# Eiropas Savienības L 64/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 64 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 7. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 64

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 7. marts

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/163/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 12. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar drošību dzelzceļa tuneļos Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6450)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/164/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. decembris) par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6633)


   (
  1
  ) | 72 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2008/163/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 12. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar drošību dzelzceļa tuneļos Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6450)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6450)

(
  1

1

2008/164/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. decembris) par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6633)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6633)

(
  1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 7.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 64/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 20. decembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar drošību dzelzceļa tuneļos Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6450)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/163/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (2) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 5. panta 1. punktu uz katru apakšsistēmu attiecas viena SITS. Vajadzības gadījumā uz vienu apakšsistēmu var attiekties vairākas SITS, un viena SITS var attiekties uz vairākām apakšsistēmām. Lēmumam izstrādāt un/vai pārskatīt SITS un tās tehniskās un ģeogrāfiskās darbības jomas izvēlei nepieciešams pilnvarojums saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 5. panta 1. punktu uz katru apakšsistēmu attiecas viena SITS. Vajadzības gadījumā uz vienu apakšsistēmu var attiekties vairākas SITS, un viena SITS var attiekties uz vairākām apakšsistēmām. Lēmumam izstrādāt un/vai pārskatīt SITS un tās tehniskās un ģeogrāfiskās darbības jomas izvēlei nepieciešams pilnvarojums saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktu.

| (2) | Pirmais solis SITS izveidē ir SITS projekta sagatavošana Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijā (AEIF), kas noteikta par apvienoto pārstāvju komiteju. |
| --- | --- |

(2)

Pirmais solis SITS izveidē ir SITS projekta sagatavošana Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijā (AEIF), kas noteikta par apvienoto pārstāvju komiteju.

| (3) | AEIF tika piešķirtas pilnvaras izstrādāt SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” projektu saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

AEIF tika piešķirtas pilnvaras izstrādāt SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” projektu saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktu.

| (4) | SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48//EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un minēta Direktīvas 2001/16/EK 21. pantā. |
| --- | --- |

(4)

SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48//EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un minēta Direktīvas 2001/16/EK 21. pantā.

| (5) | Direktīva 2001/16/EK, Direktīva 96/48/EK un SITS attiecas uz atjaunošanu, bet neattiecas uz nomaiņu, kas saistīta ar tehnisko apkopi. Tomēr dalībvalstis tiek aicinātas piemērot SITS nomaiņai, kas saistīta ar tehnisko apkopi, ja tas ir iespējams un ja to attaisno tehniskās apkopes darba apjoms. |
| --- | --- |

(5)

Direktīva 2001/16/EK, Direktīva 96/48/EK un SITS attiecas uz atjaunošanu, bet neattiecas uz nomaiņu, kas saistīta ar tehnisko apkopi. Tomēr dalībvalstis tiek aicinātas piemērot SITS nomaiņai, kas saistīta ar tehnisko apkopi, ja tas ir iespējams un ja to attaisno tehniskās apkopes darba apjoms.

| (6) | Pašreizējā SITS versijā nav pilnībā aplūkotas visas pamatprasības. Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, neizskatītie tehniskie aspekti šīs SITS C pielikumā norādīti kā “atklātie punkti”. |
| --- | --- |

(6)

Pašreizējā SITS versijā nav pilnībā aplūkotas visas pamatprasības. Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, neizskatītie tehniskie aspekti šīs SITS C pielikumā norādīti kā “atklātie punkti”.

| (7) | Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, atsevišķām dalībvalstīm jāinformē citas dalībvalstis un Komisija par attiecīgajiem valsts tehniskajiem noteikumiem, kurus izmanto, lai īstenotu pamatprasības saistībā ar šiem “atklātajiem punktiem”, kā arī par iestādēm, kuras pilnvaro veikt procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai, un par pārbaudes procedūru, ko izmanto, lai verificētu apakšsistēmu savstarpēju izmantojamību Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Pēdējā no minētajiem nolūkiem dalībvalstīm pēc iespējas jāpiemēro Direktīvā 2001/16/EK un Direktīvā 96/48/EK norādītie principi un kritēriji. Ja vien iespējams, dalībvalstīm jāizmanto iestādes, kas paziņotas saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 20. pantu un Direktīvas 96/48/EK 20. pantu. Komisijai jāanalizē dalībvalstu nosūtītā informācija par valsts tiesību normām, procedūrām, iestādēm, kuras ir atbildīgas par procedūru īstenošanu, un šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā jāpārrunā ar komiteju nepieciešamība pieņemt pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, atsevišķām dalībvalstīm jāinformē citas dalībvalstis un Komisija par attiecīgajiem valsts tehniskajiem noteikumiem, kurus izmanto, lai īstenotu pamatprasības saistībā ar šiem “atklātajiem punktiem”, kā arī par iestādēm, kuras pilnvaro veikt procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai, un par pārbaudes procedūru, ko izmanto, lai verificētu apakšsistēmu savstarpēju izmantojamību Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Pēdējā no minētajiem nolūkiem dalībvalstīm pēc iespējas jāpiemēro Direktīvā 2001/16/EK un Direktīvā 96/48/EK norādītie principi un kritēriji. Ja vien iespējams, dalībvalstīm jāizmanto iestādes, kas paziņotas saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 20. pantu un Direktīvas 96/48/EK 20. pantu. Komisijai jāanalizē dalībvalstu nosūtītā informācija par valsts tiesību normām, procedūrām, iestādēm, kuras ir atbildīgas par procedūru īstenošanu, un šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā jāpārrunā ar komiteju nepieciešamība pieņemt pasākumus.

| (8) | Attiecīgajā SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgajā SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| (9) | SITS ir balstīta uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas, ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radīt nepieciešamību izdarīt grozījumus šajā SITS vai papildināt to. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 3. punktu vai Direktīvas 96/48/EK 6. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(9)

SITS ir balstīta uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas, ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radīt nepieciešamību izdarīt grozījumus šajā SITS vai papildināt to. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 3. punktu vai Direktīvas 96/48/EK 6. panta 3. punktu.

| (10) | Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata. |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata.

| (11) | Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādās šāda risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(11)

Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādās šāda risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes.

| (12) | Pilnvarojumā prasīts, lai SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” attiektos uz negadījumu un starpgadījumu, jo īpaši ugunsgrēka draudu, profilaksi un mazināšanu tuneļos. Šajā kontekstā bija jāizskata visi attiecīgie iespējamie riski, ietverot riskus, kas saistīti ar noskriešanu no sliedēm, sadursmi, ugunsgrēku un bīstamu vielu izplūdi. Tomēr šie mērķi un riski jāņem vērā tikai tiktāl, ciktāl tie ietekmē direktīvās aprakstītās apakšsistēmas, un ja rezultātā izstrādātās specifikācijas var saistīt ar attiecīgajām pamatprasībām. Bija paredzēts, ka jāņem vērā vairākas apakšsistēmas, galvenokārt, infrastruktūras, ritošā sastāva, satiksmes nodrošināšanas un vadības, tehniskās apkopes apakšsistēma, kā aprakstīts direktīvu II pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Pilnvarojumā prasīts, lai SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” attiektos uz negadījumu un starpgadījumu, jo īpaši ugunsgrēka draudu, profilaksi un mazināšanu tuneļos. Šajā kontekstā bija jāizskata visi attiecīgie iespējamie riski, ietverot riskus, kas saistīti ar noskriešanu no sliedēm, sadursmi, ugunsgrēku un bīstamu vielu izplūdi. Tomēr šie mērķi un riski jāņem vērā tikai tiktāl, ciktāl tie ietekmē direktīvās aprakstītās apakšsistēmas, un ja rezultātā izstrādātās specifikācijas var saistīt ar attiecīgajām pamatprasībām. Bija paredzēts, ka jāņem vērā vairākas apakšsistēmas, galvenokārt, infrastruktūras, ritošā sastāva, satiksmes nodrošināšanas un vadības, tehniskās apkopes apakšsistēma, kā aprakstīts direktīvu II pielikumā.

| (13) | Starptautiskās Dzelzceļu savienības (UIC) un ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) dzelzceļa tuneļu eksperti laikā no 2002. gada līdz 2003. gadam izvērtēja un apkopoja labākos pasākumus, ko Eiropā pašlaik piemēro, lai panāktu drošību jaunos un ekspluatācijā esošos tuneļos. Infrastruktūras pārvaldītāju, dzelzceļa uzņēmumu eksperti, ritošā sastāva ražotāji un zinātnieki laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam, tiekoties SITS darba grupā, uzsāka izvēli, ņemot vērā šos ieteikumus par labāko praksi. AEIF eksperti tāpat kā UIC un UNECE eksperti atzina, ka negadījumu profilakse dzelzceļā ir galvenais pasākums. Profilakses pasākumi parasti ir rentablāki nekā mazināšanas vai glābšanas pasākumi. Profilaktisku un mazinošu pasākumu apvienojums, ko papildina pašizglābšanās un glābšanas pasākumi, vislabāk atbildīs mērķim ar samērīgām izmaksām panākt optimālu drošību. |
| --- | --- |

(13)

Starptautiskās Dzelzceļu savienības (UIC) un ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) dzelzceļa tuneļu eksperti laikā no 2002. gada līdz 2003. gadam izvērtēja un apkopoja labākos pasākumus, ko Eiropā pašlaik piemēro, lai panāktu drošību jaunos un ekspluatācijā esošos tuneļos. Infrastruktūras pārvaldītāju, dzelzceļa uzņēmumu eksperti, ritošā sastāva ražotāji un zinātnieki laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam, tiekoties SITS darba grupā, uzsāka izvēli, ņemot vērā šos ieteikumus par labāko praksi. AEIF eksperti tāpat kā UIC un UNECE eksperti atzina, ka negadījumu profilakse dzelzceļā ir galvenais pasākums. Profilakses pasākumi parasti ir rentablāki nekā mazināšanas vai glābšanas pasākumi. Profilaktisku un mazinošu pasākumu apvienojums, ko papildina pašizglābšanās un glābšanas pasākumi, vislabāk atbildīs mērķim ar samērīgām izmaksām panākt optimālu drošību.

