at de fungerer inden for de rigtige områder (f.eks. differenstryk i forbindelse med dieselpartikelfiltre).

| 3.26. | Ved »potentiel diagnosefejlkode (DTC)« forstås en diagnosefejlkode (DTC), der er blevet lagret af OBD-systemet, fordi en overvågningsenhed har detekteret en situation, hvor en fejl måske er til stede, men kræver yderligere evaluering for at blive bekræftet. En potentiel diagnosefejlkode (DTC) er en afventende diagnosefejlkode (DTC), der ikke er en bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC). |
| --- | --- |

3.26.

Ved »potentiel diagnosefejlkode (DTC)« forstås en diagnosefejlkode (DTC), der er blevet lagret af OBD-systemet, fordi en overvågningsenhed har detekteret en situation, hvor en fejl måske er til stede, men kræver yderligere evaluering for at blive bekræftet. En potentiel diagnosefejlkode (DTC) er en afventende diagnosefejlkode (DTC), der ikke er en bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC).

| 3.27. | Ved »tidligere aktiv diagnosefejlkode (DTC)« forstås en tidligere bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC), der forbliver lagret, efter at OBD-systemet har konkluderet, at den fejl, der gav anledning til diagnosefejlkoden (DTC) ikke længere er til stede. |
| --- | --- |

3.27.

Ved »tidligere aktiv diagnosefejlkode (DTC)« forstås en tidligere bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC), der forbliver lagret, efter at OBD-systemet har konkluderet, at den fejl, der gav anledning til diagnosefejlkoden (DTC) ikke længere er til stede.

| 3.28. | Ved »kvalificeret forringet komponent eller system (QDC)« forstås en komponent eller et system, der med vilje er blevet forringet (f.eks. fremskyndet aldring) og/eller manipuleret på en kontrolleret måde, og som af myndighederne er blevet accepteret i overensstemmelse med de i dette bilag fastsatte bestemmelser. |
| --- | --- |

3.28.

Ved »kvalificeret forringet komponent eller system (QDC)« forstås en komponent eller et system, der med vilje er blevet forringet (f.eks. fremskyndet aldring) og/eller manipuleret på en kontrolleret måde, og som af myndighederne er blevet accepteret i overensstemmelse med de i dette bilag fastsatte bestemmelser.

| 3.29. | Ved »rationalitetssvigt« forstås en fejl, hvor signalet fra en individuel føler eller komponent afviger fra det forventede, når det vurderes i forhold til signaler fra andre følere eller komponenter i styringssystemet. Rationalitetssvigt omfatter fejl, der medfører, at det målte signal (dvs. spænding, strøm, frekvens osv.) ligger inden for det område, som følerens overførselsfunktion er konstrueret til at fungere i. |
| --- | --- |

3.29.

Ved »rationalitetssvigt« forstås en fejl, hvor signalet fra en individuel føler eller komponent afviger fra det forventede, når det vurderes i forhold til signaler fra andre følere eller komponenter i styringssystemet. Rationalitetssvigt omfatter fejl, der medfører, at det målte signal (dvs. spænding, strøm, frekvens osv.) ligger inden for det område, som følerens overførselsfunktion er konstrueret til at fungere i.

| 3.30. | Ved »driftsklarhed« forstås en status, der angiver, om en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder har været i drift siden sidste sletning efter anmodning fra eksternt OBD-scanningsværktøj. |
| --- | --- |

3.30.

Ved »driftsklarhed« forstås en status, der angiver, om en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder har været i drift siden sidste sletning efter anmodning fra eksternt OBD-scanningsværktøj.

| 3.31. | Ved »scanningsværktøj« forstås eksternt prøvningsudstyr, der anvendes til standardiseret kommunikation fra uden for køretøjet med OBD-systemet i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag. |
| --- | --- |

3.31.

Ved »scanningsværktøj« forstås eksternt prøvningsudstyr, der anvendes til standardiseret kommunikation fra uden for køretøjet med OBD-systemet i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag.

| 3.32. | Ved »kort fejlvisning« forstås, at fejlindikatoren viser en fast indikation fra det øjeblik nøglen stilles i tændingsposition og motoren startes (sluttet tænding — kørende motor), og slukker efter 15 sekunder eller, når nøglen drejes til slukket stilling, hvis dette finder sted først. |
| --- | --- |

3.32.

Ved »kort fejlvisning« forstås, at fejlindikatoren viser en fast indikation fra det øjeblik nøglen stilles i tændingsposition og motoren startes (sluttet tænding — kørende motor), og slukker efter 15 sekunder eller, når nøglen drejes til slukket stilling, hvis dette finder sted først.

| 3.33. | Ved »softwarekalibreringsidentifikation« forstås en række alfanumeriske tegn, der identificerer de emissionsrelaterede kalibrerings-/softwareversioner, der er installeret i motorsystemet. |
| --- | --- |

3.33.

Ved »softwarekalibreringsidentifikation« forstås en række alfanumeriske tegn, der identificerer de emissionsrelaterede kalibrerings-/softwareversioner, der er installeret i motorsystemet.

| 3.34. | Ved »overvågning for totalt funktionssvigt« forstås overvågning for en fejl, der medfører et fuldstændigt udfald af den ønskede funktion i et system. |
| --- | --- |

3.34.

Ved »overvågning for totalt funktionssvigt« forstås overvågning for en fejl, der medfører et fuldstændigt udfald af den ønskede funktion i et system.

| 3.35. | Ved »opvarmningscyklus« forstås at motoren køres således, at kølemidlets temperatur er steget mindst 295 K (22 oC/40 oF) efter start af motoren og nået op på mindst 333 K (60 oC/140 oF) (1). |
| --- | --- |

3.35.

Ved »opvarmningscyklus« forstås at motoren køres således, at kølemidlets temperatur er steget mindst 295 K (22 oC/40 oF) efter start af motoren og nået op på mindst 333 K (60 oC/140 oF) (1).

| 3.36. | Forkortelser






  CV | Crankcase Ventilation (krumtaphusventilation) |
| --- | --- | --- |
| DOC | Diesel Oxidation Catalyst (diesel-oxidationskatalysator) |
| DPF | Diesel Particulate Filter or Particulate Trap including catalyzed DPFs and Continuously Regenerating Traps (CRT) (dieselpartikelfilter inkl. katalyserede DPF'er og filtre med kontinuerlig regenerering (CRT)) |
| DTC | Diagnostic trouble code (diagnosefejlkode) |
| EGR | Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation) |
| HC | Hydrocarbon (carbonhydrider) |
| LNT | Lean NOx Trap (or NOx absorber) (magert NOx-filter (eller NOx-optager)) |
| MECS | Malfunction Emission Control Strategy (strategi ved fejl i emissionsstyring) |
| NOx | Oxides of Nitrogen (nitrogenoxider) |
| OTL | OBD Threshold Limit (OBD-grænseværdi) |
| PM | Particulate Matter (partikler) |
| SCR | Selective Catalytic Reduction (selektiv katalytisk reduktion) |
| TFF | Total Functional Failure monitoring (overvågning for totalt funktionssvigt) |
| VGT | Variable Geometry Turbolader (turbolader med variabel geometri) |
| VVT | Variable Valve Timing (variabel ventilindstilling) |

3.36.

CV

Crankcase Ventilation (krumtaphusventilation)

DOC

Diesel Oxidation Catalyst (diesel-oxidationskatalysator)

DPF

Diesel Particulate Filter or Particulate Trap including catalyzed DPFs and Continuously Regenerating Traps (CRT) (dieselpartikelfilter inkl. katalyserede DPF'er og filtre med kontinuerlig regenerering (CRT))

DTC

Diagnostic trouble code (diagnosefejlkode)

EGR

Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation)

HC

Hydrocarbon (carbonhydrider)

LNT

Lean NOx Trap (or NOx absorber) (magert NOx-filter (eller NOx-optager))

MECS

Malfunction Emission Control Strategy (strategi ved fejl i emissionsstyring)

NOx

Oxides of Nitrogen (nitrogenoxider)

OTL

OBD Threshold Limit (OBD-grænseværdi)

PM

Particulate Matter (partikler)

SCR

Selective Catalytic Reduction (selektiv katalytisk reduktion)

TFF

Total Functional Failure monitoring (overvågning for totalt funktionssvigt)

VGT

Variable Geometry Turbolader (turbolader med variabel geometri)

VVT

Variable Valve Timing (variabel ventilindstilling)

4.   GENERELLE FORSKRIFTER

For så vidt angår dette bilag skal OBD-systemet kunne detektere fejl, angive disses forekomst ved hjælp af en fejlindikator, angive det sandsynlige område for fejlen ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og kommunikere disse oplysninger til uden for køretøjet.

OBD-systemet skal konstrueres og fremstilles på en sådan måde, at det kan identificere fejltyper i hele køretøjets/motorens levetid. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål skal den administrative myndighed anerkende, at motorer, der har været anvendt i længere tid end deres holdbarhedsperiode som fastsat i henhold til reglerne, kan udvise nogen nedsættelse af OBD-systemets funktionsdygtighed og følsomhed, således at OBD-grænseværdier kan overskrides, før OBD-systemet angiver en fejl over for køretøjets fører.

Ovennævnte punkt betyder ikke en udvidelse af motorfabrikantens ansvar med hensyn til en motors overensstemmelse ud over dens regulerede levetid (dvs. det tidsrum eller den afstand, inden for hvilke emissionsnormer eller emissionsgrænser fortsat finder anvendelse).

4.1.   Ansøgning om godkendelse af et OBD-system

| 4.1.1. | Første godkendelse
  Fabrikanten af et motorsystem kan ansøge om godkendelse af et OBD-system på en af følgende tre måder:






  a) | Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et individuelt OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Første godkendelse

Fabrikanten af et motorsystem kan ansøge om godkendelse af et OBD-system på en af følgende tre måder:

a)

Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et individuelt OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag.

| b) | Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af en OBD-emissionsfamilie ved at påvise, at familiens OBD-stammotorsystem er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af en OBD-emissionsfamilie ved at påvise, at familiens OBD-stammotorsystem er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag.

| c) | Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet opfylder kriterierne for at tilhøre en OBD-emissionsfamilie, der allerede er blevet certificeret. |
| --- | --- |

c)

Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet opfylder kriterierne for at tilhøre en OBD-emissionsfamilie, der allerede er blevet certificeret.

| 4.1.2. | Udvidelse/ændring af et eksisterende certifikat |
| --- | --- |

4.1.2.

Udvidelse/ændring af et eksisterende certifikat

| 4.1.2.1. | Udvidelse for at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie
  Efter anmodning fra fabrikanten og efter godkendelse fra den administrative myndighed kan et nyt motorsystem optages som medlem af en certificeret OBD-emissionsfamilie, hvis alle motorsystemerne inden for den således udvidede OBD-emissionsfamilie stadig benytter samme metoder til at overvåge/diagnosticere emissionsrelaterede fejl.
  Hvis alle OBD-konstruktionselementerne i OBD-stammotorsystemet er repræsentative for konstruktionselementerne i det nye motorsystem, forbliver OBD-stammotorsystemet uændret, og fabrikanten ændrer dokumentationspakken i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.
  Hvis det nye motorsystem indeholder konstruktionselementer, der ikke er repræsenteret af OBD-stammotorsystemet, men selv ville repræsentere hele familien, bliver det nye motorsystem det nye OBD-stammotorsystem. I dette tilfælde skal det påvises, at de nye OBD-konstruktionselementer er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag, og dokumentationspakken skal ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Udvidelse for at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie

Efter anmodning fra fabrikanten og efter godkendelse fra den administrative myndighed kan et nyt motorsystem optages som medlem af en certificeret OBD-emissionsfamilie, hvis alle motorsystemerne inden for den således udvidede OBD-emissionsfamilie stadig benytter samme metoder til at overvåge/diagnosticere emissionsrelaterede fejl.

Hvis alle OBD-konstruktionselementerne i OBD-stammotorsystemet er repræsentative for konstruktionselementerne i det nye motorsystem, forbliver OBD-stammotorsystemet uændret, og fabrikanten ændrer dokumentationspakken i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

Hvis det nye motorsystem indeholder konstruktionselementer, der ikke er repræsenteret af OBD-stammotorsystemet, men selv ville repræsentere hele familien, bliver det nye motorsystem det nye OBD-stammotorsystem. I dette tilfælde skal det påvises, at de nye OBD-konstruktionselementer er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag, og dokumentationspakken skal ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

| 4.1.2.2. | Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet
  På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den administrative myndighed kan der meddeles udvidelse af et eksisterende certifikat, når der foretages konstruktionsmæssige ændringer af egendiagnosesystemet, hvis fabrikanten påviser, at de konstruktionsmæssige ændringer er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag.
  Dokumentationspakken ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.
  Hvis et eksisterende certifikat gælder for en OBD-emissionsfamilie, skal fabrikanten over for den administrative myndighed godtgøre, at metoderne til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl stadig er fælles inden for familien, og at OBD-stammotorsystemet stadig er repræsentativt for familien. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet

På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den administrative myndighed kan der meddeles udvidelse af et eksisterende certifikat, når der foretages konstruktionsmæssige ændringer af egendiagnosesystemet, hvis fabrikanten påviser, at de konstruktionsmæssige ændringer er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag.

Dokumentationspakken ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

Hvis et eksisterende certifikat gælder for en OBD-emissionsfamilie, skal fabrikanten over for den administrative myndighed godtgøre, at metoderne til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl stadig er fælles inden for familien, og at OBD-stammotorsystemet stadig er repræsentativt for familien.

| 4.1.2.3. | Ændring af certifikat som følge af omklassificering af en fejl
  Dette afsnit finder anvendelse, når en fabrikant efter anmodning fra den myndighed, der meddelte godkendelsen, eller på eget initiativ ansøger om en ændring af et eksisterende certifikat for omklassificere en eller flere fejl.
  Den nye klassificerings overensstemmelse skal derefter påvises i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag, og dokumentationspakken skal ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Ændring af certifikat som følge af omklassificering af en fejl

Dette afsnit finder anvendelse, når en fabrikant efter anmodning fra den myndighed, der meddelte godkendelsen, eller på eget initiativ ansøger om en ændring af et eksisterende certifikat for omklassificere en eller flere fejl.

Den nye klassificerings overensstemmelse skal derefter påvises i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag, og dokumentationspakken skal ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

4.2.   Overvågningskrav

Alle emissionsrelaterede komponenter og systemer i et motorsystem skal overvåges af OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i tillæg 3. Det kræves dog ikke, at OBD-systemet anvender en unik overvågningsenhed til detektering af hver fejl omhandlet i tillæg 3.

OBD-systemet skal også overvåge egne komponenter.

Tillæg 3 indeholder en liste over systemer og komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet og beskriver, hvilken type overvågning, der forventes for hver af disse komponenter eller systemer (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning).

Fabrikanten kan beslutte at lade yderligere systemer og komponenter overvåge.

| 4.2.1. | Valg af overvågningsteknik
  De godkendende myndigheder kan godkende en fabrikants brug af en anden type overvågningsteknik end den teknik, der er nævnt i tillæg 3. Fabrikanten skal påvise, at den valgte type overvågning er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).
  Hvis et system og/eller en komponent ikke er omfattet af tillæg 3, skal fabrikanten indsende en beskrivelse af en overvågningsmetode til den administrative myndighed til godkendelse. Den administrative myndighed godkender den valgte type overvågning og overvågningsteknik (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning), hvis det af fabrikanten med reference til kravene i tillæg 3, er blevet påvist at den er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.). |
| --- | --- |

4.2.1.

Valg af overvågningsteknik

De godkendende myndigheder kan godkende en fabrikants brug af en anden type overvågningsteknik end den teknik, der er nævnt i tillæg 3. Fabrikanten skal påvise, at den valgte type overvågning er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).

Hvis et system og/eller en komponent ikke er omfattet af tillæg 3, skal fabrikanten indsende en beskrivelse af en overvågningsmetode til den administrative myndighed til godkendelse. Den administrative myndighed godkender den valgte type overvågning og overvågningsteknik (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning), hvis det af fabrikanten med reference til kravene i tillæg 3, er blevet påvist at den er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).

| 4.2.1.1. | Korrelation til faktiske emissioner
  Hvis der er tale om overvågning af emissionsgrænser, kræves der en korrelation til prøvecyklusspecifikke emissioner. En sådan korrelation vil typisk kunne påvises ved hjælp af en prøvningsmotor i et laboratorium.
  I alle andre overvågningstilfælde (dvs. overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for totalt funktionssvigt eller komponentovervågning) er det ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner. Den administrative myndighed kan anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag.
  Eksempler:
  En elektrisk fejl kræver måske ikke en korrelation, fordi der er tale om en ja/nej-fejl. En DPF-fejl overvåget via delta-tryk kræver måske ikke en korrelation, fordi den foregriber en fejl.
  Hvis fabrikanten i overensstemmelse med kravene i dette bilag påviser, at emissionerne ikke vil overskride OBD-grænseværdierne efter totalt svigt eller fjernelse af en komponent eller et system, accepteres en overvågning af den pågældende komponents eller det pågældende systems funktionsdygtighed.
  Når der anvendes en føler i udstødningsrøret til overvågning af emissioner af et bestemt forurenende stof, kan alle andre overvågningsenheder fritages fra yderligere korrelation til de faktiske emissioner af det pågældende forurenende stof. Sådan fritagelse udelukker dog ikke nødvendigheden af at inkludere disse overvågningsenheder, idet der anvendes andre overvågningsteknikker, som en del af OBD-systemet, idet der stadig er brug for overvågningsenheder til isolering af fejl.
  En fejl skal altid klassificeres efter punkt 4.5 på grundlag af dens virkning for emissionerne, uanset hvilken type overvågning, der anvendes til at detektere fejlen. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Korrelation til faktiske emissioner

Hvis der er tale om overvågning af emissionsgrænser, kræves der en korrelation til prøvecyklusspecifikke emissioner. En sådan korrelation vil typisk kunne påvises ved hjælp af en prøvningsmotor i et laboratorium.

I alle andre overvågningstilfælde (dvs. overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for totalt funktionssvigt eller komponentovervågning) er det ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner. Den administrative myndighed kan anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag.

Eksempler:

En elektrisk fejl kræver måske ikke en korrelation, fordi der er tale om en ja/nej-fejl. En DPF-fejl overvåget via delta-tryk kræver måske ikke en korrelation, fordi den foregriber en fejl.

Hvis fabrikanten i overensstemmelse med kravene i dette bilag påviser, at emissionerne ikke vil overskride OBD-grænseværdierne efter totalt svigt eller fjernelse af en komponent eller et system, accepteres en overvågning af den pågældende komponents eller det pågældende systems funktionsdygtighed.

Når der anvendes en føler i udstødningsrøret til overvågning af emissioner af et bestemt forurenende stof, kan alle andre overvågningsenheder fritages fra yderligere korrelation til de faktiske emissioner af det pågældende forurenende stof. Sådan fritagelse udelukker dog ikke nødvendigheden af at inkludere disse overvågningsenheder, idet der anvendes andre overvågningsteknikker, som en del af OBD-systemet, idet der stadig er brug for overvågningsenheder til isolering af fejl.