| (14) | Pamatdirektīvu 96/48/EK un 2001/16/EK galvenais mērķis ir savstarpēja izmantojamība. To nolūks ir saskaņot pašreiz praksē piemērojamos drošības pasākumus un tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību un pasažieriem visā Eiropā piedāvātu vienādu pieeju drošībai un drošības pasākumiem. Bez tam vilcienu, kas atbilst šai SITS (un ritošā sastāva SITS), principā jāpieņem jebkurā tunelī Eiropas transporta tīklā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatdirektīvu 96/48/EK un 2001/16/EK galvenais mērķis ir savstarpēja izmantojamība. To nolūks ir saskaņot pašreiz praksē piemērojamos drošības pasākumus un tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību un pasažieriem visā Eiropā piedāvātu vienādu pieeju drošībai un drošības pasākumiem. Bez tam vilcienu, kas atbilst šai SITS (un ritošā sastāva SITS), principā jāpieņem jebkurā tunelī Eiropas transporta tīklā.

| (15) | Drošības līmenis Kopienas dzelzceļa sistēmā kopumā ir augsts, jo īpaši salīdzinājumā ar autotransportu. Tuneļi statistiski ir vēl drošāki nekā pārējais tīkls. Tomēr ir svarīgi vismaz uzturēt drošības līmeni pašreizējā dzelzceļu pārstrukturēšanas posmā, kurā nodalīs iepriekš integrētās dzelzceļa uzņēmumu funkcijas un turpinās pārorientēt dzelzceļa nozari no pašregulēšanās uz valsts regulējumu. Tas bija galvenais pamatojums Direktīvai 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (3): jāturpina uzlabot drošība, cik vien tas ir praktiski iespējams un ņemot vērā dzelzceļa pārvadājumu veida konkurētspēju. |
| --- | --- |

(15)

Drošības līmenis Kopienas dzelzceļa sistēmā kopumā ir augsts, jo īpaši salīdzinājumā ar autotransportu. Tuneļi statistiski ir vēl drošāki nekā pārējais tīkls. Tomēr ir svarīgi vismaz uzturēt drošības līmeni pašreizējā dzelzceļu pārstrukturēšanas posmā, kurā nodalīs iepriekš integrētās dzelzceļa uzņēmumu funkcijas un turpinās pārorientēt dzelzceļa nozari no pašregulēšanās uz valsts regulējumu. Tas bija galvenais pamatojums Direktīvai 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (3): jāturpina uzlabot drošība, cik vien tas ir praktiski iespējams un ņemot vērā dzelzceļa pārvadājumu veida konkurētspēju.

| (16) | Šīs SITS mērķis bija tehnisko progresu tuneļu drošības jomā vērst uz saskaņotiem un rentabliem pasākumiem; cik vien tas ir praktiski iespējams, tiem jābūt vienādiem visā Eiropā. |
| --- | --- |

(16)

Šīs SITS mērķis bija tehnisko progresu tuneļu drošības jomā vērst uz saskaņotiem un rentabliem pasākumiem; cik vien tas ir praktiski iespējams, tiem jābūt vienādiem visā Eiropā.

| (17) | Šī SITS attiecas gan uz tuneļiem lauku apvidos ar nelielu satiksmes apjomu, gan uz tuneļiem pilsētu centrā ar lielu daudzumu vilcienu un pasažieru. Šī SITS nosaka tikai obligātās prasības: atbilstība SITS pati par sevi vien vēl negarantē drošu nodošanu ekspluatācijā un drošu ekspluatāciju. Visām drošuma jautājumu risināšanā iesaistītajām personām jāsadarbojas, lai attiecīgajā tunelī panāktu pienācīga līmeņa drošumu atbilstīgi šīs SITS un savstarpējās izmantojamības direktīvu noteikumiem. Dalībvalstis tiek aicinātas, atklājot jaunu tuneli vai ekspluatējot savstarpēji izmantojamus vilcienus jau esošos tuneļos, ikreiz pārbaudīt, vai vietējie apstākļi (tostarp satiksmes veids un intensitāte) paredz vajadzību pēc papildu pasākumiem bez šajā SITS norādītajiem. To var veikt, izmantojot riska analīzi vai jebkādu citu modernu metodiku. Šādas pārbaudes ir daļa no Dzelzceļu drošības direktīvas 10. un 11. pantā paredzētā drošības sertifikātu un drošības atļauju sistēmas. |
| --- | --- |

(17)

Šī SITS attiecas gan uz tuneļiem lauku apvidos ar nelielu satiksmes apjomu, gan uz tuneļiem pilsētu centrā ar lielu daudzumu vilcienu un pasažieru. Šī SITS nosaka tikai obligātās prasības: atbilstība SITS pati par sevi vien vēl negarantē drošu nodošanu ekspluatācijā un drošu ekspluatāciju. Visām drošuma jautājumu risināšanā iesaistītajām personām jāsadarbojas, lai attiecīgajā tunelī panāktu pienācīga līmeņa drošumu atbilstīgi šīs SITS un savstarpējās izmantojamības direktīvu noteikumiem. Dalībvalstis tiek aicinātas, atklājot jaunu tuneli vai ekspluatējot savstarpēji izmantojamus vilcienus jau esošos tuneļos, ikreiz pārbaudīt, vai vietējie apstākļi (tostarp satiksmes veids un intensitāte) paredz vajadzību pēc papildu pasākumiem bez šajā SITS norādītajiem. To var veikt, izmantojot riska analīzi vai jebkādu citu modernu metodiku. Šādas pārbaudes ir daļa no Dzelzceļu drošības direktīvas 10. un 11. pantā paredzētā drošības sertifikātu un drošības atļauju sistēmas.

| (18) | Dažās dalībvalstīs jau tiek veikti drošības pasākumi, kas paredz augstāku drošības līmeni nekā šajā SITS norādītais. Šādi spēkā esoši noteikumi jāizskata Dzelzceļu drošības direktīvas 8. panta kontekstā. Bez tam saskaņā ar tās pašas direktīvas 4. pantu dalībvalstis nodrošina, ka kopumā tiek uzturēta dzelzceļu drošība, un gadījumos, kad tas ir praktiski iespējams, to pastāvīgi paaugstina, ņemot vērā Kopienas tiesību aktu pilnveidošanos un zinātnes un tehnikas attīstību un piešķirot prioritāti smagu negadījumu novēršanai. |
| --- | --- |

(18)

Dažās dalībvalstīs jau tiek veikti drošības pasākumi, kas paredz augstāku drošības līmeni nekā šajā SITS norādītais. Šādi spēkā esoši noteikumi jāizskata Dzelzceļu drošības direktīvas 8. panta kontekstā. Bez tam saskaņā ar tās pašas direktīvas 4. pantu dalībvalstis nodrošina, ka kopumā tiek uzturēta dzelzceļu drošība, un gadījumos, kad tas ir praktiski iespējams, to pastāvīgi paaugstina, ņemot vērā Kopienas tiesību aktu pilnveidošanos un zinātnes un tehnikas attīstību un piešķirot prioritāti smagu negadījumu novēršanai.

| (19) | Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt stingrākus pasākumus īpašās situācijās, ja vien šādi pasākumi netraucē savstarpējai izmantojamībai. Šāda iespēja ir paredzēta Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantā un šīs SITS 1.1.6. punktā. Šādas stingrākas prasības var pamatot ar scenārija analīzi un riska analīzi, un tās var attiekties uz infrastruktūras, enerģijas apgādes un satiksmes nodrošināšanas apakšsistēmu. Paredzams, ka dalībvalstis apsvērs šādu stingrāku prasību nepieciešamību, ņemot vērā dzelzceļa ekonomisko dzīvotspēju un pēc apspriešanās ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem un glābšanas dienestiem. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt stingrākus pasākumus īpašās situācijās, ja vien šādi pasākumi netraucē savstarpējai izmantojamībai. Šāda iespēja ir paredzēta Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantā un šīs SITS 1.1.6. punktā. Šādas stingrākas prasības var pamatot ar scenārija analīzi un riska analīzi, un tās var attiekties uz infrastruktūras, enerģijas apgādes un satiksmes nodrošināšanas apakšsistēmu. Paredzams, ka dalībvalstis apsvērs šādu stingrāku prasību nepieciešamību, ņemot vērā dzelzceļa ekonomisko dzīvotspēju un pēc apspriešanās ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem un glābšanas dienestiem.

| (20) | Lai noteiktu pasākumus, kas īstenojami attiecībā uz tuneli un vilcienu, ir apskatīts tikai ierobežots negadījumu veidu skaits. Ir noteikti attiecīgi pasākumi, ar ko novērsīs vai būtiski samazinās risku, kas saistīts ar šāda veida negadījumiem. Šie pasākumi ir izstrādāti kategorijās profilakse, mazināšana, evakuācija un glābšana. Šīs SITS D pielikumā parādīta kvalitatīvā attiecība starp negadījumu veidiem un pasākumiem, norādot, kuri pasākumi attiecas uz katru negadījumu veidu. Tādējādi šīs SITS piemērošana negarantē nelaimes gadījumu riska neiespējamību. |
| --- | --- |

(20)

Lai noteiktu pasākumus, kas īstenojami attiecībā uz tuneli un vilcienu, ir apskatīts tikai ierobežots negadījumu veidu skaits. Ir noteikti attiecīgi pasākumi, ar ko novērsīs vai būtiski samazinās risku, kas saistīts ar šāda veida negadījumiem. Šie pasākumi ir izstrādāti kategorijās profilakse, mazināšana, evakuācija un glābšana. Šīs SITS D pielikumā parādīta kvalitatīvā attiecība starp negadījumu veidiem un pasākumiem, norādot, kuri pasākumi attiecas uz katru negadījumu veidu. Tādējādi šīs SITS piemērošana negarantē nelaimes gadījumu riska neiespējamību.

| (21) | Valsts iestāžu kompetencē ir noteikt glābšanas dienestu uzdevumus un atbildības jomu. Šajā SITS norādītie pasākumi glābšanas jomā pamatojas uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, iesaistoties negadījumā tunelī, glābs dzīvības, nevis materiālās vērtības, piemēram, vagonus vai konstrukcijas. Šajā SITS turpmāk norādīti glābšanas dienestu paredzamie uzdevumi katra veida negadījumā. |
| --- | --- |

(21)

Valsts iestāžu kompetencē ir noteikt glābšanas dienestu uzdevumus un atbildības jomu. Šajā SITS norādītie pasākumi glābšanas jomā pamatojas uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, iesaistoties negadījumā tunelī, glābs dzīvības, nevis materiālās vērtības, piemēram, vagonus vai konstrukcijas. Šajā SITS turpmāk norādīti glābšanas dienestu paredzamie uzdevumi katra veida negadījumā.

| (22) | Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu, |
| --- | --- |

(22)

Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Komisija pieņem savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (“SITS”) Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktā minētajai Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minētajai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apakšsistēmai “Drošība dzelzceļa tuneļos”.

SITS izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

SITS pilnībā piemēro Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā, kas definēta Direktīvas 2001/16/EK I pielikumā, un Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, kas definēta Direktīvas 96/48/EK I pielikumā, ievērojot šā lēmuma 2. pantu.

2. pants

1.   Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS C pielikumā, nosacījumi, kas izpildāmi attiecībā uz savstarpējas izmantojamības verifikāciju atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktam un Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punktam, ir tie piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

| (a) | šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu; |
| --- | --- |

(a)

šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu;

| (b) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

(b)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| (c) | iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(c)

iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

3. pants

Šo Lēmumu piemēro no 2008. gada 1. jūlija.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 20. decembris.

Komisijas vārdā –

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/32/EK (OV L 141, 2.6.2007.).

1

(2)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/32/EK.

2

(3)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

3

---

PIELIKUMS

DIREKTĪVA 2001/16/EK – EIROPAS PARASTO DZELZCEĻU SISTĒMAS SAVSTARPĒJA IZMANTOJAMĪBA

DIREKTĪVA 96/48/EK PAR EIROPAS ĀTRGAITAS DZELZCEĻU SISTĒMAS SAVSTARPĒJU IZMANTOJAMĪBU

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS PROJEKTS

Apakšsistēmas: “Infrastruktūra”, “Enerģijas apgāde”, “Satiksmes nodrošināšana un vadība”, “Vilcienu vadības iekārtas un signalizācija”, “Ritošais sastāvs”

Aspekts: “Drošība dzelzceļa tuneļos”

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Drošība tunelī kā vispārīgās drošības daļa |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Tuneļa garums |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošības kategorijas |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.3.1. | Ritošais sastāvs līdz 5 km gariem tuneļiem |
| --- | --- |

1.1.3.1.

| 1.1.3.2. | Ritošais sastāvs visiem tuneļiem |
| --- | --- |

1.1.3.2.

| 1.1.3.3 | Ritošais sastāvs tuneļos ar apakšzemes stacijām |
| --- | --- |

1.1.3.3

| 1.1.4. | Apakšzemes stacijas |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Bīstamās kravas |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Īpašas drošības prasības dalībvalstīs |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Riska darbības joma, riski, kurus šī SITS neaptver |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs SITS saturs |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ASPEKTA/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Riska scenāriji |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | “Karsti” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu emisija |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | “Auksti” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Ilgstoša apstāšanās |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Izņēmumi |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Glābšanas dienestu pienākumi |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | PAMATPRASĪBAS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Pamatprasības saskaņā ar Direktīvu 2001/16/EK |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Detalizētas pamatprasības saistībā ar tuneļa drošību |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Specifikāciju pārskats |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Infrastruktūras apakšsistēma |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Ugunsgrēka signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Drošas zonas definīcija |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Vispārēji nosacījumi |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.4. | Palīgejas uz citu tuneli |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

| 4.2.2.6.5. | Alternatīvi tehniskie risinājumi |
| --- | --- |

4.2.2.6.5.

| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Evakuācijas zīmes |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Avārijas sakari |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.13. | Ūdensapgāde |
| --- | --- |

4.2.2.13.

| 4.2.3. | Enerģijas apgādes apakšsistēma |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Elektroenerģijas piegāde |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.4. | Prasības elektrokabeļiem tuneļos |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.5. | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.4. | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.5. | Ritošā sastāva apakšsistēma |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Kravas vilcienu ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.3.1. | Kustības turpināšana |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

| 4.2.5.3.2. | Mašīnista aizsardzība |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

| 4.2.5.3.3. | Vilcienu ar pasažieriem un kravas vai vieglajiem autotransporta līdzekļiem ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

| 4.2.5.4. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.5. | Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.5.1. | Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana |
| --- | --- |

4.2.5.5.1.

| 4.2.5.5.2. | Prasības bremzēm |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

| 4.2.5.5.3. | Prasības vilcei |
| --- | --- |

4.2.5.5.3.

| 4.2.5.6. | Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos |
| --- | --- |

4.2.5.7.

| 4.2.5.8. | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.5.8.

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.9.

| 4.2.5.10. | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā |
| --- | --- |

4.2.5.10.

| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns |
| --- | --- |

4.2.5.11.

| 4.2.5.11.1. | Pasažieru avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.5.11.1.

| 4.2.5.11.2. | Pasažieru ieejas durvis |
| --- | --- |

4.2.5.11.2.

| 4.2.5.12. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

4.2.5.12.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Tuneļa stāvokļa pārbaude |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.3. | Saskarnes ar enerģijas apgādes apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Vilces barošanas avotu sistēmu sadalīšana posmos |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.4. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.6. | Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.6.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |
| --- | --- |

4.3.6.1.

| 4.3.6.2. | Pārējās ritošā sastāva specifikācijas |
| --- | --- |

4.3.6.2.

| 4.3.7. | Saskarnes ar PRM apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.7.1. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.1.1. | Pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas |
| --- | --- |

4.4.1.1.

| 4.4.1.2. | Vilciena braukšanas laikā |
| --- | --- |

4.4.1.2.

| 4.4.1.2.1. | Ar drošību saistīts aprīkojums |
| --- | --- |

4.4.1.2.1.

| 4.4.1.2.2. | Starpgadījumi ar sakarsušām buksēm |
| --- | --- |

4.4.1.2.2.

| 4.4.2. | Ārkārtas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.3.1. | Saturs |
| --- | --- |

4.4.3.1.

| 4.4.3.2. | Identifikācija |
| --- | --- |

4.4.3.2.

| 4.4.3.3. | Mācības |
| --- | --- |

4.4.3.3.

| 4.4.4. | Izolācijas un zemējuma procedūras |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Tuneļa stāvokļa pārbaude |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Ritošā sastāva tehniskā apkope |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.2.1. | Pasažieru ritošais sastāvs |
| --- | --- |

4.5.2.1.

| 4.5.2.2. | Kravas ritošais sastāvs |
| --- | --- |

4.5.2.2.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Pašizglābšanās iekārta |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktūras reģistrs |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Ritošā sastāva reģistrs |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI |
| --- | --- |

5.

| 6. | KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFICĒŠANA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Apakšsistēmas |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Atbilstības novērtēšana (vispārējā daļa) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Pastāvošie risinājumi |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Tehniskās apkopes novērtējums |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Ekspluatācijas noteikumu novērtējums |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | Papildu prasības specifikāciju novērtējumam attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītājiem |
| --- | --- |

6.2.7.

| 6.2.7.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana |
| --- | --- |

6.2.7.1.

| 6.2.7.2. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām |
| --- | --- |

6.2.7.2.

| 6.2.7.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām |
| --- | --- |

6.2.7.3.

| 6.2.7.4. | Pašizglābšanās, glābšanas un evakuācijas mehānismi starpgadījumā |
| --- | --- |

6.2.7.4.

| 6.2.7.5. | Glābšanas dienestu piekļuve un aprīkojums |
| --- | --- |

6.2.7.5.

| 6.2.7.6. | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

6.2.7.6.

| 6.2.7.7. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces |
| --- | --- |

6.2.7.7.

| 6.2.8. | Papildu prasības specifikāciju novērtējumam attiecībā uz dzelzceļa uzņēmumiem |
| --- | --- |

6.2.8.

| 6.2.8.1. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

6.2.8.1.

| 6.2.8.2. | Pašizglābšanās iekārta |
| --- | --- |

6.2.8.2.

| 7. | ĪSTENOŠANA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana ekspluatācijā nododamajām apakšsistēmām |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Jaunuzbūvēts ritošais sastāvs, kas būvēts pēc pastāvoša projekta |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Pastāvošs ritošais sastāvs, kas paredzēts darbībai jaunos tuneļos |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana jau ekspluatācijā esošām apakšsistēmām |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Ievads |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Modernizēšanas un atjaunošanas pasākumi tuneļiem, kas garāki par 1 km, INS un ENE apakšsistēmai |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.2.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

7.2.2.1.

| 7.2.2.2. | Enerģijas apgāde |
| --- | --- |

7.2.2.2.

| 7.2.3. | Modernizēšanas un atjaunošanas pasākumi CCS, OPE, RST apakšsistēmai |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.3.1. | Vilcienu vadības iekārtas un signalizācija – pasākumi nav nepieciešami |
| --- | --- |