En fejl skal altid klassificeres efter punkt 4.5 på grundlag af dens virkning for emissionerne, uanset hvilken type overvågning, der anvendes til at detektere fejlen.

| 4.2.2. | Overvågning af komponenter (input/output komponenter/systemer)
  Hvis der er tale om input-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, rationalitetssvigt.
  Diagnosticeringen af rationalitetssvigtet skal derefter kontrollere, at et føler-output hverken er uhensigtsmæssigt højt eller uhensigtsmæssigt lavt (dvs. der skal være en »tosidet« diagnosticering).
  I det omfang, det er muligt, og med den administrative myndigheds accept, skal OBD-systemet detektere rationalitetssvigt (f.eks. uhensigtsmæssigt høje og uhensigtsmæssigt lave værdier) og svigt i elektriske kredsløb (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav) separat. Desuden skal unikke DTC'er for hver enkel fejl (f.eks. out-of-range lav, out-of-range høj og rationalitetssvigt) lagres.
  Hvis der er tale om output-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, om den ønskede reaktion på computerkommandoer ikke forekommer.
  I det omfang, det er muligt, og med den administrative myndigheds accept, skal OBD-systemet detektere funktionalitetssvigt og svigt i elektriske kredsløb (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav) separat og lagre unikke DTC'er for hver særskilt fejl (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav, funktionalitetsfejl).
  OBD-systemet skal også foretage rationalitetsovervågning af oplysninger, der kommer fra eller sendes til komponenter, der ikke hører til motorsystemet, når sådanne oplysninger medfører en fare for, at emissionsbegrænsningssystemet og/eller motorsystemet ikke fungerer ordentligt. |
| --- | --- |

4.2.2.

Overvågning af komponenter (input/output komponenter/systemer)

Hvis der er tale om input-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, rationalitetssvigt.

Diagnosticeringen af rationalitetssvigtet skal derefter kontrollere, at et føler-output hverken er uhensigtsmæssigt højt eller uhensigtsmæssigt lavt (dvs. der skal være en »tosidet« diagnosticering).

I det omfang, det er muligt, og med den administrative myndigheds accept, skal OBD-systemet detektere rationalitetssvigt (f.eks. uhensigtsmæssigt høje og uhensigtsmæssigt lave værdier) og svigt i elektriske kredsløb (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav) separat. Desuden skal unikke DTC'er for hver enkel fejl (f.eks. out-of-range lav, out-of-range høj og rationalitetssvigt) lagres.

Hvis der er tale om output-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, om den ønskede reaktion på computerkommandoer ikke forekommer.

I det omfang, det er muligt, og med den administrative myndigheds accept, skal OBD-systemet detektere funktionalitetssvigt og svigt i elektriske kredsløb (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav) separat og lagre unikke DTC'er for hver særskilt fejl (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav, funktionalitetsfejl).

OBD-systemet skal også foretage rationalitetsovervågning af oplysninger, der kommer fra eller sendes til komponenter, der ikke hører til motorsystemet, når sådanne oplysninger medfører en fare for, at emissionsbegrænsningssystemet og/eller motorsystemet ikke fungerer ordentligt.

| 4.2.2.1. | Undtagelser for komponentovervågning
  Overvågning af svigt i elektriske kredsløb, og i muligt omfang af funktionalitets- og rationalitetssvigt i motorsystemet, er ikke påkrævet, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | det pågældende svigt medfører en forøgelse af emissionen af et forurenende stof på mindre end 50 % af den regulerede emissionsgrænse, og |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Undtagelser for komponentovervågning

Overvågning af svigt i elektriske kredsløb, og i muligt omfang af funktionalitets- og rationalitetssvigt i motorsystemet, er ikke påkrævet, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

det pågældende svigt medfører en forøgelse af emissionen af et forurenende stof på mindre end 50 % af den regulerede emissionsgrænse, og

| b) | det pågældende svigt ikke fører til, at nogen emission overskrider den regulerede emissionsgrænse (2), og |
| --- | --- |

b)

det pågældende svigt ikke fører til, at nogen emission overskrider den regulerede emissionsgrænse (2), og

| c) | det pågældende svigt ikke berører en komponent eller system, der sætter OBD-systemet i stand til at fungere efter hensigten. |
| --- | --- |

c)

det pågældende svigt ikke berører en komponent eller system, der sætter OBD-systemet i stand til at fungere efter hensigten.

Bestemmelsen af indflydelsen på emissionen skal foretages på et stabiliseret motorsystem i en motordynamometer-prøvningscelle i henhold til påvisningsprocedurerne i dette bilag.

| 4.2.3. | Overvågningsfrekvens
  Overvågningsenhederne skal køre kontinuerligt, når betingelserne for overvågning er opfyldt, eller én gang pr. driftssekvens (f.eks. overvågningsenheder, der medfører en forøget emission, når de kører).
  Når en overvågningsenhed ikke kører kontinuerligt, skal fabrikanten klart gøre den administrative myndighed opmærksom på dette og beskrive de betingelser, som overvågningsenheden kører under.
  Overvågningsenhederne skal køre under den gældende OBD-prøvecyklus som specificeret i punkt 7.2.2.
  En overvågningsenhed anses for at køre kontinuerligt, hvis den kører mindst én gang i sekundet. Hvis en computer input- eller output-komponent samples mindre end én gang pr. sekund med henblik på motorstyring, anses en overvågningsenhed også for at køre kontinuerligt, hvis komponentsignalet evalueres hver gang sampling finder sted.
  For komponenter eller systemer, der overvåges kontinuerligt, kræves det ikke, at en output-komponent/et output-system aktiveres alene for at den pågældende komponent eller det pågældende system kan overvåges. |
| --- | --- |

4.2.3.

Overvågningsfrekvens

Overvågningsenhederne skal køre kontinuerligt, når betingelserne for overvågning er opfyldt, eller én gang pr. driftssekvens (f.eks. overvågningsenheder, der medfører en forøget emission, når de kører).

Når en overvågningsenhed ikke kører kontinuerligt, skal fabrikanten klart gøre den administrative myndighed opmærksom på dette og beskrive de betingelser, som overvågningsenheden kører under.

Overvågningsenhederne skal køre under den gældende OBD-prøvecyklus som specificeret i punkt 7.2.2.

En overvågningsenhed anses for at køre kontinuerligt, hvis den kører mindst én gang i sekundet. Hvis en computer input- eller output-komponent samples mindre end én gang pr. sekund med henblik på motorstyring, anses en overvågningsenhed også for at køre kontinuerligt, hvis komponentsignalet evalueres hver gang sampling finder sted.

For komponenter eller systemer, der overvåges kontinuerligt, kræves det ikke, at en output-komponent/et output-system aktiveres alene for at den pågældende komponent eller det pågældende system kan overvåges.

4.3.   Forskrifter for registrering af OBD-oplysninger

Når en fejl er blevet detekteret, men endnu ikke bekræftet, skal den mulige fejl betragtes som en »potentiel DTC«, og der skal registreres en »afventende DTC«-status. En »potentiel DTC« skal ikke medføre en aktivering af alarmsystemet i henhold til punkt 4.6.

Inden for den første driftssekvens kan en fejl direkte anses for »bekræftet og aktiv« uden først at blive betragtet som en »potentiel DTC«. Den gives status som »afventende DTC« og »bekræftet og aktiv DTC«.

Hvis en fejl med status som tidligere aktiv opstår igen, kan den pågældende fejl efter fabrikantens valg direkte gives status som »afventende DTC« og »bekræftet og aktiv DTC«. Uden at have haft status som »potentiel DTC«. Hvis den pågældende fejl gives status som potentiel, skal den også beholde status som tidligere aktiv, så længe den endnu ikke er bekræftet eller aktiv.

Overvågningssystemet skal afgøre om en fejl er til stede før afslutningen af den driftssekvens, der følger umiddelbart efter sekvensen for den detektering. På dette tidspunkt skal der lagres en »bekræftet og aktiv« DTC, og alarmsystemet skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 4.6.

Hvis der er tale om en genbrugelig MECS (dvs. at driften automatisk går tilbage til normal og MECS deaktiveres ved næste motorstart), er det ikke nødvendigt at lagre en »bekræftet og aktiv« DTC, medmindre den pågældende MECS aktiveres igen før afslutningen af den følgende driftssekvens. Hvis der er tale om ikke-genbrugelig MECS, skal der lagres en »bekræftet og aktiv« DTC, så snart MECS aktiveres.

I nogle specifikke tilfælde hvor overvågningsenheder kræver flere end to driftssekvenser for at detektere og bekræfte en fejl nøjagtigt (f.eks. overvågningsenheder, der anvender statistiske modeller, eller vedrører køretøjets forbrug af væsker), kan den administrative myndighed tillade anvendelse af mere en to driftssekvenser til overvågning, forudsat at fabrikanten begrunder behovet for en længere periode (f.eks. gennem tekniske argumenter, forsøgsresultater, interne erfaringer osv.).

Når en bekræftet og aktiv fejl ikke længere detekteres af systemet i en komplet driftssekvens, skal den tildeles status som tidligere aktiv ved starten af den efterfølgende driftssekvens og beholde denne status, indtil den pågældende fejl slettes ved hjælp af en scanningsværktøj eller slettes fra computerens hukommelse i overensstemmelse med punkt 4.4.

| Bemærk | : | Forskrifterne i dette punkt er illustreret i tillæg 2. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

Forskrifterne i dette punkt er illustreret i tillæg 2.

4.4.   Forskrifter for sletning af OBD-oplysninger

DTC og de gældende oplysninger (inklusive de tilhørende fryserammer) må ikke slettes fra computer-hukommelsen af OBD-systemet selv, før den pågældende DTC har haft status som tidligere aktiv i mindst 40 opvarmningscyklusser eller 200 driftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først. OBD-systemet skal slette alle DTC'er og de gældende oplysninger (inkl. den tilhørende fryseramme) efter anmodning fra et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

4.5.   Forskrifter for klassificering af fejl

Ved fejlklassificering specificeres den klasse, som en fejl henføres til, når den detekteres, i overensstemmelse med punkt 4.2 i dette bilag.

En fejl henføres til én klasse for hele køretøjets faktiske levetid, medmindre den myndighed, der udstedte certifikatet, eller fabrikanten bestemmer, at det er nødvendigt at foretage en omklassificering af den pågældende fejl.

Hvis en fejl ville resultere i forskellige klassificeringer for forskellige regulerede emissioner af forurenende stoffer eller for fejlens virkning på anden overvågningsfunktion, skal fejlen henføres til den klasse, der har forrang i den diskriminatoriske display-strategi.

Hvis en MECS aktiveres som følge af detektionen af en fejl, skal denne fejl klassificeres på grundlag af enten den aktiverede MECS's emissionsvirkning eller dens indvirkning på anden overvågningsfunktion. Fejlen henføres derefter til den klasse, der har forrang i den diskriminatoriske display-strategi.

| 4.5.1. | Klasse A-fejl
  En fejl identificeres som klasse A, når de relevante OBD-grænseværdier (OTL'er) antages at være overskredet.
  Det accepteres, at emissionerne måske ikke overskrider OTL'erne, når denne klasse af fejl opstår. |
| --- | --- |

4.5.1.

Klasse A-fejl

En fejl identificeres som klasse A, når de relevante OBD-grænseværdier (OTL'er) antages at være overskredet.

Det accepteres, at emissionerne måske ikke overskrider OTL'erne, når denne klasse af fejl opstår.

| 4.5.2. | Klasse B1-fejl
  En fejl klassificeres som en klasse B1-fejl, når der er betingelser til stede, der potentielt kan føre til emissioner, der ligger over OTL'erne, men for hvilke den nøjagtige virkning på emissionerne ikke kan vurderes, hvorfor de faktiske emissioner afhængigt af omstændighederne kan ligge over eller under OTL'erne.
  Eksempler på klasse B1-fejl kan bl.a. være fejl detekteret af overvågningsenheder, der udleder emissionsniveauer på grundlag af aflæsninger af følere eller begrænset overvågningsformåen.
  Klasse B1-fejl omfatter fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse A- eller klasse B1-fejl. |
| --- | --- |

4.5.2.

Klasse B1-fejl

En fejl klassificeres som en klasse B1-fejl, når der er betingelser til stede, der potentielt kan føre til emissioner, der ligger over OTL'erne, men for hvilke den nøjagtige virkning på emissionerne ikke kan vurderes, hvorfor de faktiske emissioner afhængigt af omstændighederne kan ligge over eller under OTL'erne.

Eksempler på klasse B1-fejl kan bl.a. være fejl detekteret af overvågningsenheder, der udleder emissionsniveauer på grundlag af aflæsninger af følere eller begrænset overvågningsformåen.

Klasse B1-fejl omfatter fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse A- eller klasse B1-fejl.

| 4.5.3. | Klasse B2-fejl
  En fejl klassificeres som en klasse B2-fejl, når der er betingelser til stede, der formodes at påvirke emissionerne, men ikke i en sådan grad, at OTL overskrides.
  Fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse B2-fejl, klassificeres i klasse B1 eller B2. |
| --- | --- |

4.5.3.

Klasse B2-fejl

En fejl klassificeres som en klasse B2-fejl, når der er betingelser til stede, der formodes at påvirke emissionerne, men ikke i en sådan grad, at OTL overskrides.

Fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse B2-fejl, klassificeres i klasse B1 eller B2.

| 4.5.4. | Klasse C-fejl
  En fejl klassificeres som en klasse C-fejl, når der er betingelser til stede, der, hvis de overvåges, formodes at påvirke emissionerne, men ikke i en sådan grad, at de regulerede emissionsgrænser overskrides.
  Fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse C-fejl, klassificeres i klasse B1 eller B2. |
| --- | --- |

4.5.4.

Klasse C-fejl

En fejl klassificeres som en klasse C-fejl, når der er betingelser til stede, der, hvis de overvåges, formodes at påvirke emissionerne, men ikke i en sådan grad, at de regulerede emissionsgrænser overskrides.

Fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse C-fejl, klassificeres i klasse B1 eller B2.

4.6.   Alarmsystem

Svigt i en komponent i alarmsystemet må ikke sætte OBD-systemet ud af funktion.

| 4.6.1. | Specifikationer for fejlindikatoren (MI)
  Fejlindikatoren skal kunne ses af føreren fra førersædet under alle belysningsforhold. Fejlindikatoren skal omfatte et gult advarselssignal (som defineret i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 7) eller et ravgult advarselssignal (som defineret i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 6), identificeret ved symbolet F01 i henhold til ISO Standard 2575:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

Specifikationer for fejlindikatoren (MI)

Fejlindikatoren skal kunne ses af føreren fra førersædet under alle belysningsforhold. Fejlindikatoren skal omfatte et gult advarselssignal (som defineret i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 7) eller et ravgult advarselssignal (som defineret i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 6), identificeret ved symbolet F01 i henhold til ISO Standard 2575:2004.

| 4.6.2. | Skema over tænding af fejlindikator
  Afhængig af den eller de fejl, der er detekteret af OBD-systemet, tændes fejlindikatoren i henhold til en af aktiveringsmodiene beskrevet i nedenstående tabel | Aktiveringsmodus 1 | Aktiveringsmodus 2 | Aktiveringsmodus 3 | Aktiveringsmodus 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiverings betingelser | Ingen fejl | Klasse C-fejl | Klasse B-fejl og B1-tællere < 200 h | Klasse A-fejl eller B1-tællere > 200 h |
| Nøgle på motor tændt | Intet display | Diskriminatorisk display-strategi | Diskriminatorisk display-strategi | Diskriminatorisk display-strategi |
| Nøgle på motor slukket | Harmoniseret display-strategi | Harmoniseret display-strategi | Harmoniseret display-strategi | Harmoniseret display-strategi |

4.6.2.

Skema over tænding af fejlindikator

Afhængig af den eller de fejl, der er detekteret af OBD-systemet, tændes fejlindikatoren i henhold til en af aktiveringsmodiene beskrevet i nedenstående tabel

Aktiveringsmodus 1

Aktiveringsmodus 2

Aktiveringsmodus 3

Aktiveringsmodus 4

Aktiverings betingelser

Ingen fejl

Klasse C-fejl

Klasse B-fejl og B1-tællere < 200 h

Klasse A-fejl eller B1-tællere > 200 h

Nøgle på motor tændt

Intet display

Diskriminatorisk display-strategi

Diskriminatorisk display-strategi

Diskriminatorisk display-strategi

Nøgle på motor slukket

Harmoniseret display-strategi

Harmoniseret display-strategi

Harmoniseret display-strategi

Harmoniseret display-strategi

Display-strategien kræver, at fejlindikatoren (MI) aktiveres i henhold til den klasse, som fejlen er klassificeret i. Denne strategi skal fastlåses ved hjælp af software-kodning, som ikke rutinemæssigt skal være tilgængeligt via scanningsværktøjet.

Strategien for aktivering af fejlindikatoren (MI) med nøglen på »tænding sluttet — motor slukket« er beskrevet i punkt 4.6.4.

Figur B1 og B2 viser de foreskrevne aktiveringsstrategier ved nøgle på »tænding sluttet — motor kørende eller slukket«.

Figur B1

Test af pære og indikation af driftsklarhed

Image

Figur B2:

Feljdisplay-strategi: kun den diskriminatoriske strategi finder anvendelse

Image

| 4.6.3. | MI-aktivering ved »motor tændt«
  Når nøglen er i positionen »tændt« og motoren startes (motor tændt), skal en kommando slukke MI, medmindre betingelserne i punkt 4.6.3.1 og/eller punkt 4.6.3.2 er opfyldt. |
| --- | --- |

4.6.3.

MI-aktivering ved »motor tændt«

Når nøglen er i positionen »tændt« og motoren startes (motor tændt), skal en kommando slukke MI, medmindre betingelserne i punkt 4.6.3.1 og/eller punkt 4.6.3.2 er opfyldt.

| 4.6.3.1. | MI-display-strategi
  For så vidt angår aktivering af MI har kontinuerlig MI forrang for kort MI og kommandostyret MI. For så vidt angår aktivering af MI har kort MI forrang for kommandostyret MI. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

MI-display-strategi

For så vidt angår aktivering af MI har kontinuerlig MI forrang for kort MI og kommandostyret MI. For så vidt angår aktivering af MI har kort MI forrang for kommandostyret MI.

| 4.6.3.1.1. | Klasse A-fejl
  OBD-systemet skal afgive kommando om en kontinuerlig MI efter lagring af en bekræftet DTC i forbindelse med en klasse A-fejl. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Klasse A-fejl

OBD-systemet skal afgive kommando om en kontinuerlig MI efter lagring af en bekræftet DTC i forbindelse med en klasse A-fejl.

| 4.6.3.1.2. | Klasse B-fejl
  OBD-systemet skal afgive kommando om en »kort MI« ved næste tænding efter lagring af en bekræftet og aktiv DTC i forbindelse med en klasse B-fejl.
  Hver gang en B1-tæller runder 200 timer, skal OBD-systemet afgive kommando om en kontinuerlig MI. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

Klasse B-fejl

OBD-systemet skal afgive kommando om en »kort MI« ved næste tænding efter lagring af en bekræftet og aktiv DTC i forbindelse med en klasse B-fejl.

Hver gang en B1-tæller runder 200 timer, skal OBD-systemet afgive kommando om en kontinuerlig MI.

| 4.6.3.1.3. | Klasse C-fejl
  Fabrikanten kan give adgang til oplysninger om klasse C-fejl ved hjælp af en kommandostyret MI, der skal være tilgængelig, indtil motoren startes. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

Klasse C-fejl

Fabrikanten kan give adgang til oplysninger om klasse C-fejl ved hjælp af en kommandostyret MI, der skal være tilgængelig, indtil motoren startes.

| 4.6.3.1.4. | Skema for deaktivering af MI
  »Kontinuerlig MI« skal skifte til en »kort MI« hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede den kontinuerlige MI ikke detekteres under den igangværende driftssekvens, og hvis en kontinuerlig MI ikke aktiveres som følge af en anden fejl.
  Den »korte MI« deaktiveres, hvis fejlen ikke detekteres i 3 på hinanden efterfølgende driftssekvenser, og hvis MI ikke aktiveres som følge af en anden klasse A- eller B-fejl. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Skema for deaktivering af MI

»Kontinuerlig MI« skal skifte til en »kort MI« hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede den kontinuerlige MI ikke detekteres under den igangværende driftssekvens, og hvis en kontinuerlig MI ikke aktiveres som følge af en anden fejl.

Den »korte MI« deaktiveres, hvis fejlen ikke detekteres i 3 på hinanden efterfølgende driftssekvenser, og hvis MI ikke aktiveres som følge af en anden klasse A- eller B-fejl.

| 4.6.4. | MI-aktivering ved »tænding sluttet/motor slukket«
  Aktiveringen af MI ved tænding sluttet/motor slukket skal bestå af to sekvenser, der er adskilt af en periode på 5 sekunder med MI slukket:






  a) | den første sekvens skal give en indikation af MI-funktionaliteten og af de overvågede komponenters driftsklarhed |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

MI-aktivering ved »tænding sluttet/motor slukket«

Aktiveringen af MI ved tænding sluttet/motor slukket skal bestå af to sekvenser, der er adskilt af en periode på 5 sekunder med MI slukket:

a)

den første sekvens skal give en indikation af MI-funktionaliteten og af de overvågede komponenters driftsklarhed

| b) | den anden sekvens skal give en indikation af tilstedeværelsen af en fejl. |
| --- | --- |

b)

den anden sekvens skal give en indikation af tilstedeværelsen af en fejl.

Den anden sekvens gentages, indtil motoren startes (motor på) eller nøglen drejes til tænding slukket.

| 4.6.4.1. | MI-funktionalitet/driftsklarhed
  MI'en skal vise en fast indikation i 5 sekunder for at angive, at MI'en er funktionel.
  MI'en skal forblive i slukket stilling i 10 sekunder.
  MI'en skal derefter forblive i tændt stilling i 5 sekunder for at angive, at alle de overvågede komponenter er fuldt driftsklare.
  MI'en skal blinke én gang i sekundet i 5 sekunder for at angive, at driftsklarheden for en eller flere af de overvågede komponenter ikke er fuldstændig.
  MI'en skal derefter forblive slukket i 5 sekunder. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

MI-funktionalitet/driftsklarhed

MI'en skal vise en fast indikation i 5 sekunder for at angive, at MI'en er funktionel.

MI'en skal forblive i slukket stilling i 10 sekunder.

MI'en skal derefter forblive i tændt stilling i 5 sekunder for at angive, at alle de overvågede komponenter er fuldt driftsklare.

MI'en skal blinke én gang i sekundet i 5 sekunder for at angive, at driftsklarheden for en eller flere af de overvågede komponenter ikke er fuldstændig.

MI'en skal derefter forblive slukket i 5 sekunder.

| 4.6.4.2. | Tilstedeværelse/fravær af fejl
  Efter sekvensen beskrevet i punkt 4.6.4.1 skal MI angive tilstedeværelsen af en fejl ved en række blink eller ved kontinuerlig lysning, afhængig af hvilken aktiveringsmodus, der skal anvendes, som beskrevet i de efterfølgende punkter, eller fravær af fejl ved en række enkeltblink. I givet fald skal hvert blink bestå af 1 s med tændt MI efterfulgt af 1 s med slukket MI, og rækken af blink skal efterfølges af en periode på 5 s med MI slukket.
  Der indgår fire aktiveringsmodi, hvor aktiveringsmodus 4 har forrang for aktiveringsmodus 1, 2 og 3, aktiveringsmodus 3 har forrang for aktiveringsmodus 1 og 2, og aktiveringsmodus 2 har forrang for aktiveringsmodus 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Tilstedeværelse/fravær af fejl

Efter sekvensen beskrevet i punkt 4.6.4.1 skal MI angive tilstedeværelsen af en fejl ved en række blink eller ved kontinuerlig lysning, afhængig af hvilken aktiveringsmodus, der skal anvendes, som beskrevet i de efterfølgende punkter, eller fravær af fejl ved en række enkeltblink. I givet fald skal hvert blink bestå af 1 s med tændt MI efterfulgt af 1 s med slukket MI, og rækken af blink skal efterfølges af en periode på 5 s med MI slukket.

Der indgår fire aktiveringsmodi, hvor aktiveringsmodus 4 har forrang for aktiveringsmodus 1, 2 og 3, aktiveringsmodus 3 har forrang for aktiveringsmodus 1 og 2, og aktiveringsmodus 2 har forrang for aktiveringsmodus 1.

| 4.6.4.2.1. | Aktiveringsmodus 1 — ingen fejl
  MI blinker én gang. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

Aktiveringsmodus 1 — ingen fejl

MI blinker én gang.

| 4.6.4.2.2. | Aktiveringsmodus 2 — »kommandostyret MI«
  MI skal blinke to gange, hvis OBD-systemet ville afgive kommando om kommandostyret MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

Aktiveringsmodus 2 — »kommandostyret MI«

MI skal blinke to gange, hvis OBD-systemet ville afgive kommando om kommandostyret MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3. | Aktiveringsmodus 3 — »kort MI«
  MI skal blinke tre gange, hvis OBD-systemet ville afgive kommando om en kort MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

Aktiveringsmodus 3 — »kort MI«

MI skal blinke tre gange, hvis OBD-systemet ville afgive kommando om en kort MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4. | Aktiveringsmodus 4 — »kontinuerlig MI«
  MI skal forblive tændt (»kontinuerlig MI«), hvis OBD-systemet ville afgive kommando om en kontinuerlig MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

Aktiveringsmodus 4 — »kontinuerlig MI«

MI skal forblive tændt (»kontinuerlig MI«), hvis OBD-systemet ville afgive kommando om en kontinuerlig MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.5. | Tællere i forbindelse med fejl |
| --- | --- |

4.6.5.

Tællere i forbindelse med fejl

| 4.6.5.1. | MI-tællere |
| --- | --- |

4.6.5.1.

MI-tællere

| 4.6.5.1.1. | Kontinuerlig MI-tæller
  OBD-systemet skal indeholde en kontinuerlig MI-tæller til registrering af antallet af motordriftstimer med kontinuerlig MI aktiveret.
  Den kontinuerlige MI-tæller skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en opløsning på 1 time og opbevare denne værdi, medmindre betingelserne for nulstilling af tælleren er opfyldt.
  Den kontinuerlige MI-tæller skal fungere som følger:






  a) | ved start fra nul skal den kontinuerlige MI-tæller begynde at tælle, så snart den kontinuerlige MI aktiveres |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Kontinuerlig MI-tæller

OBD-systemet skal indeholde en kontinuerlig MI-tæller til registrering af antallet af motordriftstimer med kontinuerlig MI aktiveret.

Den kontinuerlige MI-tæller skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en opløsning på 1 time og opbevare denne værdi, medmindre betingelserne for nulstilling af tælleren er opfyldt.

Den kontinuerlige MI-tæller skal fungere som følger:

a)

ved start fra nul skal den kontinuerlige MI-tæller begynde at tælle, så snart den kontinuerlige MI aktiveres

| b) | den kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret |
| --- | --- |

b)

den kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret

| c) | den kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte tællingen fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en fejl, der medfører kontinuerlig MI, detekteres inden for 3 driftssekvenser |
| --- | --- |

c)

den kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte tællingen fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en fejl, der medfører kontinuerlig MI, detekteres inden for 3 driftssekvenser

| d) | den kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle fra nul igen, når en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, detekteres mere end 3 driftssekvenser efter at tælleren sidst er blevet fastholdt |
| --- | --- |

d)

den kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle fra nul igen, når en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, detekteres mere end 3 driftssekvenser efter at tælleren sidst er blevet fastholdt

| e) | den kontinuerlige MI-tæller nulstilles, når:






  i) | der ikke detekteres en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, inden for 40 opvarmningscyklusser eller 200 motordriftstimer efter tællerens sidste fastholdelse, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først eller |
| --- | --- | --- |

e)

den kontinuerlige MI-tæller nulstilles, når:

i)

der ikke detekteres en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, inden for 40 opvarmningscyklusser eller 200 motordriftstimer efter tællerens sidste fastholdelse, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først eller

| ii) | egendiagnose-scanningsværktøjer afgiver kommando til OBD-systemet om at slette egendiagnoseoplysninger. |
| --- | --- |

ii)

egendiagnose-scanningsværktøjer afgiver kommando til OBD-systemet om at slette egendiagnoseoplysninger.

Figur C1:

Illustration af aktiveringsprincipper for MI-tællere

Image

Figur C2:

Illustration af aktiveringsprincipper for B1-tæller

Image

| 4.6.5.1.2. | Kumulativ kontinuerlig MI-tæller
  OBD-systemet skal indeholde en kumulativ kontinuerlig MI-tæller til registrering af det kumulerede antal af motordriftstimer i motorens levetid med en kontinuerlig MI aktiveret.
  Den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en resolution på 1 time og fastholde denne værdi.
  Den kumulative kontinuerlige MI-tæller må ikke nulstilles af motorsystemet, et scanningsværktøj eller ved frakobling af et batteri.
  Den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fungere som følger:






  a) | den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle, når den kontinuerlige MI aktiveres |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Kumulativ kontinuerlig MI-tæller

OBD-systemet skal indeholde en kumulativ kontinuerlig MI-tæller til registrering af det kumulerede antal af motordriftstimer i motorens levetid med en kontinuerlig MI aktiveret.

Den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en resolution på 1 time og fastholde denne værdi.

Den kumulative kontinuerlige MI-tæller må ikke nulstilles af motorsystemet, et scanningsværktøj eller ved frakobling af et batteri.

Den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fungere som følger:

a)

den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle, når den kontinuerlige MI aktiveres

| b) | den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret |
| --- | --- |

b)

den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret

| c) | den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte at tælle fra det fastholdte punkt, når en kontinuerlig MI aktiveres. |
| --- | --- |

c)

den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte at tælle fra det fastholdte punkt, når en kontinuerlig MI aktiveres.

Figur C1 viser princippet for den kumulative kontinuerlige MI-tæller, og tillæg 2 indeholder eksempler, der illustrerer logikken.

| 4.6.5.2. | Tællere i forbindelse med Klasse B1-fejl |
| --- | --- |

4.6.5.2.

Tællere i forbindelse med Klasse B1-fejl

| 4.6.5.2.1. | Enkelt B1-tæller
  Egendiagnosesystemet skal indeholde en B1-tæller til registrering af antallet af motordriftstimer med tilstedeværelse af en klasse B1-fejl.
  B1-tælleren skal fungere som følger:






  a) | B1-tælleren skal begynde at tælle, så snart en klasse B1-fejl detekteres, og en bekræftet og aktiv DTC er blevet lagret |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Enkelt B1-tæller

Egendiagnosesystemet skal indeholde en B1-tæller til registrering af antallet af motordriftstimer med tilstedeværelse af en klasse B1-fejl.

B1-tælleren skal fungere som følger:

a)

B1-tælleren skal begynde at tælle, så snart en klasse B1-fejl detekteres, og en bekræftet og aktiv DTC er blevet lagret

| b) | B1-tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis ingen klasse B1-fejl er bekræftet og aktiv, eller når alle klasse B1-fejl er blevet slettet af et scanningsværktøj |
| --- | --- |

b)

B1-tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis ingen klasse B1-fejl er bekræftet og aktiv, eller når alle klasse B1-fejl er blevet slettet af et scanningsværktøj

| c) | B1-tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en efterfølgende klasse B1-fejl detekteres inden for 3 driftsfrekvenser. |
| --- | --- |

c)

B1-tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en efterfølgende klasse B1-fejl detekteres inden for 3 driftsfrekvenser.

Hvis B1-tælleren har overskredet 200 motordriftstimer, skal OBD-systemet indstille tælleren på 190 motordriftstimer, når OBD-systemet har konstateret, at en klasse B1-fejl ikke længere er bekræftet og aktiv, eller når alle klasse B1-fejl er blevet slettet ved hjælp af et scanningsværktøj. B1-tælleren skal begynde at tælle fra 190 motordriftstimer, hvis en efterfølgende klasse B1-fejl optræder inden for 3 driftssekvenser.

B1-tælleren skal nulstilles, når der har været 3 på hinanden følgende driftssekvenser i hvilke der ikke er blevet konstateret nogen klasse B1-fejl.

| Bemærk | : | B1-tælleren angiver ikke antallet af motordriftstimer med tilstedeværelse af en enkelt klasse B1-fejl.
  B1-tælleren kan akkumulere antallet at timer for 2 eller flere forskellige klasse B1-fejl, hvoraf ingen er nået op på den tid, som tælleren angiver.
  Det er kun meningen med B1-tælleren, at den skal bestemme, hvornår den kontinuerlige MI skal aktiveres.
  Figur C2 viser princippet for den kumulative B1-tæller, og tillæg 2 indeholder eksempler, der illustrerer logikken. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

B1-tælleren angiver ikke antallet af motordriftstimer med tilstedeværelse af en enkelt klasse B1-fejl.

B1-tælleren kan akkumulere antallet at timer for 2 eller flere forskellige klasse B1-fejl, hvoraf ingen er nået op på den tid, som tælleren angiver.

Det er kun meningen med B1-tælleren, at den skal bestemme, hvornår den kontinuerlige MI skal aktiveres.

Figur C2 viser princippet for den kumulative B1-tæller, og tillæg 2 indeholder eksempler, der illustrerer logikken.

| 4.6.5.2.2. | Flere B1-tællere
  En fabrikant kan anvende flere B1-tællere. Hvis dette er tilfældet, skal systemet kunne tildele en specifik B1-tæller til hver klasse B1-fejl.
  Styringen af den specifikke B1-tæller skal følge samme regler som for en enkelt B1-tæller, hvor hver specifik B1-tæller skal begynde at tælle, når den tildelte klasse B1-fejl er detekteret. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Flere B1-tællere

En fabrikant kan anvende flere B1-tællere. Hvis dette er tilfældet, skal systemet kunne tildele en specifik B1-tæller til hver klasse B1-fejl.

Styringen af den specifikke B1-tæller skal følge samme regler som for en enkelt B1-tæller, hvor hver specifik B1-tæller skal begynde at tælle, når den tildelte klasse B1-fejl er detekteret.

4.7.   OBD-oplysninger

| 4.7.1. | Registrerede oplysninger
  De oplysninger, der er registreret af OBD-systemet skal være til rådighed til udtagning fra køretøjet i følgende informationspakker:






  a) | oplysninger om motorens tilstand |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Registrerede oplysninger

De oplysninger, der er registreret af OBD-systemet skal være til rådighed til udtagning fra køretøjet i følgende informationspakker:

a)

oplysninger om motorens tilstand

| b) | oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl |
| --- | --- |

b)

oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl

| c) | reparationsoplysninger. |
| --- | --- |

c)

reparationsoplysninger.

| 4.7.1.1. | Oplysninger om motorens tilstand
  Disse oplysninger vil give en håndhævelsesinstans (3) kendskab til fejlindikatorens status og andre data i forbindelse hermed (f.eks. kontinuerlig MI-tæller, driftsklarhed).
  OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at udstyr til ekstern vejsidekontrol kan behandle dataene og give en kontrollant følgende oplysninger:






  a) | diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Oplysninger om motorens tilstand

Disse oplysninger vil give en håndhævelsesinstans (3) kendskab til fejlindikatorens status og andre data i forbindelse hermed (f.eks. kontinuerlig MI-tæller, driftsklarhed).

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at udstyr til ekstern vejsidekontrol kan behandle dataene og give en kontrollant følgende oplysninger:

a)

diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi

| b) | køretøjsidentifikationsnumrene (VIN) |
| --- | --- |

b)

køretøjsidentifikationsnumrene (VIN)

| c) | tilstedeværelse af kontinuerlig MI |
| --- | --- |

c)

tilstedeværelse af kontinuerlig MI

| d) | OBD-systemets driftsklarhed |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets driftsklarhed

| e) | antal motordriftstimer for den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller). |
| --- | --- |

e)

antal motordriftstimer for den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller).

Der skal være »read only«-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).

| 4.7.1.2. | Oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl
  Disse oplysninger skal give enhver bilinspektion (4) en del af de motorrelaterede OBD-data, herunder status for fejlindikator og tilhørende data (MI-tællere), en liste over aktive/bekræftede klasse A og B-fejl og tilhørende data (f.eks. B1-tæller).
  OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at udstyr til bilsyn kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:






  a) | nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl

Disse oplysninger skal give enhver bilinspektion (4) en del af de motorrelaterede OBD-data, herunder status for fejlindikator og tilhørende data (MI-tællere), en liste over aktive/bekræftede klasse A og B-fejl og tilhørende data (f.eks. B1-tæller).

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at udstyr til bilsyn kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:

a)

nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49

| b) | diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi |
| --- | --- |

b)

diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi

| c) | køretøjsidentifikationsnumrene (VIN) |
| --- | --- |

c)

køretøjsidentifikationsnumrene (VIN)

| d) | fejlindikatorens status |
| --- | --- |

d)

fejlindikatorens status

| e) | OBD-systemets driftsklarhed |
| --- | --- |

e)

OBD-systemets driftsklarhed

| f) | antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger |
| --- | --- |

f)

antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger

| g) | antal motordriftstimer, som den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller) var aktiveret i |
| --- | --- |

g)

antal motordriftstimer, som den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller) var aktiveret i

| h) | kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller) |
| --- | --- |

h)

kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller)

| i) | værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer |
| --- | --- |

i)

værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer

| j) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl |
| --- | --- |

j)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl

| k) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2) |
| --- | --- |

k)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2)

| l) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl |
| --- | --- |

l)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl

| m) | softwarekalibreringsidentifikation(er) |
| --- | --- |

m)

softwarekalibreringsidentifikation(er)

| n) | kalibreringskontrolnummer(-numre). |
| --- | --- |

n)

kalibreringskontrolnummer(-numre).

Der skal være »read only«-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).

| 4.7.1.3. | Reparationsoplysninger
  Disse oplysninger vil give de teknikere, der skal udføre reparationer, alle de OBD-data, der er specificeret i dette bilag (f.eks. fryserammeinformation).
  OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at eksternt reparationstestudstyr kan behandle dataene og give de teknikere, der skal udføre reparationer, følgende oplysninger:






  a) | nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Reparationsoplysninger

Disse oplysninger vil give de teknikere, der skal udføre reparationer, alle de OBD-data, der er specificeret i dette bilag (f.eks. fryserammeinformation).