7.2.3.1.

| 7.2.3.2. | Satiksmes nodrošināšana un vadība |
| --- | --- |

7.2.3.2.

| 7.2.3.3. | Ritošais sastāvs (Pasažieru ritošais sastāvs) |
| --- | --- |

7.2.3.3.

| 7.2.4. | Pārējie pastāvošie tuneļi |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.3. | SITS pārskatīšana |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Izņēmumi valsts, divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem nolīgumiem |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Spēkā esošie nolīgumi |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Turpmākie nolīgumi vai pastāvošo nolīgumu grozījumi |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.5. | Īpaši gadījumi |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Ievads |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Īpašo gadījumu saraksts |
| --- | --- |

7.5.2.

| A PIELIKUMS – | INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS |
| --- | --- |

A PIELIKUMS –

| B PIELIKUMS – | RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRS |
| --- | --- |

B PIELIKUMS –

| C PIELIKUMS – | ATKLĀTIE PUNKTI |
| --- | --- |

C PIELIKUMS –

| D PIELIKUMS – | STARPGADĪJUMA TIPU UN PASĀKUMU SAISTĪBA |
| --- | --- |

D PIELIKUMS –

| E PIELIKUMS – | APAKŠSISTĒMU NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

E PIELIKUMS –

| F PIELIKUMS – | APAKŠSISTĒMU EK VERIFICĒŠANAS MODEĻI |
| --- | --- |

F PIELIKUMS –

| G PIELIKUMS – | GLOSĀRIJS |
| --- | --- |

G PIELIKUMS –

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

| 1.1.1. | Drošība tunelī kā vispārīgās drošības daļa
  Šo SITS piemēro jaunām, atjaunotām un modernizētām apakšsistēmām. Tā attiecināma uz šādām apakšsistēmām, kas minētas II pielikumā Direktīvai 96/48/EK un Direktīvai 2001/16/EK, kurās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK: infrastruktūra (“INF”), enerģijas apgāde (“ENE”), vilcienu vadības iekārtas un signalizācija (“CCS”), satiksmes nodrošināšana un vadība (“OPE”) un ritošais sastāvs (“RST”).
  Vispārīgie dzelzceļa drošības pasākumi (piemēram, signalizācija) ietekmē drošību tuneļos, bet nav minēti šajā SITS. Šeit ir minēti tikai specifiski pasākumi, kas paredzēti tuneļiem raksturīgu risku samazināšanai.
  Vispārīgi dzelzceļa drošības pasākumi:
  Vispārīgi dzelzceļa drošības pasākumi attiecas uz riskiem, kas saistīti tikai ar dzelzceļa ekspluatāciju, piemēram, vilciena noskriešana no sliedēm vai sadursme ar citu vilcienu. Tuneļa vides ietekme un tādējādi arī daži atbilstīgi pretpasākumi tiek aplūkoti šajā SITS tiktāl, ciktāl tie ietekmē drošību dzelzceļa tuneļos.
  Tunelim raksturīgi pasākumi:
  Šīs SITS mērķis ir definēt saistītu infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, ritošā sastāva, kā arī satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas pasākumu kopumu, tādējādi visrentablākajā veidā nodrošinot optimālu drošības līmeni tuneļos. Tas pieļaus to vilcienu brīvu kustību, kas atbilst Direktīvai 96/48/EK (ātrgaitas līnijās) un Direktīvai 2001/16/EK (parastajās līnijās), ņemot vērā Eiropas dzelzceļa sistēmas saskaņotus drošības nosacījumus dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

1.1.1.

Drošība tunelī kā vispārīgās drošības daļa

Šo SITS piemēro jaunām, atjaunotām un modernizētām apakšsistēmām. Tā attiecināma uz šādām apakšsistēmām, kas minētas II pielikumā Direktīvai 96/48/EK un Direktīvai 2001/16/EK, kurās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK: infrastruktūra (“INF”), enerģijas apgāde (“ENE”), vilcienu vadības iekārtas un signalizācija (“CCS”), satiksmes nodrošināšana un vadība (“OPE”) un ritošais sastāvs (“RST”).

Vispārīgie dzelzceļa drošības pasākumi (piemēram, signalizācija) ietekmē drošību tuneļos, bet nav minēti šajā SITS. Šeit ir minēti tikai specifiski pasākumi, kas paredzēti tuneļiem raksturīgu risku samazināšanai.

Vispārīgi dzelzceļa drošības pasākumi:

Vispārīgi dzelzceļa drošības pasākumi attiecas uz riskiem, kas saistīti tikai ar dzelzceļa ekspluatāciju, piemēram, vilciena noskriešana no sliedēm vai sadursme ar citu vilcienu. Tuneļa vides ietekme un tādējādi arī daži atbilstīgi pretpasākumi tiek aplūkoti šajā SITS tiktāl, ciktāl tie ietekmē drošību dzelzceļa tuneļos.

Tunelim raksturīgi pasākumi:

Šīs SITS mērķis ir definēt saistītu infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, ritošā sastāva, kā arī satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas pasākumu kopumu, tādējādi visrentablākajā veidā nodrošinot optimālu drošības līmeni tuneļos. Tas pieļaus to vilcienu brīvu kustību, kas atbilst Direktīvai 96/48/EK (ātrgaitas līnijās) un Direktīvai 2001/16/EK (parastajās līnijās), ņemot vērā Eiropas dzelzceļa sistēmas saskaņotus drošības nosacījumus dzelzceļa tuneļos.

| 1.1.2. | Tuneļa garums






  — | Visas šajā SITS iekļautās specifikācijas piemēro tuneļiem, kas ir garāki par 1 km, ja vien nav noteikts citādi. |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Tuneļa garums

—

Visas šajā SITS iekļautās specifikācijas piemēro tuneļiem, kas ir garāki par 1 km, ja vien nav noteikts citādi.

| — | Tuneļiem, kas ir garāki par 20 km, ir nepieciešama īpaša drošības izpēte, kas var būt par pamatu šajā SITS neiekļautu papildu drošības pasākumu specifikācijai, lai pieņemtu savstarpēji izmantojamus vilcienus (vilcienus, kas atbilst attiecīgām SITS) atbilstošā ugunsdrošā vidē. |
| --- | --- |

—

Tuneļiem, kas ir garāki par 20 km, ir nepieciešama īpaša drošības izpēte, kas var būt par pamatu šajā SITS neiekļautu papildu drošības pasākumu specifikācijai, lai pieņemtu savstarpēji izmantojamus vilcienus (vilcienus, kas atbilst attiecīgām SITS) atbilstošā ugunsdrošā vidē.

| — | Secīgi izvietoti tuneļi NETIEK uzskatīti par vienu tuneli, ja ir izpildītas divas turpmāk nosauktās prasības:






  (A) | intervāls starp tiem ārā ir garāks par 500 m; |
| --- | --- | --- |

—

Secīgi izvietoti tuneļi NETIEK uzskatīti par vienu tuneli, ja ir izpildītas divas turpmāk nosauktās prasības:

(A)

intervāls starp tiem ārā ir garāks par 500 m;

| (B) | ir pieejas/izejas vieta uz drošu zonu atklātā posmā. |
| --- | --- |

(B)

ir pieejas/izejas vieta uz drošu zonu atklātā posmā.

| 1.1.3. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošības kategorijas
  Ritošais sastāvs, kas drīkst iebraukt tuneļos, pieder vai nu A, vai B ugunsdrošības kategorijai (turpmāk redzamās definīcijas ir saskaņotas ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.1. iedaļu un prEN45545 1. daļu). |
| --- | --- |

1.1.3.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošības kategorijas

Ritošais sastāvs, kas drīkst iebraukt tuneļos, pieder vai nu A, vai B ugunsdrošības kategorijai (turpmāk redzamās definīcijas ir saskaņotas ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.1. iedaļu un prEN45545 1. daļu).

| 1.1.3.1. | Ritošais sastāvs līdz 5 km gariem tuneļiem
  Ritošais sastāvs, kas ir projektēts un veidots darbībai apakšzemes sekcijās un tuneļos, kuri nav garāki par 5 km, un kam iespējama evakuācija no sāniem, ir iekļauts A kategorijā. Ugunsgrēka signalizācijas aktivizēšanās gadījumā vilciens turpinās virzīties uz drošu zonu (sk. definīciju 4.2.2.6.1. iedaļā) ne vairāk kā 4 minūšu braukšanas laika attālumā, pieņemot, ka vilciens var attīstīt ātrumu 80 km/h. Drošā zonā pasažieri un personāls var evakuēties no vilciena. Ja vilciens vairs nevar turpināt kustību, cilvēkus evakuēs ar tuneļa infrastruktūras palīdzību. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Ritošais sastāvs līdz 5 km gariem tuneļiem

Ritošais sastāvs, kas ir projektēts un veidots darbībai apakšzemes sekcijās un tuneļos, kuri nav garāki par 5 km, un kam iespējama evakuācija no sāniem, ir iekļauts A kategorijā. Ugunsgrēka signalizācijas aktivizēšanās gadījumā vilciens turpinās virzīties uz drošu zonu (sk. definīciju 4.2.2.6.1. iedaļā) ne vairāk kā 4 minūšu braukšanas laika attālumā, pieņemot, ka vilciens var attīstīt ātrumu 80 km/h. Drošā zonā pasažieri un personāls var evakuēties no vilciena. Ja vilciens vairs nevar turpināt kustību, cilvēkus evakuēs ar tuneļa infrastruktūras palīdzību.