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at eksternt reparationstestudstyr kan behandle dataene og give de teknikere, der skal udføre reparationer, følgende oplysninger:

a)

nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49

| b) | køretøjsidentifikationsnummer (VIN) |
| --- | --- |

b)

køretøjsidentifikationsnummer (VIN)

| c) | fejlindikatorens status |
| --- | --- |

c)

fejlindikatorens status

| d) | OBD-systemets driftsklarhed |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets driftsklarhed

| e) | antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger |
| --- | --- |

e)

antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger

| f) | status for overvågningsenheder (dvs. udkoblet for resten af denne kørselscyklus, færdigkøre denne kørselscykel, eller ikke færdigkøre denne kørselscyklus) siden motoren sidst blev slukket for hver overvågningsenhed, der bruges til driftsklarhedsstatus |
| --- | --- |

f)

status for overvågningsenheder (dvs. udkoblet for resten af denne kørselscyklus, færdigkøre denne kørselscykel, eller ikke færdigkøre denne kørselscyklus) siden motoren sidst blev slukket for hver overvågningsenhed, der bruges til driftsklarhedsstatus

| g) | antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller) |
| --- | --- |

g)

antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller)

| h) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl |
| --- | --- |

h)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl

| i) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2) |
| --- | --- |

i)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2)

| j) | kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller) |
| --- | --- |

j)

kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller)

| k) | værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer |
| --- | --- |

k)

værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer

| l) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl og antal motordriftstimer fra B1-tæller(e) |
| --- | --- |

l)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl og antal motordriftstimer fra B1-tæller(e)

| m) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse C-fejl |
| --- | --- |

m)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse C-fejl

| n) | afventende DTC'er og deres tilhørende klasser |
| --- | --- |

n)

afventende DTC'er og deres tilhørende klasser

| o) | tidligere aktive DTC'er og tilhørende klasser |
| --- | --- |

o)

tidligere aktive DTC'er og tilhørende klasser

| p) | realtidsoplysninger om OEM-udvalgte og understøttede følersignaler, interne signaler og output-signaler (jf. punkt 4.7.2 og tillæg 5) |
| --- | --- |

p)

realtidsoplysninger om OEM-udvalgte og understøttede følersignaler, interne signaler og output-signaler (jf. punkt 4.7.2 og tillæg 5)

| q) | fryserammedata kræves i henhold til dette bilag (jf. punkt 4.7.1.4 og tillæg 5) |
| --- | --- |

q)

fryserammedata kræves i henhold til dette bilag (jf. punkt 4.7.1.4 og tillæg 5)

| r) | softwarekalibreringsidentifikation(er) |
| --- | --- |

r)

softwarekalibreringsidentifikation(er)

| s) | kalibreringskontrolnummer(-numre). |
| --- | --- |

s)

kalibreringskontrolnummer(-numre).

OBD-systemet skal slette alle registrerede fejl i motorsystemet og relaterede data (oplysninger om driftstid, fryserammer osv.) i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag, når anmodning herom gives via det eksterne reparationstestudstyr i henhold til den gældende standard som fastlagt i tillæg 6.

| 4.7.1.4. | Fryserammeoplysninger
  Mindst én »fryseramme« med oplysninger skal lagres på det tidspunkt, hvor enten en potentiel DTC eller en bekræftet og aktiv DTC lagres, efter fabrikantens valg. Fabrikanten kan altid opdatere fryserammeoplysningerne, når den afventende DTC detekteres igen.
  Fryserammen skal give køretøjets driftsbetingelser på tidspunktet for detektering af fejlen samt DTC'en og de tilhørende lagrede data. Fryserammen skal omfatte oplysninger som vist i tabel 1 i tillæg 5 til dette bilag. Fryseramme skal også omfatte alle de oplysninger i tabel 2 og 3 i tillæg 5 til dette bilag, der anvendes til overvågning eller styring i den specifikke styringsenhed, der lagrede DTC'en.
  Lagring af fryserammeoplysninger vedrørende en klasse A-fejl får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl, som får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl og oplysninger vedrørende en klasse C-fejl. Den første fejl, der detekteres, skal have forrang frem for den seneste fejl, medmindre den seneste fejl er i en højere klasse.
  Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5, skal fryserammeoplysningerne omfatte oplysningselementer for anordningens følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Fryserammeoplysninger

Mindst én »fryseramme« med oplysninger skal lagres på det tidspunkt, hvor enten en potentiel DTC eller en bekræftet og aktiv DTC lagres, efter fabrikantens valg. Fabrikanten kan altid opdatere fryserammeoplysningerne, når den afventende DTC detekteres igen.

Fryserammen skal give køretøjets driftsbetingelser på tidspunktet for detektering af fejlen samt DTC'en og de tilhørende lagrede data. Fryserammen skal omfatte oplysninger som vist i tabel 1 i tillæg 5 til dette bilag. Fryseramme skal også omfatte alle de oplysninger i tabel 2 og 3 i tillæg 5 til dette bilag, der anvendes til overvågning eller styring i den specifikke styringsenhed, der lagrede DTC'en.

Lagring af fryserammeoplysninger vedrørende en klasse A-fejl får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl, som får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl og oplysninger vedrørende en klasse C-fejl. Den første fejl, der detekteres, skal have forrang frem for den seneste fejl, medmindre den seneste fejl er i en højere klasse.

Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5, skal fryserammeoplysningerne omfatte oplysningselementer for anordningens følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet.

| 4.7.1.5. | Driftsklarhed
  En »driftsklarhed« sættes til »færdig« når en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder, som denne status adresseres til, har været i drift siden sidste sletning efter anmodning fra eksternt egendiagnose-scanningsværktøj. Driftsklarhed sættes til »ikke færdig« ved at slette fejlkodehukommelsen i en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder ved hjælp af anmodning fra et eksternt scanningsværktøj.
  Normal slukning af motoren må ikke ændre driftsklarhed.
  Fabrikanten kan, med forbehold af den administrative myndigheds godkendelse, anmode om, at en overvågningsenheds status sættes til at indikere »færdig«, uden at overvågningsenheden er »færdig«, hvis overvågning frakobles for flere driftssekvenser som følge af vedvarende ekstreme driftsbetingelser (f.eks. lave temperaturer, store højder osv.). Enhver sådan anmodning skal nærmere angive betingelserne for udkobling af overvågningssystem og det antal driftssekvenser, som vil finde sted uden overvågningsfærdiggørelse, før driftklarhedsstatus indikeres som »færdig«. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Driftsklarhed

En »driftsklarhed« sættes til »færdig« når en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder, som denne status adresseres til, har været i drift siden sidste sletning efter anmodning fra eksternt egendiagnose-scanningsværktøj. Driftsklarhed sættes til »ikke færdig« ved at slette fejlkodehukommelsen i en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder ved hjælp af anmodning fra et eksternt scanningsværktøj.

Normal slukning af motoren må ikke ændre driftsklarhed.

Fabrikanten kan, med forbehold af den administrative myndigheds godkendelse, anmode om, at en overvågningsenheds status sættes til at indikere »færdig«, uden at overvågningsenheden er »færdig«, hvis overvågning frakobles for flere driftssekvenser som følge af vedvarende ekstreme driftsbetingelser (f.eks. lave temperaturer, store højder osv.). Enhver sådan anmodning skal nærmere angive betingelserne for udkobling af overvågningssystem og det antal driftssekvenser, som vil finde sted uden overvågningsfærdiggørelse, før driftklarhedsstatus indikeres som »færdig«.

| 4.7.2 | Datastrømsinformation
  OBD-systemet skal på anmodning stille de oplysninger, der er vist i tabel 1 til 4 i tillæg 5 i dette bilag til rådighed i realtid for et scanningsværktøj (faktiske signalværdier bør anvendes frem for surrogatværdier).
  For så vidt angår de beregnede belastnings- og drejningsmomentparametre skal OBD-systemet rapportere de mest nøjagtige værdier, der beregnes med de relevante elektroniske styreenheder (f.eks. motorstyringscomputeren).
  Tabel 1 i tillæg 5 anfører en liste over obligatoriske OBD-oplysninger vedrørende motorbelastning og -hastighed.
  Tabel 2 i tillæg 5 anfører de andre OBD-oplysninger, der skal inkluderes, hvis de anvendes af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-overvågningsenheder.
  Tabel 3 i tillæg 5 viser hvilke oplysninger, der skal inkluderes, hvis motoren er således udstyret, føler eller beregner oplysningerne (5). Fabrikanten kan beslutte at lade andre fryseramme- eller datastrømsoplysninger indgå.
  Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5 (f.eks. SCR), skal datastrømsoplysningerne omfatte oplysningselementer for denne anordnings følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet. |
| --- | --- |

4.7.2

Datastrømsinformation

OBD-systemet skal på anmodning stille de oplysninger, der er vist i tabel 1 til 4 i tillæg 5 i dette bilag til rådighed i realtid for et scanningsværktøj (faktiske signalværdier bør anvendes frem for surrogatværdier).

For så vidt angår de beregnede belastnings- og drejningsmomentparametre skal OBD-systemet rapportere de mest nøjagtige værdier, der beregnes med de relevante elektroniske styreenheder (f.eks. motorstyringscomputeren).

Tabel 1 i tillæg 5 anfører en liste over obligatoriske OBD-oplysninger vedrørende motorbelastning og -hastighed.

Tabel 2 i tillæg 5 anfører de andre OBD-oplysninger, der skal inkluderes, hvis de anvendes af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-overvågningsenheder.

Tabel 3 i tillæg 5 viser hvilke oplysninger, der skal inkluderes, hvis motoren er således udstyret, føler eller beregner oplysningerne (5). Fabrikanten kan beslutte at lade andre fryseramme- eller datastrømsoplysninger indgå.

Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5 (f.eks. SCR), skal datastrømsoplysningerne omfatte oplysningselementer for denne anordnings følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet.

| 4.7.3. | Adgang til OBD-oplysninger
  Der skal gives adgang til OBD-oplysninger i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til dette bilag og følgende underpunkter (6).
  Adgang til OBD-oplysninger må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af OBD-oplysninger må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.
  En enkelt adgangsmetode (f.eks. et enkelt adgangspunkt/knudepunkt) til OBD-oplysninger skal understøttes til udhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de OBD-oplysninger, der kræves i henhold til dette bilag. Denne metode skal også gøre det muligt at få adgang til specifikke, mindre oplysningspakker som defineret i dette bilag (f.eks. informationspakker til teknisk kontrol for så vidt angår emissionsrelaterede OBD-oplysninger).
  Der skal gives adgang til OBD-oplysninger ved anvendelse af mindst én af følgende serier af standarder nævnt i tillæg 6:






  a) | ISO/PAS 27145 (CAN-baseret) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Adgang til OBD-oplysninger

Der skal gives adgang til OBD-oplysninger i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til dette bilag og følgende underpunkter (6).

Adgang til OBD-oplysninger må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af OBD-oplysninger må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.

En enkelt adgangsmetode (f.eks. et enkelt adgangspunkt/knudepunkt) til OBD-oplysninger skal understøttes til udhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de OBD-oplysninger, der kræves i henhold til dette bilag. Denne metode skal også gøre det muligt at få adgang til specifikke, mindre oplysningspakker som defineret i dette bilag (f.eks. informationspakker til teknisk kontrol for så vidt angår emissionsrelaterede OBD-oplysninger).

Der skal gives adgang til OBD-oplysninger ved anvendelse af mindst én af følgende serier af standarder nævnt i tillæg 6:

a)

ISO/PAS 27145 (CAN-baseret)

| b) | ISO 27145 (TCP/IP-baseret) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 (TCP/IP-baseret)

| c) | SAE J1939-71. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-71.

Adgang til OBD-oplysninger skal være mulig ved hjælp af ledningstilslutning.

OBD-data skal leveres af OBD-systemet efter anmodning ved hjælp af et scanningsværktøj, der opfylder kravene i de gældende standarder nævnt i tillæg 6 (kommunikation med ekstern testenhed).

| 4.7.3.1. | CAN-baseret kommunikation med ledningstilslutning
  OBD-systemets ledningstilsluttede data-links kommunikationshastighed skal være enten 250 kbps eller 500 kbps.
  Det er fabrikantens ansvar at vælge baud rate og konstruere OBD-systemet i overensstemmelse med de krav, der er specificeret i de standarder, der er nævnt i tillæg 6 og henvist til i dette bilag. OBD-systemet skal være tolerant over for den automatiske detektering mellem disse to baud rates, der udføres af eksternt testudstyr.
  Tilslutningsinterface mellem køretøjet og det eksterne diagnosetestværktøj (f.eks. scanningsværktøj) skal være standardiseret og opfylde alle kravene i ISO 15031 3 Type A (12 VDC power supply), Type B (24 VDC power supply) or SAE J1939-13 (12 or 24 VDC power supply). |
| --- | --- |

4.7.3.1.

CAN-baseret kommunikation med ledningstilslutning

OBD-systemets ledningstilsluttede data-links kommunikationshastighed skal være enten 250 kbps eller 500 kbps.

Det er fabrikantens ansvar at vælge baud rate og konstruere OBD-systemet i overensstemmelse med de krav, der er specificeret i de standarder, der er nævnt i tillæg 6 og henvist til i dette bilag. OBD-systemet skal være tolerant over for den automatiske detektering mellem disse to baud rates, der udføres af eksternt testudstyr.

Tilslutningsinterface mellem køretøjet og det eksterne diagnosetestværktøj (f.eks. scanningsværktøj) skal være standardiseret og opfylde alle kravene i ISO 15031 3 Type A (12 VDC power supply), Type B (24 VDC power supply) or SAE J1939-13 (12 or 24 VDC power supply).

| 4.7.3.2. | (reservet til TCP/IP (Ethernet) based wired communication.) |
| --- | --- |

4.7.3.2.

(reservet til TCP/IP (Ethernet) based wired communication.)

| 4.7.3.3. | Placering af tilslutningsstik
  Tilslutningsstikket skal placeres i førersiden i fodrumsområdet inden for det område, der er afgrænset af førerens side af køretøjet og førerens sidekant af midterkonsollen (eller køretøjets midterlinje, hvis det ikke har en midterkonsol) på et sted, der ikke befinder sig højere end den nederste del af rattet, når dette er indstillet i laveste position. Tilslutningsstikket må ikke være placeret på eller i midterkonsollen (dvs. hverken på de horisontale flader nær gulvmonteret gearstang, håndbremsehåndtag eller kopholdere, eller på de vertikale flader nær betjeningsknapper for stereo/radio, klimaanlæg eller navigationssystem). Tilslutningsstikkets placering skal gøre det let at identificere det og få adgang til det (f.eks. for at tilslutte et eksternt værktøj). For køretøjer med sidedør for føreren, skal en person der står (eller står »foroverbøjet«) udenfor køretøjet i førerens side let kunne identificere tilslutningsstikket og have let adgang til dette, når døren i førersiden er åben.
  Den administrative myndighed kan på fabrikantens anmodning godkende en alternativ placering, hvis monteringsstedet er let tilgængeligt og beskyttet mod utilsigtet beskadigelse under normale anvendelsesbetingelser, f.eks. den placering, der er beskrevet i ISO 15031-standardserien.
  Hvis tilslutningsstikket er tildækket eller placeret i en særlig boks med udstyr, skal OBD-boksens dæksel kunne fjernes med hånden uden brug af værktøj og tydeligt være mærket »OBD« for at identificere tilslutningsstikkets placering.
  Fabrikanten kan forsyne køretøjer med yderligere diagnosestik og data-links til fabrikantens særlige formål, ud over de formål, der kræves i forbindelse med OBD-funktioner. Hvis det ekstra tilslutningsstik er i overensstemmelse med de standardstik, der tillades i tillæg 6, er det kun det tilslutningsstik, der er påkrævet i henhold til dette bilag, der klart skal mærkes »OBD« for at skelne det fra andre lignende tilslutningsstik. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Placering af tilslutningsstik

Tilslutningsstikket skal placeres i førersiden i fodrumsområdet inden for det område, der er afgrænset af førerens side af køretøjet og førerens sidekant af midterkonsollen (eller køretøjets midterlinje, hvis det ikke har en midterkonsol) på et sted, der ikke befinder sig højere end den nederste del af rattet, når dette er indstillet i laveste position. Tilslutningsstikket må ikke være placeret på eller i midterkonsollen (dvs. hverken på de horisontale flader nær gulvmonteret gearstang, håndbremsehåndtag eller kopholdere, eller på de vertikale flader nær betjeningsknapper for stereo/radio, klimaanlæg eller navigationssystem). Tilslutningsstikkets placering skal gøre det let at identificere det og få adgang til det (f.eks. for at tilslutte et eksternt værktøj). For køretøjer med sidedør for føreren, skal en person der står (eller står »foroverbøjet«) udenfor køretøjet i førerens side let kunne identificere tilslutningsstikket og have let adgang til dette, når døren i førersiden er åben.

Den administrative myndighed kan på fabrikantens anmodning godkende en alternativ placering, hvis monteringsstedet er let tilgængeligt og beskyttet mod utilsigtet beskadigelse under normale anvendelsesbetingelser, f.eks. den placering, der er beskrevet i ISO 15031-standardserien.

Hvis tilslutningsstikket er tildækket eller placeret i en særlig boks med udstyr, skal OBD-boksens dæksel kunne fjernes med hånden uden brug af værktøj og tydeligt være mærket »OBD« for at identificere tilslutningsstikkets placering.

Fabrikanten kan forsyne køretøjer med yderligere diagnosestik og data-links til fabrikantens særlige formål, ud over de formål, der kræves i forbindelse med OBD-funktioner. Hvis det ekstra tilslutningsstik er i overensstemmelse med de standardstik, der tillades i tillæg 6, er det kun det tilslutningsstik, der er påkrævet i henhold til dette bilag, der klart skal mærkes »OBD« for at skelne det fra andre lignende tilslutningsstik.

| 4.7.4. | Sletning/tilbagestilling af OBD-oplysninger ved hjælp af scanningsværktøj
  Efter anmodning via scanningsværktøjet skal følgende data slettes fra computernes hukommelse eller tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i dette bilag.







  OBD-oplysninger | Kan slettes | Kan tilbagestilles (7). |
| --- | --- | --- | --- |
| fejlindikatorens status | | X |
| OBD-systemets driftsklarhed | | X |
| antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller) | X | |
| alle DTC'er | X | |
| Værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer | | X |
| antal motordriftstimer fra B1-tælleren(-tællerne) | | X |
| de fryserammedata, der kræves i henhold til dette bilag | X | |

4.7.4.

Sletning/tilbagestilling af OBD-oplysninger ved hjælp af scanningsværktøj

Efter anmodning via scanningsværktøjet skal følgende data slettes fra computernes hukommelse eller tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i dette bilag.

OBD-oplysninger

Kan slettes

Kan tilbagestilles (7).

fejlindikatorens status

X

OBD-systemets driftsklarhed

X

antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller)

X

alle DTC'er

X

Værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer

X

antal motordriftstimer fra B1-tælleren(-tællerne)

X

de fryserammedata, der kræves i henhold til dette bilag

X

OBD-oplysninger må ikke slettes ved frakobling af køretøjets batteri(er).

4.8.   Elektronisk sikkerhed

Ethvert køretøjer med emissionsbegrænsningsenhed skal være således indrettet, at det hindrer ændringer af en sådan enhed bortset fra de af producenten tilladte. Producenten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet.

Der må ikke kunne ændres i omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO DIS 15031-7 (SAE J2186) eller J1939-73. Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og diagnosestik, der er foreskrevet i dette bilag. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer.

Edb-kodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger).

Fabrikanterne skal træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod ændring af indstillingen af den maksimale brændstoftilførsel, efter køretøjets ibrugtagning.

Fabrikanterne kan anmode den administrative myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sådan beskyttelse kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den administrative myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet.

Producenter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f. eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal søge at forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Den administrative myndighed kan godkende alternative metoder, der sikrer en tilsvarende beskyttelse mod ændringer.

4.9.   OBD-systemets holdbarhed

OBD-systemet skal konstrueres og fremstilles på en sådan måde, at det kan identificere fejltyper i hele køretøjets/motorsystemets levetid.

Evt. yderligere bestemmelser vedrørende OBD-systemers holdbarhed findes i dette bilag.

Et OBD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af køretøjets alder og/eller km-stand i løbet af køretøjets faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere OBD-systemets effektivitet med tiden.

5.   PRÆSTATIONSKRAV

5.1.   Grænseværdier

ODB-grænseværdierne (OTL) for de gældende overvågningskriterier defineret i tillæg 3 er defineret i dette regulativs hoveddel.

5.2.   Midlertidig frakobling af OBD-systemet

De godkendende myndigheder kan godkende, at et OBD-system kobles fra midlertidigt under de betingelser, der er nærmere angivet i følgende underpunkter.

På godkendelsestidspunktet eller typegodkendelsestidspunktet skal fabrikanten levere den administrative myndighed en detaljeret beskrivelse af hver af OBD-systemernes frakoblingsstrategier og de data og/eller en teknisk evaluering, der påviser, at overvågning under de gældende betingelser ville være upålidelig eller uigennemførlig.

I alle tilfælde skal overvågningen genoptages, når de betingelser, der begrundede en midlertidig frakobling, ikke længere er til stede.

| 5.2.1. | Motorens/køretøjets driftssikkerhed
  Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer, når en driftsikkerhedsstrategi er aktiveret.
  Det kræves ikke, at OBD-overvågningssystemet vurderer komponenter ved forekomst af funktionsfejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for en sikker anvendelse af køretøjet. |
| --- | --- |

5.2.1.

Motorens/køretøjets driftssikkerhed

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer, når en driftsikkerhedsstrategi er aktiveret.

Det kræves ikke, at OBD-overvågningssystemet vurderer komponenter ved forekomst af funktionsfejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for en sikker anvendelse af køretøjet.

| 5.2.2. | Omgivende temperaturer og højdeforhold
  Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at OBD-systemets overvågningsenheder frakobles ved omgivende temperaturer ved motorstart på under 266 K (-7 grader Celsius eller 20 grader Fahrenheit) eller over 308 K (35 grader Celsius eller 95 grader Fahrenheit), eller i højder på over 2 500 meter (8 202 feet) over havets overflade.
  En fabrikant kan endvidere anmode om godkendelse af at en overvågningsenhed i OBD-systemet frakobles ved andre omgivende temperaturer ved motorstart, efter at have bestemt, at fabrikanten ved hjælp af data og/eller teknisk evaluering har påvist, at en forkert diagnose ville fremkomme ved disse omgivende temperaturer som følge af deres indvirkning på selve komponenterne (f.eks. frosne komponenter).








  Bemærk | : | Omgivende betingelser kan bestemmes ved indirekte metoder. For eksempel kan omgivende temperaturforhold bestemmes på basis af indsugningsluftens temperatur. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Omgivende temperaturer og højdeforhold

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at OBD-systemets overvågningsenheder frakobles ved omgivende temperaturer ved motorstart på under 266 K (-7 grader Celsius eller 20 grader Fahrenheit) eller over 308 K (35 grader Celsius eller 95 grader Fahrenheit), eller i højder på over 2 500 meter (8 202 feet) over havets overflade.

En fabrikant kan endvidere anmode om godkendelse af at en overvågningsenhed i OBD-systemet frakobles ved andre omgivende temperaturer ved motorstart, efter at have bestemt, at fabrikanten ved hjælp af data og/eller teknisk evaluering har påvist, at en forkert diagnose ville fremkomme ved disse omgivende temperaturer som følge af deres indvirkning på selve komponenterne (f.eks. frosne komponenter).

Bemærk

:

Omgivende betingelser kan bestemmes ved indirekte metoder. For eksempel kan omgivende temperaturforhold bestemmes på basis af indsugningsluftens temperatur.

| 5.2.3. | Lav brændstofstand
  Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes, hvis brændstofstanden er lav eller man løber tør for brændstof (f.eks. diagnosticering af en fejl i brændstoftilførslen eller fejltændinger). Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstiger 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, afhængig af hvilken værdi er den laveste. |
| --- | --- |

5.2.3.

Lav brændstofstand

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes, hvis brændstofstanden er lav eller man løber tør for brændstof (f.eks. diagnosticering af en fejl i brændstoftilførslen eller fejltændinger). Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstiger 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, afhængig af hvilken værdi er den laveste.

| 5.2.4. | Batteri- eller spændingsniveau
  Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes af batteri- eller spændingsniveauer. |
| --- | --- |

5.2.4.

Batteri- eller spændingsniveau

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes af batteri- eller spændingsniveauer.

| 5.2.4.1. | For lav spænding
  For overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er lav eller systemets spændinger er lave, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteriets eller systemets spænding er under 90 % af den nominelle spænding (eller 11,0 volt for et 12 volt-batteri, 22,0 volt for et 24 volt — batteri). Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at anvende en spændingstærskel, der er højere end denne, til frakobling af systemovervågning.
  Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved disse spændinger ville være upålidelig, og at enten drift af et køretøj under frakoblingskriterierne i længere perioder er usandsynlig, eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

For lav spænding

For overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er lav eller systemets spændinger er lave, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteriets eller systemets spænding er under 90 % af den nominelle spænding (eller 11,0 volt for et 12 volt-batteri, 22,0 volt for et 24 volt — batteri). Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at anvende en spændingstærskel, der er højere end denne, til frakobling af systemovervågning.

Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved disse spændinger ville være upålidelig, og at enten drift af et køretøj under frakoblingskriterierne i længere perioder er usandsynlig, eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder.

| 5.2.4.2. | For høj spænding
  For emissionsrelaterede overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er høj eller systemets spændinger er høje, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteri- eller systemspændingen overstiger en bestemt spænding fastsat af fabrikanten.
  Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved spændinger over den af fabrikanten fastsatte spænding ville være upålidelige, og at enten advarselslampen for det elektriske ladesystem/vekselstrømsgenerator er tændt (eller at spændingsmåleren er i den »røde zone«) eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

For høj spænding

For emissionsrelaterede overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er høj eller systemets spændinger er høje, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteri- eller systemspændingen overstiger en bestemt spænding fastsat af fabrikanten.

Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved spændinger over den af fabrikanten fastsatte spænding ville være upålidelige, og at enten advarselslampen for det elektriske ladesystem/vekselstrømsgenerator er tændt (eller at spændingsmåleren er i den »røde zone«) eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder.

| 5.2.5. | Aktivt kraftudtag
  Fabrikanten kan anmode om godkendelse til midlertidigt at frakoble berørte overvågningssystemer i køretøjer med kraftudtag i situationer, hvor kraftudtaget er midlertidigt aktivt. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktivt kraftudtag

Fabrikanten kan anmode om godkendelse til midlertidigt at frakoble berørte overvågningssystemer i køretøjer med kraftudtag i situationer, hvor kraftudtaget er midlertidigt aktivt.

| 5.2.6. | Tvungen regenerering
  Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer under tvungen regenerering af et emissionsbegrænsingssystem nedstrøms for motoren (f.eks. et partikelfilter). |
| --- | --- |

5.2.6.

Tvungen regenerering

Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer under tvungen regenerering af et emissionsbegrænsingssystem nedstrøms for motoren (f.eks. et partikelfilter).

| 5.2.7. | AECS (Auxiliary Emission Control Strategy — understøttende emissionsbegrænsningsstrategi)
  Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningsenheder i OBD-systemet, når en AECS er i funktion, herunder MECS, under forhold, der ikke allerede er dækket i punkt 5.2, hvis en overvågningsenheds overvågningsevne påvirkes af en AECS i funktion. |
| --- | --- |

5.2.7.

AECS (Auxiliary Emission Control Strategy — understøttende emissionsbegrænsningsstrategi)

Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningsenheder i OBD-systemet, når en AECS er i funktion, herunder MECS, under forhold, der ikke allerede er dækket i punkt 5.2, hvis en overvågningsenheds overvågningsevne påvirkes af en AECS i funktion.

6.   PÅVISNINGSKRAV

De grundlæggende elementer ved påvisning af et OBD-systems overensstemmelse med kravene i dette bilag er som følger:

| a) | procedure for udvælgelse af OBD-stammotorsystem. OBD-stammotorsystemet udvælges af fabrikanten med den administrative myndigheds samtykke. |
| --- | --- |

a)

procedure for udvælgelse af OBD-stammotorsystem. OBD-stammotorsystemet udvælges af fabrikanten med den administrative myndigheds samtykke.

| b) | procedure for påvisning af klassificeringen af en fejl. Fabrikanten fremsender den administrative myndighed klassificeringen af hver enkel fejl for det pågældende OBD-stammotorsystem og de nødvendige understøttende data for at begrunde hver klassificering. |
| --- | --- |

b)

procedure for påvisning af klassificeringen af en fejl. Fabrikanten fremsender den administrative myndighed klassificeringen af hver enkel fejl for det pågældende OBD-stammotorsystem og de nødvendige understøttende data for at begrunde hver klassificering.

| c) | procedure for kvalificering af forringet komponent. Fabrikanten skal på den administrative myndigheds anmodning levere forringede komponenter med henblik på OBD-prøvning. Disse komponenter kvalificeres på grundlag af understøttende data leveret af fabrikanten. |
| --- | --- |

c)

procedure for kvalificering af forringet komponent. Fabrikanten skal på den administrative myndigheds anmodning levere forringede komponenter med henblik på OBD-prøvning. Disse komponenter kvalificeres på grundlag af understøttende data leveret af fabrikanten.

6.1.   OBD-emissionsfamilie

Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme sammensætningen af en OBD-emissionsfamilie. En gruppering af motorsystemer inden for en OBD-emissionsfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den administrative myndighed.

Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme OBD-emissionsfamilie

| 6.1.1. | Parametre ved definering af en OBD-emissionsfamilie
  OBD-emissionsfamilien karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.
  For at motorsystemer betragtes som tilhørende samme OBD-motorfamilie skal følgende grundlæggende parametre i motorsystemerne være omtrent lig hinanden:






  a) | emissionsbegrænsningssystemer |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Parametre ved definering af en OBD-emissionsfamilie

OBD-emissionsfamilien karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.

For at motorsystemer betragtes som tilhørende samme OBD-motorfamilie skal følgende grundlæggende parametre i motorsystemerne være omtrent lig hinanden:

a)

emissionsbegrænsningssystemer

| b) | metoderne til OBD-overvågning |
| --- | --- |

b)

metoderne til OBD-overvågning

| c) | kriterierne for overvågning af funktionsdygtighed og komponenter |
| --- | --- |

c)

kriterierne for overvågning af funktionsdygtighed og komponenter

| d) | overvågningsparametre (f.eks. frekvens). |
| --- | --- |

d)

overvågningsparametre (f.eks. frekvens).

Disse ligheder skal påvises af fabrikanten ved teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer og skal godkendes af den administrative myndighed.

Fabrikanten kan anmode den administrative myndighed om godkendelse af mindre forskelle i metoderne til overvågning/diagnosticering af motorens emissionsbegrænsningssystem som følge af variationer i konfigurationen af motorsystemet, når disse metode af fabrikanten anses for at være omtrent lig hinanden, og

| a) | de kun er forskellige for at kunne svare til de berørte komponenters særegenheder (f.eks. størrelse, udstødningsstrøm osv.) eller |
| --- | --- |

a)

de kun er forskellige for at kunne svare til de berørte komponenters særegenheder (f.eks. størrelse, udstødningsstrøm osv.) eller

| b) | deres ligheder er baseret på en teknisk velbegrundet vurdering. |
| --- | --- |

b)

deres ligheder er baseret på en teknisk velbegrundet vurdering.

| 6.1.2. | OBD-stammotorsystem
  En OBD-emissionsfamilies overensstemmelse med dette bilag opnås ved at påvise, at denne families OBD-stammotorsystem er i overensstemmende.
  Udvælgelsen af OBD-stammotorsystemet foretages af fabrikanten og med forbehold af den administrative myndigheds godkendelse.
  Forud for prøvningen kan den administrative myndighed beslutte at anmode fabrikanten om at udvælge yderligere en motor, der skal bruges til påvisning.
  Fabrikanten kan også foreslå den administrative myndighed at prøve yderligere motorer for at dække hele OBD-emissionsfamilien. |
| --- | --- |

6.1.2.

OBD-stammotorsystem

En OBD-emissionsfamilies overensstemmelse med dette bilag opnås ved at påvise, at denne families OBD-stammotorsystem er i overensstemmende.

Udvælgelsen af OBD-stammotorsystemet foretages af fabrikanten og med forbehold af den administrative myndigheds godkendelse.

Forud for prøvningen kan den administrative myndighed beslutte at anmode fabrikanten om at udvælge yderligere en motor, der skal bruges til påvisning.

Fabrikanten kan også foreslå den administrative myndighed at prøve yderligere motorer for at dække hele OBD-emissionsfamilien.

6.2.   Procedurer til påvisning af fejlklassifikationen

Fabrikanten skal levere den administrative myndighed dokumentation, der begrunder klassificeringen af de enkelte fejl. Denne dokumentation skal omfatte en fejlanalyse (f.eks. elementer af en »fejlmodus og analyse af virkninger«), og kan også omfatte:

| a) | simulationsresultater |
| --- | --- |

a)

simulationsresultater

| b) | prøvningsresultater |
| --- | --- |

b)

prøvningsresultater

| c) | henvisninger til tidligere godkendt klassificering. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til tidligere godkendt klassificering.

I de følgende punkter er kravene til påvisning af en korrekt klassificering anført, herunder prøvningskrav. Det mindste antal prøvninger er fire og det maksimale antal prøvninger er fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien. Den administrative myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger.

I særlige tilfælde, hvor klassificeringsprøvning ikke er mulig (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante test, osv.), kan fejlen klassificeres ud fra en teknisk begrundelse. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den administrative myndighed.

| 6.2.1. | Påvisning af klassificering i A
  En fabrikants klassificering af en fejl i klasse A kræver ikke en påvisningsprøvning.
  Hvis den administrative myndighed er uenig i fabrikantens klassificering af en fejl i klasse A, kræver den administrative myndighed, at fejlen klassificeres i klasse B1, B2 eller C.
  I så fald skal det i godkendelsesdokumentet anføres, at fejlklassifikationen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger. |
| --- | --- |

6.2.1.

Påvisning af klassificering i A

En fabrikants klassificering af en fejl i klasse A kræver ikke en påvisningsprøvning.

Hvis den administrative myndighed er uenig i fabrikantens klassificering af en fejl i klasse A, kræver den administrative myndighed, at fejlen klassificeres i klasse B1, B2 eller C.

I så fald skal det i godkendelsesdokumentet anføres, at fejlklassifikationen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.

| 6.2.2. | Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem A og B1)
  For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B1, skal dokumentationen klart vise, at fejlen under nogle omstændigheder (8) fører til emissioner, der er lavere end OTL'erne.
  I så fald kræver den administrative myndighed en emissionsprøvning til påvisning af klassificering af en fejl i klasse B1. Fabrikanten skal påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:






  a) | fabrikanten vælger prøvningsomstændighederne efter aftale med den administrative myndighed |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem A og B1)

For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B1, skal dokumentationen klart vise, at fejlen under nogle omstændigheder (8) fører til emissioner, der er lavere end OTL'erne.

I så fald kræver den administrative myndighed en emissionsprøvning til påvisning af klassificering af en fejl i klasse B1. Fabrikanten skal påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:

a)

fabrikanten vælger prøvningsomstændighederne efter aftale med den administrative myndighed

| b) | det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne. |
| --- | --- |

b)

det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.

Hvis fabrikanten ikke kan påvise klassificeringen som klasse B1, klassificeres fejlen som klasse A.

| 6.2.3. | Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem B2 og B1)
  Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B1, fordi den mener, at OTL'erne ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl i klasse B2 eller C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger. |
| --- | --- |

6.2.3.

Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem B2 og B1)

Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B1, fordi den mener, at OTL'erne ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl i klasse B2 eller C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.

| 6.2.4. | Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og B1)
  For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B2 skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end OTL'erne.
  Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at OTL'erne er overskredet, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under OTL'erne. Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl til A eller B1, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering, og dokumentationen skal opdateres. |
| --- | --- |

6.2.4.

Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og B1)

For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B2 skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end OTL'erne.

Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at OTL'erne er overskredet, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under OTL'erne. Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl til A eller B1, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering, og dokumentationen skal opdateres.

| 6.2.5. | Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og C)
  Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at de regulerede emissionsgrænser ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl til klasse C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger. |
| --- | --- |

6.2.5.

Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og C)

Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at de regulerede emissionsgrænser ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl til klasse C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.

| 6.2.6. | Påvisning af klassificering i C
  For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse C skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end de regulerede emissionsgrænser.
  Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse C, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under de regulerede emissionsgrænser.
  Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering og dokumentationen skal opdateres. |
| --- | --- |

6.2.6.

Påvisning af klassificering i C

For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse C skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end de regulerede emissionsgrænser.

Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse C, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under de regulerede emissionsgrænser.

Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering og dokumentationen skal opdateres.

6.3.   Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed

Fabrikanten tilsender den administrative myndighed en komplet dokumentationspakke, der begrunder OBD-systemets overensstemmelse med hensyn til overvågningsformåen, hvilket kan omfatte:

| a) | algoritmer og beslutningsdiagrammer |
| --- | --- |

a)

algoritmer og beslutningsdiagrammer

| b) | prøvnings- og/eller simuleringsresultater |
| --- | --- |

b)

prøvnings- og/eller simuleringsresultater

| c) | henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer, osv. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer, osv.

I de følgende punkter er kravene til påvisning af OBD-funktionsdygtighed anført, herunder prøvningskrav. Det mindste antal prøvninger er fire og det maksimale antal prøvninger er fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien. Den administrative myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger.

| 6.3.1. | Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed ved prøvning
  Ud over de understøttende data, der er omhandlet i punkt 6.3, skal fabrikanten påvise, at der foregår en korrekt overvågning af specifikke emissionsbegrænsningssystemer eller komponenter ved at prøve dem på en motorprøvebænk i overensstemmelse med de prøvningsprocedurer, der er specificeret i punkt 7.2 i dette bilag.
  I så fald, skal fabrikanten stille de kvalificerede, forringende komponenter og/eller elektriske anordning, der skal anvendes til at simulere svigt, til rådighed
  OBD-systemets korrekte detektering af fejlen og dens egen reaktion herpå (jf. MI-visning, DTC — lagring, osv.) påvises i henhold til punkt 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1.

Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed ved prøvning

Ud over de understøttende data, der er omhandlet i punkt 6.3, skal fabrikanten påvise, at der foregår en korrekt overvågning af specifikke emissionsbegrænsningssystemer eller komponenter ved at prøve dem på en motorprøvebænk i overensstemmelse med de prøvningsprocedurer, der er specificeret i punkt 7.2 i dette bilag.

I så fald, skal fabrikanten stille de kvalificerede, forringende komponenter og/eller elektriske anordning, der skal anvendes til at simulere svigt, til rådighed

OBD-systemets korrekte detektering af fejlen og dens egen reaktion herpå (jf. MI-visning, DTC — lagring, osv.) påvises i henhold til punkt 7.2.

| 6.3.2. | Procedurer for kvalificering af forringet komponent (eller system).
  Dette punkt finder anvendelse på sager, hvor en fejl, der udvælges til en OBD-påvisningsprøvning overvåges i forhold til emissioner fra udstødningsrøret (9) (overvågning af emissionsgrænse — jf. punkt 4.2) ved en emissionsprøvning med henblik på kvalificering af den pågældende forringede komponent.
  I meget specifikke sager er det måske ikke muligt at kvalificere forringede komponenter eller systemer ved prøvning (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante test, osv.). I så fald kvalificeres den forringede komponent uden prøvning. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den administrative myndighed. |
| --- | --- |

6.3.2.

Procedurer for kvalificering af forringet komponent (eller system).

Dette punkt finder anvendelse på sager, hvor en fejl, der udvælges til en OBD-påvisningsprøvning overvåges i forhold til emissioner fra udstødningsrøret (9) (overvågning af emissionsgrænse — jf. punkt 4.2) ved en emissionsprøvning med henblik på kvalificering af den pågældende forringede komponent.

I meget specifikke sager er det måske ikke muligt at kvalificere forringede komponenter eller systemer ved prøvning (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante test, osv.). I så fald kvalificeres den forringede komponent uden prøvning. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den administrative myndighed.

| 6.3.2.1. | Procedure for kvalificering af en forringet komponent brugt til at påvise detektering af klasse A- og B1-fejl.
  Hvis den fejl, der udvælges af den administrative myndighed, fører til udstødsrørsemissioner, der kan overskride en OBD-grænseværdi, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens OTL med mere end 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Procedure for kvalificering af en forringet komponent brugt til at påvise detektering af klasse A- og B1-fejl.