| 1.1.3.2. | Ritošais sastāvs visiem tuneļiem
  Ritošais sastāvs, kas ir projektēts un veidots darbībai visos Eiropas tīkla tuneļos, ir iekļauts B kategorijā. Ugunsdrošie šķēršļi ir paredzēti, lai 15 minūtes aizsargātu pasažierus un personālu pret karstuma un dūmu ietekmi degošā vilcienā. Ugunsdrošie šķēršļi un papildu pasākumi kustības turpināšanai ļautu šādiem vilcieniem izbraukt no 20 km gara tuneļa un sasniegt drošu zonu, pieņemot, ka vilciens var attīstīt ātrumu 80 km/h. Ja vilciens nevar izbraukt no tuneļa, cilvēkus evakuēs ar tuneļa infrastruktūras palīdzību. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Ritošais sastāvs visiem tuneļiem

Ritošais sastāvs, kas ir projektēts un veidots darbībai visos Eiropas tīkla tuneļos, ir iekļauts B kategorijā. Ugunsdrošie šķēršļi ir paredzēti, lai 15 minūtes aizsargātu pasažierus un personālu pret karstuma un dūmu ietekmi degošā vilcienā. Ugunsdrošie šķēršļi un papildu pasākumi kustības turpināšanai ļautu šādiem vilcieniem izbraukt no 20 km gara tuneļa un sasniegt drošu zonu, pieņemot, ka vilciens var attīstīt ātrumu 80 km/h. Ja vilciens nevar izbraukt no tuneļa, cilvēkus evakuēs ar tuneļa infrastruktūras palīdzību.

| 1.1.3.3 | Ritošais sastāvs tuneļos ar apakšzemes stacijām
  Ja ir apakšzemes stacijas, kas definētas 1.1.4. iedaļā un kas operatīvās rīcības plānā ir norādītas kā evakuācijas vietas, un ja attālums starp secīgi izvietotām apakšzemes stacijām un portālam tuvāko apakšzemes staciju ir mazāks par 5 km, vilcieniem jāatbilst A kategorijas prasībām. |
| --- | --- |

1.1.3.3

Ritošais sastāvs tuneļos ar apakšzemes stacijām

Ja ir apakšzemes stacijas, kas definētas 1.1.4. iedaļā un kas operatīvās rīcības plānā ir norādītas kā evakuācijas vietas, un ja attālums starp secīgi izvietotām apakšzemes stacijām un portālam tuvāko apakšzemes staciju ir mazāks par 5 km, vilcieniem jāatbilst A kategorijas prasībām.

| 1.1.4. | Apakšzemes stacijas
  Attiecībā uz dzelzceļa apakšsistēmām tuneļos esošās stacijas atbilst attiecīgām šīs SITS specifikācijām.
  Turklāt sabiedrībai pieejamās stacijas daļas atbilst valsts ugunsdrošības noteikumiem.
  Ja abi šie nosacījumi ir izpildīti, tad apakšzemes staciju var uzskatīt par drošu zonu saskaņā ar 4.2.2.6.1. iedaļu. |
| --- | --- |

1.1.4.

Apakšzemes stacijas

Attiecībā uz dzelzceļa apakšsistēmām tuneļos esošās stacijas atbilst attiecīgām šīs SITS specifikācijām.

Turklāt sabiedrībai pieejamās stacijas daļas atbilst valsts ugunsdrošības noteikumiem.

Ja abi šie nosacījumi ir izpildīti, tad apakšzemes staciju var uzskatīt par drošu zonu saskaņā ar 4.2.2.6.1. iedaļu.

| 1.1.5. | Bīstamās kravas
  Vispārīgi drošības pasākumi attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu ir definēti OPE SITS un RID. Šajā SITS nav noteikti īpaši pasākumi tunelim. Attiecīgā valsts iestāde saskaņā ar 1.1.6. iedaļu var noteikt īpašus pasākumus. |
| --- | --- |

1.1.5.

Bīstamās kravas

Vispārīgi drošības pasākumi attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu ir definēti OPE SITS un RID. Šajā SITS nav noteikti īpaši pasākumi tunelim. Attiecīgā valsts iestāde saskaņā ar 1.1.6. iedaļu var noteikt īpašus pasākumus.

| 1.1.6. | Īpašas drošības prasības dalībvalstīs
  Principā šīs SITS specifikācijām ir saskaņotas prasības. Valstī nedrīkst samazināt pastāvošo drošības līmeni, ko paredz Direktīvas 2004/49/EK (Drošības direktīva) 4. panta 1. punkts. Dalībvalstis var saglabāt stingrākas prasības, ja vien šīs prasības nekavē to vilcienu darbību, kuri atbilst Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.
  Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK (Drošības direktīva) 8. pantu var noteikt jaunas un stingrākas prasības; šādas prasības dara zināmas Komisijai pirms to ieviešanas. Šādām stingrākām prasībām ir jābūt balstītām uz riska analīzi un pamatotām ar īpašu riska situāciju. Tās izriet no apspriedēm ar infrastruktūras pārvaldītājiem un attiecīgām glābšanas iestādēm, kā arī jāizvērtē to rentabilitāte. |
| --- | --- |

1.1.6.

Īpašas drošības prasības dalībvalstīs

Principā šīs SITS specifikācijām ir saskaņotas prasības. Valstī nedrīkst samazināt pastāvošo drošības līmeni, ko paredz Direktīvas 2004/49/EK (Drošības direktīva) 4. panta 1. punkts. Dalībvalstis var saglabāt stingrākas prasības, ja vien šīs prasības nekavē to vilcienu darbību, kuri atbilst Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK (Drošības direktīva) 8. pantu var noteikt jaunas un stingrākas prasības; šādas prasības dara zināmas Komisijai pirms to ieviešanas. Šādām stingrākām prasībām ir jābūt balstītām uz riska analīzi un pamatotām ar īpašu riska situāciju. Tās izriet no apspriedēm ar infrastruktūras pārvaldītājiem un attiecīgām glābšanas iestādēm, kā arī jāizvērtē to rentabilitāte.

| 1.1.7. | Riska darbības joma, riski, kurus šī SITS neaptver
  Šī SITS aptver iepriekšminēto apakšsistēmu raksturīgus riskus pasažieru un vilciena personāla drošībai tuneļos.
  Šī SITS neaptver šādus riskus:






  — | terorisms kā tīša un iepriekš pārdomāta darbība, lai bezjēdzīgi iznīcinātu, radītu ievainojumus un cilvēku upurus; |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

Riska darbības joma, riski, kurus šī SITS neaptver

Šī SITS aptver iepriekšminēto apakšsistēmu raksturīgus riskus pasažieru un vilciena personāla drošībai tuneļos.

Šī SITS neaptver šādus riskus:

—

terorisms kā tīša un iepriekš pārdomāta darbība, lai bezjēdzīgi iznīcinātu, radītu ievainojumus un cilvēku upurus;

| — | tuneļu stacionāro iekārtu tehniskās apkopes personāla veselība un drošība; |
| --- | --- |

—

tuneļu stacionāro iekārtu tehniskās apkopes personāla veselība un drošība;

| — | finansiālie zaudējumi struktūru un vilcienu bojājumu dēļ; |
| --- | --- |

—

finansiālie zaudējumi struktūru un vilcienu bojājumu dēļ;

| — | pārkāpumi tuneļos; |
| --- | --- |

—

pārkāpumi tuneļos;

| — | no sliedēm noskrējuša vilciena ietekme uz tuneļa konstrukciju: saskaņā ar ekspertu atzinumu no sliedēm noskrējuša vilciena ietekme nebūs pietiekama, lai samazinātu tuneļa struktūras slodzes izturību; |
| --- | --- |

—

no sliedēm noskrējuša vilciena ietekme uz tuneļa konstrukciju: saskaņā ar ekspertu atzinumu no sliedēm noskrējuša vilciena ietekme nebūs pietiekama, lai samazinātu tuneļa struktūras slodzes izturību;

| — | šajā SITS netiek risinātas drošības problēmas, kuras izraisa vilcienu kustības aerodinamiskā ietekme (sk. ātrgaitas dzelzceļu sistēmas INS SITS). |
| --- | --- |

—

šajā SITS netiek risinātas drošības problēmas, kuras izraisa vilcienu kustības aerodinamiskā ietekme (sk. ātrgaitas dzelzceļu sistēmas INS SITS).

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, kas raksturota Direktīvas 2001/16/EK I pielikumā, un Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kas raksturota Direktīvas 96/48/EK I pielikumā.

1.3.   Šīs SITS saturs

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 5. panta 3. punktu šī SITS:

| a) | norāda tai paredzēto darbības jomu (direktīvas I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu; direktīvas II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu) – 2. nodaļa; |
| --- | --- |

a)

norāda tai paredzēto darbības jomu (direktīvas I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu; direktīvas II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu) – 2. nodaļa;

| b) | nosaka pamatprasības katrai attiecīgajai apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām – 3. nodaļa; |
| --- | --- |

b)

nosaka pamatprasības katrai attiecīgajai apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām – 3. nodaļa;

| c) | nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām; vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atbilstoši apakšsistēmas izmantošanai, piemēram, atkarībā no sliežu ceļa, mezgla un/vai ritošā sastāva kategorijas, kas paredzētas Direktīvas I pielikumā – 4. nodaļa; |
| --- | --- |

c)

nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām; vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atbilstoši apakšsistēmas izmantošanai, piemēram, atkarībā no sliežu ceļa, mezgla un/vai ritošā sastāva kategorijas, kas paredzētas Direktīvas I pielikumā – 4. nodaļa;

| d) | nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko attiecināmas Eiropas specifikācijas, tai skaitā Eiropas standarti, un kas vajadzīgas, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību – 5. nodaļa; |
| --- | --- |

d)

nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko attiecināmas Eiropas specifikācijas, tai skaitā Eiropas standarti, un kas vajadzīgas, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību – 5. nodaļa;

| e) | katrā aplūkojamā gadījumā nosaka atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējuma kārtību. Tas jo īpaši paredz Lēmumā 93/465/EEK noteikto moduļu vai attiecīgā gadījumā īpašas kārtības izmantošanu, novērtējot savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī apakšsistēmu “EK” verificēšanu – 6. nodaļa; |
| --- | --- |

e)

katrā aplūkojamā gadījumā nosaka atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējuma kārtību. Tas jo īpaši paredz Lēmumā 93/465/EEK noteikto moduļu vai attiecīgā gadījumā īpašas kārtības izmantošanu, novērtējot savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī apakšsistēmu “EK” verificēšanu – 6. nodaļa;

| f) | norāda SITS ieviešanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu – 7. nodaļa; |
| --- | --- |

f)

norāda SITS ieviešanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu – 7. nodaļa;

| g) | norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kas ir nepieciešama apakšsistēmas darbībai, kā arī SITS ieviešanai – 4. nodaļa. |
| --- | --- |

g)

norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kas ir nepieciešama apakšsistēmas darbībai, kā arī SITS ieviešanai – 4. nodaļa.