Hvis den fejl, der udvælges af den administrative myndighed, fører til udstødsrørsemissioner, der kan overskride en OBD-grænseværdi, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens OTL med mere end 20 %.

| 6.3.2.2. | Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse B2-fejl
  Hvis der er tale om klasse B2-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens gældende OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse B2-fejl

Hvis der er tale om klasse B2-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens gældende OTL.

| 6.3.2.3. | Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse C-fejl
  Hvis der er tale om klasse C-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride den gældende regulerede emissionsgrænse. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse C-fejl

Hvis der er tale om klasse C-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride den gældende regulerede emissionsgrænse.

| 6.3.3. | Prøvningsrapport
  Prøvningen skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4. |
| --- | --- |

6.3.3.

Prøvningsrapport

Prøvningen skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4.

6.4.   Godkendelse af et OBD-system, som rummer ufuldstændigheder

| 6.4.1. | De godkendende myndighed kan efter anmodning fra fabrikanten godkende et OBD-system, også selv om systemet indeholder én eller flere ufuldstændigheder.
  Ved behandlingen af anmodningen tager den administrative myndighed stilling til, om det ikke er muligt eller ikke er rimeligt at opfylde kravene i dette bilag.
  Den administrative myndighed skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- og udfasning af motorkonstruktioner og planlagte opgraderinger af computere, samt hvor effektivt det færdige OBD-system vil være til at opfylde bilagets krav, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde bilagets krav.
  Myndigheden kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågning mangler helt (f.eks. total mangel på de overvågningsenheder, der kræves i henhold til bilag 3). |
| --- | --- |

6.4.1.

De godkendende myndighed kan efter anmodning fra fabrikanten godkende et OBD-system, også selv om systemet indeholder én eller flere ufuldstændigheder.

Ved behandlingen af anmodningen tager den administrative myndighed stilling til, om det ikke er muligt eller ikke er rimeligt at opfylde kravene i dette bilag.

Den administrative myndighed skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- og udfasning af motorkonstruktioner og planlagte opgraderinger af computere, samt hvor effektivt det færdige OBD-system vil være til at opfylde bilagets krav, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde bilagets krav.

Myndigheden kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågning mangler helt (f.eks. total mangel på de overvågningsenheder, der kræves i henhold til bilag 3).

| 6.4.2. | Ufuldstændighedens varighed
  Der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på et år at regne fra datoen for motorsystemets godkendelse.
  Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde over for de administrative myndigheder kan påvise at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og en længere indførelsestid, kan der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på yderligere et år, forudsat at den samlede ufuldstændighedsperiode ikke overstiger 3 år (dvs. der kan tillades 3 x 1 års udfuldstændighedsperiode).
  Fabrikanten kan ikke ansøge om en fornyelse af ufuldstændighedsperioden. |
| --- | --- |

6.4.2.

Ufuldstændighedens varighed

Der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på et år at regne fra datoen for motorsystemets godkendelse.

Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde over for de administrative myndigheder kan påvise at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og en længere indførelsestid, kan der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på yderligere et år, forudsat at den samlede ufuldstændighedsperiode ikke overstiger 3 år (dvs. der kan tillades 3 x 1 års udfuldstændighedsperiode).

Fabrikanten kan ikke ansøge om en fornyelse af ufuldstændighedsperioden.

7.   PRØVNINGSPROCEDURER

7.1.   Prøvningsproces

Påvisning af fejlklassificering ved hjælp af prøvning og påvisning af et OBD-systems funktionsdygtighed ved prøvning er spørgsmål, der skal betragtes hver for sig under prøvningsprocessen. For eksempel vil en klasse A-fejl ikke kræve en klassificeringsprøvning, men måske en prøvning af OBD-funktionsdygtighed.

Hvis det er hensigtsmæssigt kan den samme prøvning bruges til at påvise en korrekt klassificering af en fejl, kvalificeringen af en forringet komponent leveret af fabrikanten og en korrekt overvågning ved OBD-systemet.

Det motorsystem, som OBD-systemet prøves på, skal være i overensstemmelse med emissionskravene i dette regulativ.

| 7.1.1. | Prøvningsprocesser til påvisning af fejlklassifikationen
  Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.2 anmoder fabrikanten om ved prøvning at begrunde klassificeringen af en bestemt fejl, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af en række emissionsprøvninger.
  Når den administrative myndighed i henhold til 6.2.2 kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B1 snarere end i klasse A, skal fabrikanten påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:






  a) | fabrikanten vælger disse prøvningsomstændigheder efter aftale med den administrative myndighed |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Prøvningsprocesser til påvisning af fejlklassifikationen

Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.2 anmoder fabrikanten om ved prøvning at begrunde klassificeringen af en bestemt fejl, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af en række emissionsprøvninger.

Når den administrative myndighed i henhold til 6.2.2 kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B1 snarere end i klasse A, skal fabrikanten påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:

a)

fabrikanten vælger disse prøvningsomstændigheder efter aftale med den administrative myndighed

| b) | det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne. |
| --- | --- |

b)

det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.

Emissionsprøvningen kan på fabrikantens anmodning gentages indtil tre gange.

Hvis nogen af disse prøvninger fører til emissioner under den pågældende OTL, godkendes klassificeringen i klasse B1.

Når den administrative myndighed kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B2 snarere end i klasse B1 eller i klasse C snarere end i klasse B2, skal emissionsprøvningen ikke gentages. Hvis de emissioner, der måles ved prøvningen ligger over henholdsvis OTL eller emissionsgrænsen, skal fejlen omklassificeres.

| Bemærk | : | I henhold til punkt 6.2.1 finder dette punkt ikke anvendelse på fejl klassificeret i klasse A. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

I henhold til punkt 6.2.1 finder dette punkt ikke anvendelse på fejl klassificeret i klasse A.

| 7.1.2. | Prøvningsproces til påvisning af OBD-funktionsdygtighed
  Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.3 anmoder om prøvning af OBD-systemets funktionsdygtighed, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af følgende faser:






  a) | en fejl udvælges af den administrative myndighed og en hertil svarende forringet komponent eller system stilles til rådighed af fabrikanten |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Prøvningsproces til påvisning af OBD-funktionsdygtighed

Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.3 anmoder om prøvning af OBD-systemets funktionsdygtighed, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af følgende faser:

a)

en fejl udvælges af den administrative myndighed og en hertil svarende forringet komponent eller system stilles til rådighed af fabrikanten

| b) | hvis det er hensigtsmæssigt, og hvis der anmodes herom, skal fabrikanten ved en emissionsprøvning påvise, at den forringede komponent er kvalificeret til påvisning af overvågning |
| --- | --- |

b)

hvis det er hensigtsmæssigt, og hvis der anmodes herom, skal fabrikanten ved en emissionsprøvning påvise, at den forringede komponent er kvalificeret til påvisning af overvågning

| c) | fabrikanten skal påvise, at OBD-systemet reagerer på en måde, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag (dvs. MI-visning, DTC-lagring osv.) senest ved afslutningen af en række OBD-prøvecyklusser. |
| --- | --- |

c)

fabrikanten skal påvise, at OBD-systemet reagerer på en måde, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag (dvs. MI-visning, DTC-lagring osv.) senest ved afslutningen af en række OBD-prøvecyklusser.

| 7.1.2.1. | Kvalificering af den forringede komponent
  Når den administrative myndighed anmoder fabrikanten om at kvalificere en forringet komponent ved prøvning i henhold til punkt 6.3.2, skal denne påvisning foretages ved at gennemføre en emissionsprøvning.
  Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på et motorsystem medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering den pågældende emissions-prøvningscyklus ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings fejl anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.
  Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Kvalificering af den forringede komponent

Når den administrative myndighed anmoder fabrikanten om at kvalificere en forringet komponent ved prøvning i henhold til punkt 6.3.2, skal denne påvisning foretages ved at gennemføre en emissionsprøvning.

Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på et motorsystem medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering den pågældende emissions-prøvningscyklus ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings fejl anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.

Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.

| 7.1.2.2. | Detektering af fejl
  Enhver overvågningsenhed udvalgt af den administrative myndighed til prøvning i en motorprøvebænk skal reagere på indsættelsen af en kvalificeret forringet komponent på en sådan måde, at det opfylder kravene i dette bilag inden for to på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 7.2.2 i dette bilag.
  Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den administrative myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to driftssekvenser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af OBD-prøvecyklusser øges i overensstemmelse med fabrikantens anmodning.
  Hver enkel OBD-prøvecyklus i påvisningsprøvningen skal adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved følgende motorstart.
  Prøvningen anses for afsluttet, så snart OBD-systemet har reageret på en måde, der opfylder kravene i dette bilag. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Detektering af fejl

Enhver overvågningsenhed udvalgt af den administrative myndighed til prøvning i en motorprøvebænk skal reagere på indsættelsen af en kvalificeret forringet komponent på en sådan måde, at det opfylder kravene i dette bilag inden for to på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 7.2.2 i dette bilag.

Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den administrative myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to driftssekvenser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af OBD-prøvecyklusser øges i overensstemmelse med fabrikantens anmodning.

Hver enkel OBD-prøvecyklus i påvisningsprøvningen skal adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved følgende motorstart.

Prøvningen anses for afsluttet, så snart OBD-systemet har reageret på en måde, der opfylder kravene i dette bilag.

7.2.   Prøvninger, der skal foretages

Emissionsprøvningen er den prøvecyklus, der anvendes til målingen af regulerede emissioner.

OBD-prøvecyklussen er den prøvecyklus, der anvendes til at evaluere OBD-overvågningsenhedens funktionsdygtighed. I mange tilfælde er disse prøvecyklusser de samme.

| 7.2.1. | Emissions-prøvecyklus
  Den prøvecyklus, der behandles i dette bilag til måling af emissioner, er WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 10. |
| --- | --- |

7.2.1.

Emissions-prøvecyklus

Den prøvecyklus, der behandles i dette bilag til måling af emissioner, er WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 10.

| 7.2.2. | OBD-prøvecyklus
  Den verdensomspændende harmoniserede OBD-prøvecyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 10.
  På fabrikantens anmodning og med den administrative myndigheds godkendelse kan den kolde del af WHTC-prøvecyklussen anvendes som en alternativ OBD-prøvecyklus. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:






  a) | at den prøvecyklus, der anmodes om, fører frem til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere ved kørsel i virkelighedens verden, og |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

OBD-prøvecyklus

Den verdensomspændende harmoniserede OBD-prøvecyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 10.

På fabrikantens anmodning og med den administrative myndigheds godkendelse kan den kolde del af WHTC-prøvecyklussen anvendes som en alternativ OBD-prøvecyklus. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:

a)

at den prøvecyklus, der anmodes om, fører frem til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere ved kørsel i virkelighedens verden, og

| b) | at den gældende verdensomspændende harmoniserede eller regionalt accepterede OBD-prøvecyklus er mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug). |
| --- | --- |

b)

at den gældende verdensomspændende harmoniserede eller regionalt accepterede OBD-prøvecyklus er mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug).

| 7.2.3. | Prøvningsbetingelser
  Betingelserne (dvs. temperatur, højde over havets overflade, brændstofmængde osv.) for de prøvninger, der er omhandlet i punkt 7.2.1 og 7.2.2, skal være de samme som dem, der kræves opfyldt for WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 10.
  I tilfælde af en emissionsprøvning til begrundelse af klassificeringen af en specifik fejl i klasse B1, kan prøvningsbetingelserne efter fabrikantens afgørelse, afvige fra de i ovenstående punkter anførte betingelser i overensstemmelse med punkt 6.2.2. |
| --- | --- |

7.2.3.

Prøvningsbetingelser

Betingelserne (dvs. temperatur, højde over havets overflade, brændstofmængde osv.) for de prøvninger, der er omhandlet i punkt 7.2.1 og 7.2.2, skal være de samme som dem, der kræves opfyldt for WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 10.

I tilfælde af en emissionsprøvning til begrundelse af klassificeringen af en specifik fejl i klasse B1, kan prøvningsbetingelserne efter fabrikantens afgørelse, afvige fra de i ovenstående punkter anførte betingelser i overensstemmelse med punkt 6.2.2.

7.3.   Prøvningsrapporter

Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4.

8.   DOKUMENTATIONSKRAV

8.1.   Dokumentation med henblik på godkendelse

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der indeholder en fuldstændig beskrivelse af OBD-systemet. Dokumentationspakken skal foreligge i to dele:

| a) | En første del, som kan være kortfattes, hvis den indeholder dokumentation vedrørende forholdet mellem overvågningsenheder, følere/aktuatorer og driftsbetingelser (dvs. beskriver alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i gang, og alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i stå). Dokumentationen skal beskrive, hvordan OBD'en virker funktionelt, herunder rangfordeling af fejl inden for de hierarkiske klassificering. Dette materiale opbevares af den administrative myndighed. Oplysningerne kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter. |
| --- | --- |

a)

En første del, som kan være kortfattes, hvis den indeholder dokumentation vedrørende forholdet mellem overvågningsenheder, følere/aktuatorer og driftsbetingelser (dvs. beskriver alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i gang, og alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i stå). Dokumentationen skal beskrive, hvordan OBD'en virker funktionelt, herunder rangfordeling af fejl inden for de hierarkiske klassificering. Dette materiale opbevares af den administrative myndighed. Oplysningerne kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter.

| b) | En andel del, der indeholder alle data, herunder detaljerede oplysninger om kvalificerede forringede komponenter eller systemer og prøvningsresultater i forbindelse hermed, som anvendes som bevis til støtte for den beslutningsproces, der er omtalt ovenfor, og en liste over alle input- og output-signaler, som er til rådighed for motorsystemet og overvåget af OBD-systemet. Denne anden del skal også skitsere hver overvågningsstrategi og beslutningsprocessen. |
| --- | --- |

b)

En andel del, der indeholder alle data, herunder detaljerede oplysninger om kvalificerede forringede komponenter eller systemer og prøvningsresultater i forbindelse hermed, som anvendes som bevis til støtte for den beslutningsproces, der er omtalt ovenfor, og en liste over alle input- og output-signaler, som er til rådighed for motorsystemet og overvåget af OBD-systemet. Denne anden del skal også skitsere hver overvågningsstrategi og beslutningsprocessen.

Denne anden del forbliver strengt fortrolig. Den kan opbevares af den administrative myndighed eller kan, efter den administrative myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den administrative myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.

| 8.1.1. | Dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system
  Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for hver overvåget komponent eller system:






  a) | fejl og tilhørende DTC(er) |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system

Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for hver overvåget komponent eller system:

a)

fejl og tilhørende DTC(er)

| b) | overvågningsmetode anvendt til detektering af fejl |
| --- | --- |

b)

overvågningsmetode anvendt til detektering af fejl

| c) | anvendte parametre og de nødvendige betingelser for fejldetektering og, hvor det er relevant, fejlkriteriegrænserne (overvågning af funktionsdygtighed og komponentovervågning) |
| --- | --- |

c)

anvendte parametre og de nødvendige betingelser for fejldetektering og, hvor det er relevant, fejlkriteriegrænserne (overvågning af funktionsdygtighed og komponentovervågning)

| d) | kriterierne for lagring af en DTC |
| --- | --- |

d)

kriterierne for lagring af en DTC

| e) | overvågningens »tidslængde« (dvs. driftstid/procedure nødvendig for at færdiggøre overvågningen) og »overvågningsfrekvensen« (f.eks. kontinuerlig, én gang pr. trip, osv.). |
| --- | --- |

e)

overvågningens »tidslængde« (dvs. driftstid/procedure nødvendig for at færdiggøre overvågningen) og »overvågningsfrekvensen« (f.eks. kontinuerlig, én gang pr. trip, osv.).

| 8.1.2. | Dokumentation vedrørende fejlklassificeringen
  Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for fejlklassificeringen:
  Fejlklassificeringen for hver DTC skal dokumenteres. Denne klassificering kan være forskellig for forskellige motortyper (f.eks. forskellige nominelle motorydelser) inden for samme OBD-emissionsfamilie.
  Disse oplysninger skal omfatte den tekniske begrundelse, som kræves i henhold til punkt 4.2 i dette bilag ved klassificering i klasse A, klasse B1 eller klasse B2. |
| --- | --- |

8.1.2.

Dokumentation vedrørende fejlklassificeringen

Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for fejlklassificeringen:

Fejlklassificeringen for hver DTC skal dokumenteres. Denne klassificering kan være forskellig for forskellige motortyper (f.eks. forskellige nominelle motorydelser) inden for samme OBD-emissionsfamilie.

Disse oplysninger skal omfatte den tekniske begrundelse, som kræves i henhold til punkt 4.2 i dette bilag ved klassificering i klasse A, klasse B1 eller klasse B2.

| 8.1.3. | Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien
  Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger om OBD-emissionsfamilien:
  Der skal være en beskrivelse af OBD-emissionsfamilien. Beskrivelsen skal omfatte en liste og en beskrivelse af motortyperne i familien, beskrivelse af OBD — stammotorsystemet og alle elementer, der karakteriserer familien i henhold til punkt 6.1.1 i dette bilag.
  I tilfælde hvor OBD-emissionsfamilien omfatter motorer tilhørende forskellige motorfamilier, skal der gives en sammenfattende beskrivelse af disse motorfamilier.
  Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie. |
| --- | --- |

8.1.3.

Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien

Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger om OBD-emissionsfamilien:

Der skal være en beskrivelse af OBD-emissionsfamilien. Beskrivelsen skal omfatte en liste og en beskrivelse af motortyperne i familien, beskrivelse af OBD — stammotorsystemet og alle elementer, der karakteriserer familien i henhold til punkt 6.1.1 i dette bilag.

I tilfælde hvor OBD-emissionsfamilien omfatter motorer tilhørende forskellige motorfamilier, skal der gives en sammenfattende beskrivelse af disse motorfamilier.

Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie.

8.2.   Dokumentation for montering af et motorsystem med OBD i et køretøj

Motorfabrikanten skal i monteringsdokumenterne for sit motorsystem inkludere de relevante krav, der skal sikre, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andet relevant sted, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal, uden at være begrænset hertil, omfatte:

| a) | de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets OBD-system |
| --- | --- |

a)

de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets OBD-system

| b) | den kontrolprocedure, der skal gennemføres. |
| --- | --- |

b)

den kontrolprocedure, der skal gennemføres.

Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.

| Bemærk | : | Hvis en køretøjsfabrikant ansøger om en direkte godkendelse af monteringen af OBD-systemet på køretøjet, er denne dokumentation ikke påkrævet. |
| --- | --- | --- |

Bemærk

:

Hvis en køretøjsfabrikant ansøger om en direkte godkendelse af monteringen af OBD-systemet på køretøjet, er denne dokumentation ikke påkrævet.

8.3.   Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet

Kravene i tillæg 7 skal opfyldes.

9.   TILLÆG

| Tillæg 1 | : | Godkendelse af montering af OBD-systemer |
| --- | --- | --- |
| Tillæg 2 | : | Fejl — illustration af DTC-status — illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere |
| Tillæg 3 | : | Krav til overvågningen |
| Tillæg 4 | : | Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse |
| Tillæg 5 | : | Fryseramme- og datastrømsoplysninger |
| Tillæg 6 | : | Referencestandarder |
| Tillæg 7 | : | Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet |

Tillæg 1

:

Godkendelse af montering af OBD-systemer

Tillæg 2

:

Fejl — illustration af DTC-status — illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere

Tillæg 3

:

Krav til overvågningen

Tillæg 4

:

Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse

Tillæg 5

:

Fryseramme- og datastrømsoplysninger

Tillæg 6

:

Referencestandarder

Tillæg 7

:

Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet

---

(1)  Denne definition betyder ikke, at det er nødvendigt med en temperaturføler til at måle kølemidlets temperatur.

(2)  Ved vurdering af den målte værdi tages der hensyn til testcellesystemets relevante nøjagtighedstolerance og den øgede variation i prøvningsresultaterne som følge af fejlen.

(3)  En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være at bestemme om motorsystemet grundlæggende fungerer tilfredsstillende med hensyn til emissioner.

(4)  En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være en detaljeret bestemmelse af motorsystemets karakteristika med hensyn til emissioner.

(5)  Det er ikke påkrævet, at udstyre motoren udelukkende med det formål at fremskaffe de oplysningsdata, der er nævnt i tabel 2 og 3 i bilag 5.

(6)  Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrædtet, for at give adgang til egendiagnoseoplysninger. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.

(7)  Til den værdi, der er specificeret i det relevante punkt i dette bilag.

(8)  Eksempler på omstændigheder, der kan påvirke hvis og når OTL'er overskrides, er motorsystemets alder, eller om prøvningen foretages med en ny eller ældet komponent.

(9)  Dette punkt vil på et senere trin blive udvidet til at omfatte andre overvågningsenheder.

Tillæg 1

Godkendelse af montering af OBD-systemer

Dette tillæg behandler det tilfælde, hvor køretøjsfabrikanten anmoder om godkendelse af montering på et køretøj af et eller flere OBD-systemer inden for en OBD-emissionsfamilie, der er certificeret efter kravene i dette bilag.

I dette tilfælde kræves der, ud over de generelle krav i dette bilag, en påvisning af korrekt montering. Denne påvisning skal foretages på grundlag af de relevante konstruktionselementer, resultaterne af kontrolprøvninger osv., og den skal vedrøre følgende elementers overensstemmelse med kravene i dette bilag:

| a) | monteringen i køretøjet for så vidt angår motorsystemets OBD-system |
| --- | --- |

a)

monteringen i køretøjet for så vidt angår motorsystemets OBD-system

| b) | fejlindikatoren (MI) (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.) |
| --- | --- |

b)

fejlindikatoren (MI) (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.)

| c) | den ledningsforbundne kommunikationsgrænseflade. |
| --- | --- |

c)

den ledningsforbundne kommunikationsgrænseflade.

Korrekt visning i fejlindikator (MI), informationslagring og intern/ekstern OBD-kommunikation vil blive kontrolleret. Men ingen kontrol skal nødvendiggøre afmontering af motorsystemet (der kan f.eks. vælges en elektrisk udkobling).

Tillæg 2

Fejl

Illustration af DTC-status illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og

Tællere

Formålet med dette tillæg er at illustrere de krav, der er fastsat i punkt 4.3 og 4.6.6 i dette bilag.

Det indeholder følgende figurer:

| Figur 1: | DTC-status ved klasse B1-fejl |
| --- | --- |
| Figur 2: | DTC-status ved 2 konsekutive forskellige klasse B1-fejl |
| Figur 3: | DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen |
| Figur 4: | Klasse A-fejl — aktivering af MI og MI-tællere |
| Figur 5: | Klasse B1-fejl — aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug. |

Figur 1:

DTC-status ved klasse B1-fejl

Figur 2:

DTC-status ved 2 konsekutive forskellige klasse B1-fejl

Figur 3:

DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen

Figur 4:

Klasse A-fejl — aktivering af MI og MI-tællere

Figur 5:

Klasse B1-fejl — aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug.

Figur 1:

DTC-status ved klasse B1-fejl

Image

Bemærkninger:

| | — | angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M.
  F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejeindikatoren (MI) slukkes. |

Image

—

angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted

N, M

—

I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M.

F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejeindikatoren (MI) slukkes.

Figur 2:

DTC-status ved 2 konsekutive, forskellige klasse B1-fejl

Image

Bemærkninger:

| | — | angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første fejl og henholdsvis N' og M' for den anden fejl.
  F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes. |
| N + 40 | — | den 40. driftssekvens efter den første slukning af fejlindikatoren (MI) eller 20 motordriftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først. |

Image

—

angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted

N, M, N', M'

—

I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første fejl og henholdsvis N' og M' for den anden fejl.

F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.

N + 40

—

den 40. driftssekvens efter den første slukning af fejlindikatoren (MI) eller 20 motordriftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først.

Figur 3:

DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen

Image

Bemærkninger:

| | — | angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første forekomst af en fejl og henholdsvis N' og M' for den anden forekomst af fejlen.
  F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes. |

Image

—

angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted

N, M, N', M'

—

I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første forekomst af en fejl og henholdsvis N' og M' for den anden forekomst af fejlen.

F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.

Figur 4:

Klasse A-fejl — aktivering af MI og MI-tællere

Image

Figur 5:

Klasse B1-fejl — aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug

Image

Bemærk:

I dette eksempel antages det, at der er en enkelt B1-tæller.

Tillæg 3

Krav til overvågningen

Punkterne i dette tillæg viser de systemer eller komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 4.2.

PUNKT 1

OVERVÅGNING AF ELEKTRISKE/ELEKTRONISKE KOMPONENTER

Elektriske/elektroniske komponenter, der bruges til at styre eller overvåge emissionsbegrænsningssystemer beskrevet i dette tillæg, skal være underlagt komponentovervågning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.1 i dette bilag. Dette omfatter, uden at være begrænset hertil, trykfølere, temperaturfølere, udstødningsgasfølere, brændstof- eller reduktorinjektor(er) i udstødningen, brændere eller varmeelementer i udstødningen, gløderør, opvarmere til indsugningsluften.

Alle steder, hvor der findes en feedback-kontrolsløjfe, skal OBD-systemet overvåge systemets evne til at opretholde feedback-kontrol som konstrueret (f.eks. at foretage feedback-kontrol inden for et tidsinterval fastsat af fabrikanten, systemet kan ikke opretholde feedback-kontrol, feedback-kontrol har brugt al den justering, som fabrikanten har tilladt) — komponentovervågning.

PUNKT 2

DIESELPARTIKELFILTER (DPF) ELLER PARTIKELFILTER

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DPF-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet — overvågning for totalt funktionssvigt |
| --- | --- |

a)

DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet — overvågning for totalt funktionssvigt

| b) | DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF — totalt funktionssvigt |
| --- | --- |

b)

DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF — totalt funktionssvigt

| c) | DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproces (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) — overvågning af funktionsdygtighed (f.eks. evaluering af målelige DPF-egenskaber som modtryk eller differenstryk, som måske ikke detekterer alle fejlmodi, der reducerer filtreringseffektiviteten). |
| --- | --- |

c)

DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproces (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) — overvågning af funktionsdygtighed (f.eks. evaluering af målelige DPF-egenskaber som modtryk eller differenstryk, som måske ikke detekterer alle fejlmodi, der reducerer filtreringseffektiviteten).

PUNKT 3

OVERVÅGNING AF SELEKTIVE KATALYTISKE REDUKTIONSSYSTEMER (SCR)

For så vidt angår dette punkt forstås ved SCR selektiv katalytisk reduktion eller anden mager NOx-katalyseanordning. OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i SCR-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reduktormængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder — overvågning af funktionsdygtighed |
| --- | --- |

a)

aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reduktormængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder — overvågning af funktionsdygtighed

| b) | aktiv/intrusiv reduktor: tilstedeværelse af reduktor i køretøjet, korrekt forbrug af reduktor, hvis der bruges en anden reduktor end brændstof (f.eks. urea) — overvågning af funktionsdygtighed |
| --- | --- |

b)

aktiv/intrusiv reduktor: tilstedeværelse af reduktor i køretøjet, korrekt forbrug af reduktor, hvis der bruges en anden reduktor end brændstof (f.eks. urea) — overvågning af funktionsdygtighed

| c) | aktiv/intrusiv reduktor: i muligt omfang reduktorens kvalitet, hvis der bruges en anden reduktor end brændstof (f.eks. urea) — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

aktiv/intrusiv reduktor: i muligt omfang reduktorens kvalitet, hvis der bruges en anden reduktor end brændstof (f.eks. urea) — overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 4

MAGER NOX-FILTER (LNT, ELLER NOX-ADSORBER)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i LNT-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | LNT-funtkionsdygtighed: Overvågning af funktionsdygtighed med hensyn til LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx. |
| --- | --- |

a)

LNT-funtkionsdygtighed: Overvågning af funktionsdygtighed med hensyn til LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx.

| b) | LNT aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reduktormængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

LNT aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reduktormængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder — overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 5

OVERVÅGNING AF DIESEL-OXIDATIONSKATALYSATOR (DOC)

Dette punkt gælder for DOC'er, der er separate i forhold til andre efterbehandlingssystemer. DOC'er, der indgår i et efterbehandlingssystems indkapsling, dækkes af det relevante punkt i dette tillæg.

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DOC'en på motorer udstyret med et sådant:

| a) | HC-konverteringseffektivitet: DOC'ens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger — overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

a)

HC-konverteringseffektivitet: DOC'ens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger — overvågning for totalt funktionssvigt.

| b) | HC-konverteringseffektivitet: DOC'ens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger — overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

b)

HC-konverteringseffektivitet: DOC'ens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger — overvågning for totalt funktionssvigt.

PUNKT 6

OVERVÅGNING AF SYSTEM TIL UDSTØDNINGSRECIRKULATION (EGR)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i EGR-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger — overvågning af emissionsgrænser. |
| --- | --- |

a)

for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger — overvågning af emissionsgrænser.

| b) | for langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen — overvågning af funktionsdygtighed |
| --- | --- |

b)

for langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen — overvågning af funktionsdygtighed

| c) | EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse — overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 7

OVERVÅGNING AF BRÆNDSTOFSYSTEM

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i brændstofsystemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe — overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre — overvågning af funktionsdygtighed.

| c) | Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere — overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 8

STYRESYSTEM FOR LUFT OG TURBOLADER/LADETRYK

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i styresystemet for luft og turbolader/ladetryk på motorer udstyret med et sådant:

| a) | For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk — overvågning af emissionsgrænser. |
| --- | --- |

a)

For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk — overvågning af emissionsgrænser.

| b) | Langsom reaktion i turbo ved variabel geometri (VGT): VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Langsom reaktion i turbo ved variabel geometri (VGT): VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid — overvågning af funktionsdygtighed.

| c) | Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet — overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

c)

Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet — overvågning for totalt funktionssvigt.

PUNKT 9

SYSTEM MED VARIABEL VENTILINDSTILLING (VVT)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i systemet med variabel ventilindstilling (VVT) på motorer udstyret med et sådant:

| a) | VVT-målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

VVT-målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om — overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen — overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen — overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 10

OVERVÅGNING AF FEJLTÆNDINGER

Ingen forskrifter

PUNKT 11

OVERVÅGNING AF KRUMTAPHUSVENTILATION

Ingen forskrifter

PUNKT 12

OVERVÅGNING AF MOTORENS KØLESYSTEM

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i motorens kølesystem:

| a) | Kølervæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand: det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion — overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

a)

Kølervæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand: det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion — overvågning for totalt funktionssvigt.

Der er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren, hvis ikke kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren anvendes til kontrolsløjfe/feedback-styring i et emissionsbegrænsningssystem og/eller ikke sætter nogen anden overvågningsenhed ud af funktion.

Fabrikanter kan suspendere eller forsinke overvågningsenheden i den tid, der går for at nå op på en temperatur, der muliggør en kontrolsløjfe, hvis motoren er udsat for betingelser, der kunne føre til en forket diagnose (f.eks. køretøjsdrift i tomgang for mere end 50 til 75 % af opvarmningstiden).

PUNKT 13

OVERVÅGNING AF UDSTØDNINGSGASFØLER

OBD-systemet skal overvåge, at udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.

PUNKT 14

OVERVÅGNING AF TOMGANGSREGULERINGEN

OBD-systemet skal overvåge, at de elektriske elementer i systemer til regulering af tomgangshastigheden i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.

Tillæg 4

Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse

Denne rapport udstedes af den administrative myndighed i overensstemmelse med punkt 6.3.3 og 7.3 efter gennemgang af et OBD-system eller en OBD-emissionsfamilie, når det pågældende system eller familie opfylder forskrifterne i dette tillæg.

Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette tillæg skal indgå i rapporten.

Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette regulativ skal indgå i rapporten.

Rapporten skal omfatte en forside, der angiver OBD-systemets eller OBD-emissionsfamiliens endelige overensstemmelse, samt følgende fem punkter:

| Punkt 1 | OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMET |
| --- | --- |
| Punkt 2 | OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMETS OVERENSSTEMMELSE |
| Punkt 3 | OPLYSNINGER VEDRØRENDE UFULDSTÆNDIGHEDER |
| Punkt 4 | OPLYSNINGER VEDRØRENDE PÅVISNINGSPRØVNINGER AF OBD-SYSTEMET |
| Punkt 5 | PRØVNINGSPROTOKOL |

Punkt 1

OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMET

Punkt 2

OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMETS OVERENSSTEMMELSE

Punkt 3

OPLYSNINGER VEDRØRENDE UFULDSTÆNDIGHEDER

Punkt 4

OPLYSNINGER VEDRØRENDE PÅVISNINGSPRØVNINGER AF OBD-SYSTEMET

Punkt 5

PRØVNINGSPROTOKOL

Indholdet af den tekniske rapport, herunder dennes punkter, skal mindst omfatte de elementer, der er angivet i de følgende eksempler.

I rapporten skal det angives, at gengivelse eller offentliggørelse af rapporten i uddrag er ikke tilladt under skriftlig tilladelse fra den undertegnende administrative myndighed.

ENDELIG RAPPORT OM OVERENSSTEMMELSE

Dokumentationspakken og det/den deri beskrevne OBD-system/OBD-emissionsfamilie er i overensstemmelse med forskrifterne i følgende regulativ:

Regulativ .../version .../gennemførelsesdato ...

gtr .../A + B/version .../dato ...

Denne rapport om teknisk overensstemmelse består af ... sider.

Sted, dato: ...

Sagsbehandler (navn og underskrift)

Administrativ myndighed (navn, stempel)

Punkt 1 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMET

1.   Hvilken type godkendelse er der anmodet om?

| Godkendelsestype | |
| --- | --- |
| — | Godkendelse af et individuelt OBD-system |

Godkendelsestype

—

Godkendelse af et individuelt OBD-system

JA/NEJ

| — | Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie |
| --- | --- |

—

Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie

JA/NEJ

| — | Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie |
| --- | --- |

—

Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie

JA/NEJ

| — | Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie |
| --- | --- |

—

Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie

JA/NEJ

| — | Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet |
| --- | --- |

—

Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet

JA/NEJ

| — | Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl |
| --- | --- |

—

Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl

JA/NEJ

2.   Oplysninger vedrørende OBD-systemet

| Godkendelse af et individuelt OBD-system | |
| --- | --- |
| — | type(r) (1) 1/af motorsystemfamilie (hvis relevant, jf. punkt 6.1 i dette bilag) eller type(r) (1)af enkeltmotorsystem(er) |

Godkendelse af et individuelt OBD-system

—

type(r) (1) 1/af motorsystemfamilie (hvis relevant, jf. punkt 6.1 i dette bilag) eller type(r) (1)af enkeltmotorsystem(er)

...

| — | OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie

| — | Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)

...

| — | Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie

| — | Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)

...

| — | Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Navnet på den motorsystemfamilie, der berøres af det nye OBD-system (hvis relevant) |
| --- | --- |

—

Navnet på den motorsystemfamilie, der berøres af det nye OBD-system (hvis relevant)

...

| — | Type (1) af det motorsystem, der berøres af det nye OBD-system |
| --- | --- |

—

Type (1) af det motorsystem, der berøres af det nye OBD-system

...

| — | Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie

| — | Liste (om nødvendigt udvidet) over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Liste (om nødvendigt udvidet) over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)

...

| — | Liste (om nødvendigt udvidet) over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Liste (om nødvendigt udvidet) over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Aktualiseret (ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Aktualiseret (ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet

| — | Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af konstruktionsændringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af konstruktionsændringen

...

| — | Liste over de motortyper (1) der er berørt af konstruktionsændringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motortyper (1) der er berørt af konstruktionsændringen

...

| — | Aktualiseret (hvis relevant, ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Aktualiseret (hvis relevant, ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl

| — | Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af omklassificeringen

...

| — | Liste over de motortyper (1) der er berørt af omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motortyper (1) der er berørt af omklassificeringen

...

| — | Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Punkt 2 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMETS OVERENSSTEMMELSE

1.   Dokumentationspakke

| De elementer, som fabrikanten har ladet indgå i denne dokumentationspakke for OBD-emissionsfamilien er udtømmende og er i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i dette bilag, for så vidt angår følgende punkter: | |
| --- | --- |
| — | dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system |

De elementer, som fabrikanten har ladet indgå i denne dokumentationspakke for OBD-emissionsfamilien er udtømmende og er i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i dette bilag, for så vidt angår følgende punkter:

—

dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system

JA/NEJ

| — | dokumentation vedrørende hver DTC |
| --- | --- |

—

dokumentation vedrørende hver DTC

JA/NEJ

| — | dokumentation vedrørende fejlklassificeringen |
| --- | --- |

—

dokumentation vedrørende fejlklassificeringen

JA/NEJ

| — | dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien

JA/NEJ

Den dokumentation, der kræves i punkt 8.2 i dette bilag ved montering af et OBD-system i et køretøj, er givet af fabrikanten i dokumentationspakken, er udtømmende og er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag:

JA/NEJ

Monteringen af motorsystemet udstyret med OBD-system er i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag:

JA/NEJ

2.   Dokumentationens indhold

| Overvågning | |
| --- | --- |
| — | Overvågningsenhederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2 i dette bilag: |

Overvågning

—

Overvågningsenhederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2 i dette bilag:

JA/NEJ

Klassificering

| — | Klassificeringen af fejl er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.5 i dette bilag: |
| --- | --- |

—

Klassificeringen af fejl er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.5 i dette bilag:

JA/NEJ

Skema for aktivering af fejlindikatoren

| — | I overensstemmelse med punkt 4.6.3 i dette bilag er skemaet for MI-aktivering: |
| --- | --- |

—

I overensstemmelse med punkt 4.6.3 i dette bilag er skemaet for MI-aktivering:

Diskriminatorisk/Ikke-diskriminatorisk

Aktivering og slukning af fejlindikatoren er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.6 i dette bilag:

JA/NEJ

Registrering og sletning af DTC'er

| — | Registrering og sletning af DTC'er er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.3 og 4.4 i dette bilag: |
| --- | --- |

—

Registrering og sletning af DTC'er er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.3 og 4.4 i dette bilag:

JA/NEJ

Udkobling af OBD-systemet

| — | Strategierne beskrevet i denne dokumentationspakke for en midlertidig udkobling af OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2 i dette bilag |
| --- | --- |

—

Strategierne beskrevet i denne dokumentationspakke for en midlertidig udkobling af OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2 i dette bilag

JA/NEJ

Det elektroniske systems sikkerhed

| — | De foranstaltninger, der er beskrevet af fabrikanten for det elektroniske systems sikkerhed er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.8 i dette bilag |
| --- | --- |

—

De foranstaltninger, der er beskrevet af fabrikanten for det elektroniske systems sikkerhed er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.8 i dette bilag

JA/NEJ

Punkt 3 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

OPLYSNINGER VEDRØRENDE UFULDSTÆNDIGHEDER

| Antal ufuldstændigheder i OBD-systemet | (f.eks. 4 ufuldstændigheder) |
| --- | --- |
| Er ufuldstædighederne i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4 i dette bilag? | JA/NEJ |
| Ufuldstændighed nr. 1 | |
| — | ufuldstændighedens art |

Antal ufuldstændigheder i OBD-systemet

(f.eks. 4 ufuldstændigheder)

Er ufuldstædighederne i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4 i dette bilag?