Turklāt saskaņā ar 5. panta 5. punktu katrai SITS var paredzēt īpašus gadījumus; tie ir norādīti 7. nodaļā.

Visbeidzot, šīs SITS 4. nodaļā ietverti arī darbības jomai, kas norādīta iepriekš 1.1. un 1.2. iedaļā, raksturīgi ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumi.

2.   ASPEKTA/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1.   Vispārējā daļa

SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” ir attiecināma uz visām dzelzceļa sistēmas daļām, kas ekspluatācijas laikā saistītas ar pasažieru un vilciena personāla drošību dzelzceļa tuneļos. Attiecīgās apakšsistēmas ir definētas 1.1. iedaļā “Tehniskā darbības joma”; tajā ir arī teikts, ka šajā SITS ir apskatīti tikai tunelim raksturīgi drošības pasākumi. 2.2. nodaļā aplūkoti riska scenāriji tuneļos.

Aizsardzības līnija drošības sekmēšanai tuneļos ietver četrus secīgus posmus: profilaksi, mazināšanu, evakuāciju un glābšanu. Lielākais darbs tiek veikts profilakses jomā, kam seko mazināšana utt. Dzelzceļa nozīmīgākā iezīme ir tā spēja novērst negadījumus, izmantojot satiksmi, kas notiek uz virzoša ceļa un ko kontrolē un vada ar signalizācijas sistēmu. Drošības posmi tiek apvienoti, maksimāli samazinot atlikušo risku.

Image

2.2.   Riska scenāriji

Šajā SITS pieņem, ka atbilstīgi pasākumi, kuri principā izriet no dzelzceļa nozarē piemērojamiem drošības standartiem un kurus pastiprina pārējās SITS, kas ir izstrādātas vai kuru izstrāde tiks uzdota Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (ERA), aptver tikai “dzelzceļa riskus”. Tomēr šajā SITS tiks arī aplūkoti pasākumi, kas varētu novērst vai mazināt evakuācijas vai glābšanas operāciju problēmas pēc dzelzceļa negadījuma.

Image

Ir noteikti attiecīgi pasākumi, ar ko likvidēs vai ievērojami samazinās no šiem scenārijiem izrietošos riskus. Tie ir izstrādāti profilakses/mazināšanas/evakuācijas/glābšanas kategorijā; tomēr šajā SITS tie neparādās zem šiem virsrakstiem, bet gan zem attiecīgu apakšsistēmu atbilstošiem virsrakstiem.

Noteiktos pasākumus var uzskatīt par reakciju uz šādiem trim starpgadījumu veidiem.

| 2.2.1. | “Karsti” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu emisija
  Galvenais drauds ir ugunsgrēks. Tiek pieņemts, ka ugunsgrēks sākas vienā pasažieru vilcienā vai energoblokā un pilnībā attīstās 15 minūtēs pēc aizdegšanās. To konstatē, un signalizācija iedarbojas šajās pirmajās 15 minūtēs.
  Ja vien ir iespējams, vilciens izbrauc no tuneļa.
  Ja vilciens apstājas, pasažierus evakuē uz drošu zonu vilciena apkalpes pavadībā vai viņi paši evakuējas. |
| --- | --- |

2.2.1.

“Karsti” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu emisija

Galvenais drauds ir ugunsgrēks. Tiek pieņemts, ka ugunsgrēks sākas vienā pasažieru vilcienā vai energoblokā un pilnībā attīstās 15 minūtēs pēc aizdegšanās. To konstatē, un signalizācija iedarbojas šajās pirmajās 15 minūtēs.

Ja vien ir iespējams, vilciens izbrauc no tuneļa.

Ja vilciens apstājas, pasažierus evakuē uz drošu zonu vilciena apkalpes pavadībā vai viņi paši evakuējas.

| 2.2.2. | “Auksti” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm
  Tunelim raksturīgi pasākumi ir vērsti uz pieejas/izejas iespējām, lai atbalstītu evakuāciju un glābšanas dienestu iejaukšanos. Atšķirība no “karstajiem” scenārijiem ir tāda, ka šeit nepastāv laika ierobežojumi uguns dēļ. |
| --- | --- |

2.2.2.

“Auksti” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm

Tunelim raksturīgi pasākumi ir vērsti uz pieejas/izejas iespējām, lai atbalstītu evakuāciju un glābšanas dienestu iejaukšanos. Atšķirība no “karstajiem” scenārijiem ir tāda, ka šeit nepastāv laika ierobežojumi uguns dēļ.

| 2.2.3. | Ilgstoša apstāšanās
  Ilgstoša apstāšanās (neplānota apstāšanās tunelī uz vairāk nekā 10 minūtēm, kas nav saistīta ar ugunsgrēku vilcienā) pati par sevi nerada draudus pasažieriem un personālam. Tomēr tā var radīt paniku un spontānu, nekontrolētu evakuāciju, kas pakļaus cilvēkus briesmām tunelī. Jābūt pasākumiem, lai kontrolētu šādu situāciju. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ilgstoša apstāšanās

Ilgstoša apstāšanās (neplānota apstāšanās tunelī uz vairāk nekā 10 minūtēm, kas nav saistīta ar ugunsgrēku vilcienā) pati par sevi nerada draudus pasažieriem un personālam. Tomēr tā var radīt paniku un spontānu, nekontrolētu evakuāciju, kas pakļaus cilvēkus briesmām tunelī. Jābūt pasākumiem, lai kontrolētu šādu situāciju.

| 2.2.4. | Izņēmumi
  Neaplūkotie scenāriji ir minēti 1.1.7. iedaļā. |
| --- | --- |

2.2.4.

Izņēmumi

Neaplūkotie scenāriji ir minēti 1.1.7. iedaļā.

2.3.   Glābšanas dienestu pienākumi

Glābšanas dienestu pienākumu noteikšana ir attiecīgās valsts iestādes uzdevums. Šajā SITS minētie glābšanas pasākumi balstās uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, kas iesaistās negadījumā tunelī, vispirms glābj cilvēku dzīvības, nevis materiālās vērtības, piemēram, satiksmes līdzekļus vai struktūras. Tiek pieņemts, ka viņi:

“karstā” starpgadījumā

| — | mēģinās izglābt cilvēkus, kuri nevar sasniegt drošu zonu, |
| --- | --- |

—

mēģinās izglābt cilvēkus, kuri nevar sasniegt drošu zonu,

| — | sniegs pirmo medicīnisko palīdzību evakuētajiem, |
| --- | --- |

—

sniegs pirmo medicīnisko palīdzību evakuētajiem,

| — | dzēsīs ugunsgrēku tiktāl, cik nepieciešams, lai pasargātu sevi un starpgadījumā iesaistītos cilvēkus, |
| --- | --- |

—

dzēsīs ugunsgrēku tiktāl, cik nepieciešams, lai pasargātu sevi un starpgadījumā iesaistītos cilvēkus,

| — | vadīs evakuāciju no tuneļa drošajām zonām uz āru, |
| --- | --- |

—

vadīs evakuāciju no tuneļa drošajām zonām uz āru,

“aukstā” starpgadījumā

| — | sniegs pirmo palīdzību cilvēkiem ar kritiskām traumām, |
| --- | --- |

—

sniegs pirmo palīdzību cilvēkiem ar kritiskām traumām,

| — | atbrīvos iesprostotus cilvēkus, |
| --- | --- |

—

atbrīvos iesprostotus cilvēkus,

| — | evakuēs cilvēkus. |
| --- | --- |

—

evakuēs cilvēkus.

Šajā SITS nav iekļautas prasības laika vai izpildes ziņā. Ņemot vērā, ka negadījumi dzelzceļa tuneļos ar daudziem upuriem notiek reti, nenoliedzami, ka var būt gadījumi, lai gan ar ļoti zemu iespējamību, pret kuriem pat labi aprīkoti glābšanas dienesti nespētu cīnīties, piemēram, visaptverošs ugunsgrēks kravas vilcienā.

Operatīvās rīcības plāniem, kas jāapstiprina kompetentai valsts iestādei, izstrādā vietējiem apstākļiem piemērotus detalizētus scenārijus. Ja šajos plānos glābšanas dienestu izteiktās prognozes pārsniedz iepriekš minētos pieņēmumus, tad var nodrošināt attiecīgus papildu pasākumus vai aprīkojumu.

Specifikācijas D pielikumā ir redzama kvalitatīvā attiecība starp starpgadījumu veidiem un pasākumiem. Turklāt D pielikumā ir pilns apraksts, kā pasākumi sekmē 2.1. iedaļā minētos četrus aizsardzības posmus: profilaksi, mazināšanu, evakuāciju un glābšanu.