JA/NEJ

Ufuldstændighed nr. 1

—

ufuldstændighedens art

f.eks. måling af urea-koncentration (SCR) indenfor fastsatte tolerancer

| — | ufuldstændighedsperiode |
| --- | --- |

—

ufuldstændighedsperiode

f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato

(Beskrivelse af ufuldstændighederne nr. 2 til nr. n-1)

Ufuldstændighed nr. n

| — | ufuldstændighedens art |
| --- | --- |

—

ufuldstændighedens art

f.eks. måling af NH3-koncentration bag SCR-systemet

| — | ufuldstændighedsperiode |
| --- | --- |

—

ufuldstændighedsperiode

f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato

Punkt 4 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

PÅVISNINGSPRØVNING AF OBD-SYSTEMET

1.   Resultat af prøvning af OBD-systemet

| Prøvningsresultater | |
| --- | --- |
| Det OBD-system, der er beskrevet i ovennævnte overensstemmende dokumentationspakke, er med tilfredsstillende resultat blevet prøvet i henhold til punkt 6 i dette bilag for at påvise, at overvågningsenheder og fejlklassifikationer som anført i punkt 5 er overensstemmende: | JA/NEJ |

Prøvningsresultater

Det OBD-system, der er beskrevet i ovennævnte overensstemmende dokumentationspakke, er med tilfredsstillende resultat blevet prøvet i henhold til punkt 6 i dette bilag for at påvise, at overvågningsenheder og fejlklassifikationer som anført i punkt 5 er overensstemmende:

JA/NEJ

Nærmere oplysninger om de gennemførte påvisningsprøvninger findes i punkt 5.

1.1.   OBD-system prøvet i motorprøvebænk

| Motor | |
| --- | --- |
| — | Motornavn (fabrikanter og handelsnavne): |

Motor

—

Motornavn (fabrikanter og handelsnavne):

...

| — | Motortype (som angivet i godkendelsesdokumentet): |
| --- | --- |

—

Motortype (som angivet i godkendelsesdokumentet):

...

| — | Motornummer (serienummer): |
| --- | --- |

—

Motornummer (serienummer):

...

Styreenheder berørt af dette bilag (inkl. motorens elektroniske styreenhed)

| — | Vigtigste funktionalitet: |
| --- | --- |

—

Vigtigste funktionalitet:

...

| — | Identifikationsnummer (software og kalibrering): |
| --- | --- |

—

Identifikationsnummer (software og kalibrering):

...

Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)

| — | Fabrikant: |
| --- | --- |

—

Fabrikant:

...

| — | Type: |
| --- | --- |

—

Type:

...

| — | Software/version |
| --- | --- |

—

Software/version

...

Prøvningsoplysninger

| — | Omgivende prøvningsforhold (temperatur, fugtighed, tryk): |
| --- | --- |

—

Omgivende prøvningsforhold (temperatur, fugtighed, tryk):

...

| — | Sted for prøvning (inkl. højde over havets overflade) |
| --- | --- |

—

Sted for prøvning (inkl. højde over havets overflade)

...

| — | Brændstof anvendt til prøvning: |
| --- | --- |

—

Brændstof anvendt til prøvning:

...

| — | Motorsmøringsolie: |
| --- | --- |

—

Motorsmøringsolie:

...

| — | Prøvningsdato: |
| --- | --- |

—

Prøvningsdato:

...

2.   Påvisningsprøvning vedrørende montering af OBD-system

| Ud over påvisningen af OBD-system/OBD-emissionsfamilie er monteringen af OBD-systemet/OBD-systemerne inden for OBD-emissionsfamilien blevet prøvet i et køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 det bilag, der henvises til: | JA/NEJ |
| --- | --- |

Ud over påvisningen af OBD-system/OBD-emissionsfamilie er monteringen af OBD-systemet/OBD-systemerne inden for OBD-emissionsfamilien blevet prøvet i et køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 det bilag, der henvises til:

JA/NEJ

2.1.   Prøvningsresultat vedrørende montering af OBD-system

| Prøvningsresultater | |
| --- | --- |
| Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet på et køretøj, er monteringen af OBD-systemet så blevet prøvet med tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med tillæg 1 til det bilag, der henvises til? | JA/NEJ |

Prøvningsresultater

Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet på et køretøj, er monteringen af OBD-systemet så blevet prøvet med tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med tillæg 1 til det bilag, der henvises til?

JA/NEJ

2.2.   Monteret system omfattet af prøvningen

Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet i et køretøj:

| Prøvningskøretøj | |
| --- | --- |
| — | Køretøjsnavn (fabrikant og handelsnavne): |

Prøvningskøretøj

—

Køretøjsnavn (fabrikant og handelsnavne):

...

| — | Køretøjstype: |
| --- | --- |

—

Køretøjstype:

...

| — | Køretøjsidentifikationsnummer (VIN): |
| --- | --- |

—

Køretøjsidentifikationsnummer (VIN):

...

Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)

| — | Fabrikant: |
| --- | --- |

—

Fabrikant:

...

| — | Type: |
| --- | --- |

—

Type:

...

| — | Software/version: |
| --- | --- |

—

Software/version:

...

Prøvningsoplysninger

| — | Sted, dato: |
| --- | --- |

—

Sted, dato:

...

Punkt 5 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

PRØVNINGSPROTOKOL

Påvisningsprøvning for OBD-system

| Generelt | Påvisning af fejlklassifikationen | Påvisning af OBD-funktionsdygtighed |
| --- | --- | --- |
| | Prøvning | Emissionsniveau | Klassifikation | Kvalificering af den forringede komponent | Aktivering af fejlindikator (MI) |
| Fejl | Fejlkode | Prøvet efter punkt | Prøvecyklus | Over OTL | Under OTL | Under EL + X | Klassifikation foreslået af fabrikant | Endelig klassifikation (1) | Prøvet efter punkt | Prøvecyklus | Kvalificeret | Prøvet efter punkt | Prøvecyklus | Kontinuerlig MI efter ... cyklus | Kort MI efter ... cyklus | Kommandostyret MI efter ... cyklus |
| SCR- systemdoseringsventil | P2... | ikke prøvet | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | anden | | |
| EGR-ventil elektrisk | P1... | ikke prøvet | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | første | |
| EGR-ventil mekanisk | P1... | ikke prøvet | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | anden | |
| EGR-ventil mekanisk | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ikke prøvet | | ja | | | | | |
| EGR-ventil mekanisk | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | anden | |
| Lufttemperaturføler elektrisk | P1... | ikke prøvet | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | første | |
| Olieotemperaturføler elektrisk | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ikke prøvet | | ja | | | | | |
| Noter: 1) på anmodning af certifikationsmyndigheden kan fejlen omklassificeres i en anden klasse end den af fabrikanten foreslåede.
  Kun de fejl, der er blevet prøvet enten med henblik på klassificering eller funktionsdygtighed, og de fejl, der er blevet omklassificeret på anmodning af certifikationsmyndigheden er anført på dette ark.
  En fejl kan prøves enten med henblik på klassifikation eller funktionsdygtighed eller begge dele.
  Det eksempel, der er anført for den mekaniske EGR-ventil, viser hvorledes disse 3 tilfælde indgår i tabellen. |

Generelt

Påvisning af fejlklassifikationen

Påvisning af OBD-funktionsdygtighed

Prøvning

Emissionsniveau

Klassifikation

Kvalificering af den forringede komponent

Aktivering af fejlindikator (MI)

Fejl

Fejlkode

Prøvet efter punkt

Prøvecyklus

Over OTL

Under OTL

Under EL + X

Klassifikation foreslået af fabrikant

Endelig klassifikation (1)

Prøvet efter punkt

Prøvecyklus

Kvalificeret

Prøvet efter punkt

Prøvecyklus

Kontinuerlig MI efter ... cyklus

Kort MI efter ... cyklus

Kommandostyret MI efter ... cyklus

SCR- systemdoseringsventil

P2...

ikke prøvet

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

anden

EGR-ventil elektrisk

P1...

ikke prøvet

A

B1

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

første

EGR-ventil mekanisk

P1...

ikke prøvet

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

anden

EGR-ventil mekanisk

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ikke prøvet

ja

EGR-ventil mekanisk

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

anden

Lufttemperaturføler elektrisk

P1...

ikke prøvet

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

første

Olieotemperaturføler elektrisk

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ikke prøvet

ja

Noter: 1) på anmodning af certifikationsmyndigheden kan fejlen omklassificeres i en anden klasse end den af fabrikanten foreslåede.

Kun de fejl, der er blevet prøvet enten med henblik på klassificering eller funktionsdygtighed, og de fejl, der er blevet omklassificeret på anmodning af certifikationsmyndigheden er anført på dette ark.

En fejl kan prøves enten med henblik på klassifikation eller funktionsdygtighed eller begge dele.

Det eksempel, der er anført for den mekaniske EGR-ventil, viser hvorledes disse 3 tilfælde indgår i tabellen.

---

(1)  Som anført i godkendelsesdokumentet.

Tillæg 5

Fryseramme- og datastrømsoplysninger

Nedenstående tabeller anfører de oplysninger, der er omhandlet i punkt 4.7.1.4 og 4.7.2 i dette bilag.

Tabel 1

Obligatoriske krav:

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Beregnet belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved den aktuelle motorhastighed) | x | x |
| Motorhastighed | x | x |
| Kølervæsketemperatur (eller tilsvarende) | x | x |
| Barometertryk (målt direkte eller skønnet) | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

Beregnet belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved den aktuelle motorhastighed)

x

x

Motorhastighed

x

x

Kølervæsketemperatur (eller tilsvarende)

x

x

Barometertryk (målt direkte eller skønnet)

x

x

Tabel 2

Valgfri oplysninger om motorhastighed og -belastning:

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Førerens efterspurgte motordrejningsmoment (som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment) | x | x |
| Faktisk motordrejningsmoment (beregnet som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment, f.eks. beregnet ud fra kommandoefterspurgt indsprøjtningsmængde af brændstof) | x | x |
| Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment | | x |
| Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment som en funktion af motorhastigheden | | x |
| Tid forløbet siden motorstart | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

Førerens efterspurgte motordrejningsmoment (som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment)

x

x

Faktisk motordrejningsmoment (beregnet som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment, f.eks. beregnet ud fra kommandoefterspurgt indsprøjtningsmængde af brændstof)

x

x

Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment

x

Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment som en funktion af motorhastigheden

x

Tid forløbet siden motorstart

x

x

Tabel 3

Valgfrie oplysninger, hvis de bruges af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-oplysninger

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Brændstofniveau | x | x |
| Motorolietemperatur | x | x |
| Køretøjets hastighed | x | x |
| Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip) | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

Brændstofniveau

x

x

Motorolietemperatur

x

x

Køretøjets hastighed

x

x

Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip)

x

x

Tabel 4

Valgfrie oplysninger, hvor motoren, hvis den er udstyret hertil, føler eller beregner oplysningerne:

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Absolut gasspjældsstilling/indsugningsluftspjældstilling (stilling af ventil til regulering af indsugningsluft) | x | x |
| Status af reguleringssystem for dieselbrændstof, hvis der er tale om et kontrolsløjfesystem (f.eks. kontrolsløjfesystem for brændstoftryk) | x | x |
| Tryk i højtryksakkumulator (rail) | x | x |
| Indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen) | x | x |
| Repræsentativ timing af brændstofindsprøjtning (start på første hovedindsprøjtning) | x | x |
| Kommandoefterspurgt tryk i højtryksakkumulator (rail) | x | x |
| Kommandoefterspurgt indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen) | x | x |
| Indsugningsluftens temperatur | x | x |
| Den omgivende lufts temperatur | x | x |
| Lufttemperatur ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine) | x | x |
| Tryk ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine) | x | x |
| Ladelufttemperatur (efter-intercooler, hvis monteret) | x | x |
| Faktisk ladetryk | x | x |
| Luftstrømshastighed fra føler for masseluftstrøm | x | x |
| EGR-ventilens kommandoefterspurgte arbejdscyklus/stilling (hvis EGR styres på denne måde) | x | x |
| EGR-ventilens faktiske arbejdscyklus/stilling | x | x |
| Status for kraftudtag (aktiv eller ikke-aktiv) | x | x |
| Speederens stilling | x | x |
| Redundant absolut speederstilling | x | hvis følt |
| Øjeblikkeligt brændstofforbrug | x | x |
| Kommandoefterspurgt ladetryk/tilstræbt ladetryk (hvis ladetrykket bruges til at styre turboen) | x | x |
| DPF-indgangstryk | x | x |
| DPF-udgangstryk | x | x |
| DPF-delta-tryk | x | x |
| Udstødningstryk ved motorudgang | x | x |
| DPF-indgangstemperatur | x | x |
| DPF-udgangstemperatur | x | x |
| Temperatur af udstødningsgas ved motorudgang | x | x |
| Turbolader-/turbinehastighed | x | x |
| Stilling af turbo med variabel geometri | x | x |
| Kommandoefterspurgt stilling af turbo med variabel geometri | x | x |
| Ladetrykventilens stilling | x | x |
| Output fra føler for luft-/brændstofforholdet | | x |
| Output fra lambdasonde | | x |
| Output fra NOx-føler | | x |

Fryseramme

Datastrøm

Absolut gasspjældsstilling/indsugningsluftspjældstilling (stilling af ventil til regulering af indsugningsluft)

x

x

Status af reguleringssystem for dieselbrændstof, hvis der er tale om et kontrolsløjfesystem (f.eks. kontrolsløjfesystem for brændstoftryk)

x

x

Tryk i højtryksakkumulator (rail)

x

x

Indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)

x

x

Repræsentativ timing af brændstofindsprøjtning (start på første hovedindsprøjtning)

x

x

Kommandoefterspurgt tryk i højtryksakkumulator (rail)

x

x

Kommandoefterspurgt indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)

x

x

Indsugningsluftens temperatur

x

x

Den omgivende lufts temperatur

x

x

Lufttemperatur ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)

x

x

Tryk ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)

x

x

Ladelufttemperatur (efter-intercooler, hvis monteret)

x

x

Faktisk ladetryk

x

x

Luftstrømshastighed fra føler for masseluftstrøm

x

x

EGR-ventilens kommandoefterspurgte arbejdscyklus/stilling (hvis EGR styres på denne måde)

x

x

EGR-ventilens faktiske arbejdscyklus/stilling

x

x

Status for kraftudtag (aktiv eller ikke-aktiv)

x

x

Speederens stilling

x

x

Redundant absolut speederstilling

x

hvis følt

Øjeblikkeligt brændstofforbrug

x

x

Kommandoefterspurgt ladetryk/tilstræbt ladetryk (hvis ladetrykket bruges til at styre turboen)

x

x

DPF-indgangstryk

x

x

DPF-udgangstryk

x

x

DPF-delta-tryk

x

x

Udstødningstryk ved motorudgang

x

x

DPF-indgangstemperatur

x

x

DPF-udgangstemperatur

x

x

Temperatur af udstødningsgas ved motorudgang

x

x

Turbolader-/turbinehastighed

x

x

Stilling af turbo med variabel geometri

x

x

Kommandoefterspurgt stilling af turbo med variabel geometri

x

x

Ladetrykventilens stilling

x

x

Output fra føler for luft-/brændstofforholdet

x

Output fra lambdasonde

x

Output fra NOx-føler

x

Tillæg 6

Referencestandarder

Dette bilag indeholder referencer til de industristandarder, der skal anvendes i henhold til bestemmelserne i dette bilag i forbindelse med den serielle kommunikationsgrænseflade til køretøj/motor. Der findes tre tilladte identificerede løsninger, ISO 15765-4 eller SAE J1939-73 eller ISO/PAS 27145. Desuden findes der andre ISO- eller SAE-standarder, der finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag.

ISO 15765-4 og de specifikationer, der indgår ved reference deri for at opfylde kravene i WWH-OBD.

ISO 15765-4 »Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems«, dateret år 2006.

SAE J1939-73 og de specifikationer, der indgår ved reference deri for at opfylde kravene i WWH-OBD.

J1939-73 »APPLICATION LAYER — DIAGNOSTICS«, dateret år 2006.

ISO/PAS 27145 og de specifikationer, der indgår ved reference deri for at opfylde kravene i WWH-OBD.

| i) | ISO/PAS 27145-1:2006 Road vehicles — On board diagnostics (WWH-OBD) implementation — Part 1 — General Information and use case definitions |
| --- | --- |

i)

ISO/PAS 27145-1:2006 Road vehicles — On board diagnostics (WWH-OBD) implementation — Part 1 — General Information and use case definitions

| ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary |
| --- | --- |

ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary

| iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary |
| --- | --- |

iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary

| iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment. |
| --- | --- |

iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment.

Følgende ISO-standarder er integreret i dette regulativ ved reference:

ISO 15031-3:2004 »Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions-related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use«.

Følgende dokumenter fra Society of Automotive Engineers (SAE) er integreret i dette regulativ ved reference:

SAE J2403 »Medium/Heavy-Duty E/E Systems Diagnosis Nomenclature«, dateret august 2004.

SAE J1939-13 »Off-Board Diagnostic Connector«, dateret marts 2004.

Tillæg 7

Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet

De oplysninger vedrørende OBD, som kræves i henhold til dette tillæg, skal leveres af fabrikanten med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, på den måde, der er foreskrevet i selve regulativet.

Udskiftningsdele, diagnoseværktøj og prøvningsudstyr

Disse oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med OBD-systemet med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod svigt. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for producenter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets emissionsbegrænsningssystemer.

Hvis der er tale om udskiftnings- eller servicekomponenter, kan der kun anmodes om oplysninger om komponenter, der er underlagt en godkendelse, eller om komponenter, der indgår i et system, der er underlagt en typegodkendelse.

Anmodningen om oplysninger skal identificere den nøjagtige specifikation af den motormodeltype/motormodeltype inden for en motorfamilie, som der anmodes om oplysninger om. I anmodningen skal det bekræftes, at oplysningerne skal anvendes til udvikling af eftermonteringsdele eller — komponenter, diagnoseværktøj eller prøvningsudstyr.

Reparationsinformationer

Senest tre måneder efter, at fabrikanten har givet én autoriseret forhandler eller ét værksted reparationsinformationer, stiller fabrikanten disse informationer (herunder alle senere ændringer og tilføjelser) til rådighed mod passende, ikke diskriminerende vederlag.

Fabrikanten skal også — mod betaling, når det er hensigtsmæssigt — stille de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at reparere eller vedligeholde motorkøretøjer, til rådighed, medmindre disse oplysninger er omfattet af en intellektuel ejendomsret eller udgør væsentlig hemmelig knowhow, som foreligger i en identificeret passende form; i så fald må de nødvendige tekniske oplysninger ikke tilbageholdes utilbørligt.

Alle, der erhvervsmæssigt foretager vedligeholdelse og reparation, yder vejhjælp eller foretager tekniske undersøgelser og afprøvninger af køretøjer, og alle, der fremstiller eller sælger udskiftnings- eller eftermonteringsdele, diagnoseværktøjer og prøvningsudstyr, har krav på adgang til de nævnte oplysninger.

Overholdes dette ikke, træffer den administrative myndighed passende foranstaltninger til — i overensstemmelse med de procedurer, der gælder for typegodkendelse og overvågning af køretøjer efter ibrugtagning — at sikre, at reparationsinformationerne er til disposition.

---