3.   PAMATPRASĪBAS

Šajā nodaļā izklāstītas direktīvas III pielikuma pamatprasības, kuras piemēro apakšsistēmai, apakšsistēmas daļai vai attiecīgajam aspektam.

Visām šīm pamatprasībām ir detalizēti paskaidrojumi par to, kā tās ņemtas vērā SITS, piemēram, izmantojot funkcionālu vai tehnisku specifikāciju, ekspluatācijas noteikumu vai nosacījumu saistībā ar personāla kompetences līmeni.

3.1.   Pamatprasības saskaņā ar Direktīvu 2001/16/EK

Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, III pielikumā ir noteiktas šādas Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā ievērojamas pamatprasības:

| — | drošība, |
| --- | --- |

—

drošība,

| — | drošums un darbgatavība, |
| --- | --- |

—

drošums un darbgatavība,

| — | veselība, |
| --- | --- |

—

veselība,

| — | vides aizsardzība, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzība,

| — | tehniskā saderība. |
| --- | --- |

—

tehniskā saderība.

Drošību un tehnisko saderību uzskata par saistītu ar šo SITS. (Drošumu un darbgatavību var uzskatīt par drošības priekšnoteikumu, kas nav jāsamazina šīs SITS noteikumu ietekmē. Veselība un vides aizsardzība iekļauj tās pašas detalizētās pamatprasības, kas atrodamas direktīvas III pielikumā).

3.2.   Detalizētas pamatprasības saistībā ar tuneļa drošību

Detalizētas pamatprasības, kas minētas Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, III pielikumā un kas ir saistītas ar tuneļa drošību, ir redzamas turpmāk tekstā slīprakstā.

III pielikuma 1.1.1. iedaļa (Vispārīgas prasības): Drošībai izšķirīgo daļu projektēšana, izgatavošana vai montāža, tehniskā apkope un uzraudzība, jo īpaši ja tas skar ierīces, kas ietekmē vilcienu kustību, jāveic tā, lai arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos būtu garantēts drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2. iedaļā “Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas” un 4.5. iedaļā “Tehniskās apkopes noteikumi” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

III pielikuma 1.1.4. iedaļa (Vispārīgas prasības): Projektējot stacionāras iekārtas un ritošo sastāvu, kā arī izvēloties izmantojamos materiālus, jāparedz iespēja ugunsgrēka gadījumā ierobežot uguns un dūmu izcelšanos, izplatīšanos un to sekas.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2.2.3. iedaļā “Ugunsdrošības prasības konstrukcijām”, 4.2.2.4. iedaļā “Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem” un 4.2.5.1. iedaļā “Ritošā sastāva materiālu īpašības” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

III pielikuma 2.1.1. iedaļa (Infrastruktūra): Jāveic piemēroti pasākumi, kas liedz pieeju iekārtām un nepieļauj patvaļīgu iekļūšanu tajās.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2.2.2. iedaļā “Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

Jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, kas paredz īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.

Šo pamatprasību nodrošina ar šo SITS kopumā; to piemēro tuneļiem ar garumu no 1 līdz 20 km. Par tuneļiem, kas ir garāki par 20 km, sk. 1.1.2. iedaļu.

III pielikuma 2.2.1. iedaļa (Enerģijas apgāde): Energoapgādes sistēmas ekspluatācija nedrīkst apdraudēt vilcienu vai cilvēku (pasažieru, apkalpojošā personāla, apkārtējo iedzīvotāju un trešo personu) drošību.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2.3.1. iedaļā “Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija”, 4.2.3.2. iedaļā “Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums”, 4.2.3.5. iedaļā “Elektroinstalāciju drošums” un 4.2.3.4. iedaļā “Prasības elektrokabeļiem tuneļos” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

III pielikuma 2.4.1. iedaļa (Ritošais sastāvs). Jābūt ierīcēm, kas briesmu gadījumā ļauj pasažieriem informēt mašīnistu un vilciena personālam sazināties ar viņu.

Šo pamatprasību nodrošina ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām ātrgaitas dzelzceļu ritošā sastāva SITS 4.2.5.3. iedaļā “Pasažieru signalizācija”. Pašreizējā SRT SITS atsaucas uz šo pamatprasību 4.2.5.7. iedaļā “Sakaru līdzekļi vilcienos” un 4.2.5.8. iedaļā “Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta”.

Jābūt avārijas izejām ar attiecīgu uzrakstu.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.4.6. iedaļā “Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem” un 4.2.5.11. iedaļā “Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kas paredz īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2.5.3. iedaļā “Kravas vilcienu ugunsdrošība”, 4.2.5.4. iedaļā “Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas”, 4.2.5.5. iedaļā “Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai”, 4.2.5.6. “Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

Vilcienos obligāti jābūt pietiekamas intensitātes un ilguma avārijas apgaismojumam.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2.5.9. iedaļā “Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

Vilcieni jāaprīko ar skaļruņu sistēmu, kas vilcienu un dispečeru centru personālam kalpo kā saziņas līdzeklis ar pasažieriem.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.2.5.7. iedaļā “Sakaru līdzekļi vilcienos” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

III pielikuma 2.6.1. iedaļa (Satiksmes nodrošināšana un vadība): Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilcienu personāla un kontroles centru personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu drošu ekspluatāciju, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.

Tehniskās apkopes darbībām un to biežumam, apkopes un kontroles centru personāla sagatavošanai un kvalifikācijai, kā arī kvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji kontroles un tehniskās apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.

Šo pamatprasību nodrošina ar 4.4.1. iedaļā “Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības”, 4.4.2. iedaļā “Ārkārtas noteikumi”, 4.4.5. iedaļā “Maršruta apraksts”, 4.4.3. iedaļā “Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības” un 4.6.1. iedaļā “Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence” minētajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām.

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un kuras daļa ir apakšsistēmas, ir integrēta sistēma, kuras daļu savstarpējā atbilstība ir jāpārbauda. Šī atbilstība pārbaudīta saistībā ar specifikāciju izstrādi šajā SITS, tās saskarnēm attiecībā uz sistēmām, kurās tā ir iekļauta, kā arī dzelzceļa ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, apakšsistēmu CR INS/ENE/CCS/OPE/RST drošības aspektu dzelzceļa tuneļos raksturo 4.2. nodaļas noteikumi.

Šo SITS piemēro jaunām, atjaunotām un modernizētām apakšsistēmām (infrastruktūra, enerģijas apgāde, vilcienu vadības iekārtas un signalizācija, satiksmes nodrošināšana, ritošais sastāvs) tuneļos. Atjaunotu un modernizētu apakšsistēmu piemērošanas nosacījumi ir definēti Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 14. panta 3. punktā, un īstenošanas stratēģija ir noteikta 7. nodaļā. Modernizēšanas vai atjaunošanas prasības (raksturotas 7. nodaļā) var nebūt tik daudzpusīgas kā mērķa apakšsistēmām (raksturotas 4. nodaļā).

Jomas un to saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas raksturotas 4.2. un 4.3. iedaļā, nenosaka specifisku tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantošanu, ja vien tas nav strikti nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Novatoriskiem risinājumiem, kas neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām un/vai kas nav novērtējami saskaņā ar šo SITS, ir nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai pieļautu tehnoloģiskas inovācijas, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot 6.2.4. punktā raksturoto procesu.

4.2.   Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Ņemot vērā 3. nodaļas pamatprasības, iepriekšminētajās apakšsistēmās tuneļa drošībai raksturīgu aspektu funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir šādas.

| 4.2.1. | Specifikāciju pārskats
  Infrastruktūras apakšsistēma | Pārmiju un krustojumu ierīkošana |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Specifikāciju pārskats

Infrastruktūras apakšsistēma

Pārmiju un krustojumu ierīkošana

| | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām |
| --- | --- |

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām

| | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām |
| --- | --- |

Ugunsdrošības prasības konstrukcijām

| | Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem |
| --- | --- |

Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem

| | Ugunsgrēka signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

Ugunsgrēka signalizācijas sistēma

| | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā | Drošas zonas definīcija |
| --- | --- | --- |

Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā

Drošas zonas definīcija

| | Vispārēji nosacījumi |
| --- | --- |

Vispārēji nosacījumi

| | Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi |
| --- | --- |

Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi

| | Palīgejas uz citu tuneli |
| --- | --- |

Palīgejas uz citu tuneli

| | Alternatīvi tehniskie risinājumi |
| --- | --- |

Alternatīvi tehniskie risinājumi

| | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

Evakuācijas pārejas

| | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem |
| --- | --- |

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

| | Avārijas sakari |
| --- | --- |

Avārijas sakari

| | Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

Pieeja glābšanas dienestiem

| | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

| | Ūdensapgāde |
| --- | --- |

Ūdensapgāde

Enerģijas apgādes apakšsistēma

| | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |
| --- | --- |

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

| | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

| | Elektroenerģijas piegāde |
| --- | --- |

Elektroenerģijas piegāde

| | Prasības elektrokabeļiem tuneļos |
| --- | --- |

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

| | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

Elektroinstalāciju drošums

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

Ritošā sastāva apakšsistēma

| | Ritošā sastāva materiālu īpašības |
| --- | --- |

Ritošā sastāva materiālu īpašības

| | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti |
| --- | --- |

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti

| | Kravas vilcienu ugunsdrošība | Kustības turpināšana |
| --- | --- | --- |

Kravas vilcienu ugunsdrošība

Kustības turpināšana

| | Mašīnista aizsardzība |
| --- | --- |

Mašīnista aizsardzība

| | Vilcienu ar pasažieriem un kravas vai vieglajiem autotransporta līdzekļiem ugunsdrošība |
| --- | --- |

Vilcienu ar pasažieriem un kravas vai vieglajiem autotransporta līdzekļiem ugunsdrošība

| | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas |
| --- | --- |

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas

| | Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai | Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana |
| --- | --- | --- |

Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai

Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana

| | Prasības bremzēm |
| --- | --- |

Prasības bremzēm

| | Prasības vilcei |
| --- | --- |

Prasības vilcei

| | Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas |
| --- | --- |

Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas

| | Sakaru līdzekļi vilcienos |
| --- | --- |

Sakaru līdzekļi vilcienos

| | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta |
| --- | --- |

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta

| | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

| | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā |
| --- | --- |

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā

| | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns | Pasažieru avārijas izejas |
| --- | --- | --- |

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

Pasažieru avārijas izejas

| | Pasažieru ieejas durvis |
| --- | --- |

Pasažieru ieejas durvis

| | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

Ekspluatācijas noteikumi

| | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības | Pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas |
| --- | --- | --- |

Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

Pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas

| | Vilciena braukšanas laikā | Ar drošību saistīts aprīkojums |
| --- | --- | --- |

Vilciena braukšanas laikā

Ar drošību saistīts aprīkojums

| | Starpgadījumi ar sakarsušām buksēm |
| --- | --- |

Starpgadījumi ar sakarsušām buksēm

| | Ārkārtas noteikumi |
| --- | --- |

Ārkārtas noteikumi

| | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības | Saturs |
| --- | --- | --- |

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

Saturs

| | Identifikācija |
| --- | --- |

Identifikācija

| | Mācības |
| --- | --- |

Mācības

| | Zemējuma procedūras |
| --- | --- |

Zemējuma procedūras

| | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

Maršruta apraksts

| | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

| | Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem |
| --- | --- |

Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem

Tehniskās apkopes noteikumi

| | Tuneļa stāvokļa pārbaude |
| --- | --- |

Tuneļa stāvokļa pārbaude

| | Ritošā sastāva tehniskā apkope | Pasažieru ritošais sastāvs |
| --- | --- | --- |

Ritošā sastāva tehniskā apkope

Pasažieru ritošais sastāvs

| | Kravas ritošais sastāvs |
| --- | --- |

Kravas ritošais sastāvs

Profesionālā kvalifikācija

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

Veselības un drošības nosacījumi

Pašizglābšanās iekārta

| 4.2.2. | Infrastruktūras apakšsistēma
  Lai uzstādītu drošības aprīkojumu tuneļos, ņem vērā darbības ar aerodinamisku ietekmi, ko rada vilcienu kustība. |
| --- | --- |

4.2.2.

Infrastruktūras apakšsistēma

Lai uzstādītu drošības aprīkojumu tuneļos, ņem vērā darbības ar aerodinamisku ietekmi, ko rada vilcienu kustība.

| 4.2.2.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana
  Infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka saskaņā ar projektēšanas, drošības un ekspluatācijas prasībām uzstāda tikai minimālu pārmiju un krustojumu shēmu skaitu. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Pārmiju un krustojumu ierīkošana

Infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka saskaņā ar projektēšanas, drošības un ekspluatācijas prasībām uzstāda tikai minimālu pārmiju un krustojumu shēmu skaitu.

| 4.2.2.2. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām
  Lai novērstu nesankcionētu piekļuvi aprīkojuma telpām un avārijas izejām, no ārpuses izmanto fiziskas sistēmas, piemēram, slēdzenes, bet no iekšpuses vienmēr ir jābūt iespējai atvērt durvis evakuācijas mērķiem. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām

Lai novērstu nesankcionētu piekļuvi aprīkojuma telpām un avārijas izejām, no ārpuses izmanto fiziskas sistēmas, piemēram, slēdzenes, bet no iekšpuses vienmēr ir jābūt iespējai atvērt durvis evakuācijas mērķiem.

| 4.2.2.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām
  Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem neatkarīgi no to garuma.
  Ugunsgrēka gadījumā konstrukcija saglabā viengabalainību pietiekami ilgi, lai pasažieri un personāls varētu paši izglābties un evakuēties, kā arī lai varētu iesaistīties glābšanas dienesti bez konstrukcijas sabrukšanas riska.
  Jānovērtē gatavās tuneļa virsmas, gan in situ ieža, gan monolītbetona pārklājuma, ugunsizturība. Tai noteiktu laikposmu ir jābūt noturīgai pret uguns temperatūru. Noteiktā “temperatūras un laika līkne” (EUREKA līkne) ir dota turpmāk redzamajā grafikā. Tā ir izmantojama tikai betona konstrukciju projektēšanai. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ugunsdrošības prasības konstrukcijām

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem neatkarīgi no to garuma.

Ugunsgrēka gadījumā konstrukcija saglabā viengabalainību pietiekami ilgi, lai pasažieri un personāls varētu paši izglābties un evakuēties, kā arī lai varētu iesaistīties glābšanas dienesti bez konstrukcijas sabrukšanas riska.

Jānovērtē gatavās tuneļa virsmas, gan in situ ieža, gan monolītbetona pārklājuma, ugunsizturība. Tai noteiktu laikposmu ir jābūt noturīgai pret uguns temperatūru. Noteiktā “temperatūras un laika līkne” (EUREKA līkne) ir dota turpmāk redzamajā grafikā. Tā ir izmantojama tikai betona konstrukciju projektēšanai.

Image

| 4.2.2.4. | Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem
  Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem neatkarīgi no to garuma.
  Šo specifikāciju piemēro celtniecības materiāliem un iekārtām tuneļos, izņemot konstrukcijas, kas ir iekļautas 4.2.2.3. iedaļā. Tiem atkarībā no projekta vajadzībām ir jābūt ar zemu uzliesmojamību, neuzliesmojošiem vai aizsargātiem. Tuneļa fundamenta materiāls atbilst EN 13501-1:2002 A2 klasifikācijas prasībām. Paneļi, kas nav konstrukcijas, un cits aprīkojums atbilst EN 13501-1:2002 B klasifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem neatkarīgi no to garuma.

Šo specifikāciju piemēro celtniecības materiāliem un iekārtām tuneļos, izņemot konstrukcijas, kas ir iekļautas 4.2.2.3. iedaļā. Tiem atkarībā no projekta vajadzībām ir jābūt ar zemu uzliesmojamību, neuzliesmojošiem vai aizsargātiem. Tuneļa fundamenta materiāls atbilst EN 13501-1:2002 A2 klasifikācijas prasībām. Paneļi, kas nav konstrukcijas, un cits aprīkojums atbilst EN 13501-1:2002 B klasifikācijas prasībām.

| 4.2.2.5. | Ugunsgrēka signalizācijas sistēma
  Tehniskās telpas ir noslēgtas telpas ar ieejas/izejas durvīm tunelī vai ārpus tā ar drošības iekārtām, kas ir nepieciešamas šādām funkcijām: pašizglābšanās un evakuācija, avārijas sakari, glābšana un ugunsgrēka dzēšana un vilces barošanas avoti. Tajās atrodas detektori, kas ugunsgrēka gadījumā brīdina infrastruktūras pārvaldītāju. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Ugunsgrēka signalizācijas sistēma

Tehniskās telpas ir noslēgtas telpas ar ieejas/izejas durvīm tunelī vai ārpus tā ar drošības iekārtām, kas ir nepieciešamas šādām funkcijām: pašizglābšanās un evakuācija, avārijas sakari, glābšana un ugunsgrēka dzēšana un vilces barošanas avoti. Tajās atrodas detektori, kas ugunsgrēka gadījumā brīdina infrastruktūras pārvaldītāju.

| 4.2.2.6. | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā

| 4.2.2.6.1. | Drošas zonas definīcija
  Definīcija – droša zona ir vieta tunelī vai ārpus tā, kas atbilst visiem turpmākajiem kritērijiem:






  — | apstākļi ir paciešami, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.6.1.

Drošas zonas definīcija

Definīcija – droša zona ir vieta tunelī vai ārpus tā, kas atbilst visiem turpmākajiem kritērijiem:

—

apstākļi ir paciešami,

| — | cilvēki var tai piekļūt ar palīdzību vai bez tās, |
| --- | --- |

—

cilvēki var tai piekļūt ar palīdzību vai bez tās,

| — | cilvēki var paši izglābties, ja ir tāda iespēja, vai var gaidīt, kamēr tos izglābs glābšanas dienesti, izmantojot operatīvās rīcības plānā raksturotās darbības, |
| --- | --- |

—

cilvēki var paši izglābties, ja ir tāda iespēja, vai var gaidīt, kamēr tos izglābs glābšanas dienesti, izmantojot operatīvās rīcības plānā raksturotās darbības,

| — | jābūt sakaru iespējām vai nu ar mobilajiem telefoniem, vai ar fiksētiem sakariem ar IP vadības centru. |
| --- | --- |

—

jābūt sakaru iespējām vai nu ar mobilajiem telefoniem, vai ar fiksētiem sakariem ar IP vadības centru.

| 4.2.2.6.2. | Vispārēji nosacījumi
  Tuneļa projektā jāņem vērā tādu iekārtu nodrošināšanas nepieciešamība, lai vilcienu pasažieri un personāls varētu paši izglābties un evakuēties un glābšanas dienesti starpgadījumā varētu izglābt cilvēkus tunelī.
  Tehniskie risinājumi, kas raksturoti 4.2.2.6.3. līdz 4.2.2.6.5. iedaļā, atbilst šai prasībai, un viens no tiem jāizvēlas. |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Vispārēji nosacījumi

Tuneļa projektā jāņem vērā tādu iekārtu nodrošināšanas nepieciešamība, lai vilcienu pasažieri un personāls varētu paši izglābties un evakuēties un glābšanas dienesti starpgadījumā varētu izglābt cilvēkus tunelī.

Tehniskie risinājumi, kas raksturoti 4.2.2.6.3. līdz 4.2.2.6.5. iedaļā, atbilst šai prasībai, un viens no tiem jāizvēlas.

| 4.2.2.6.3. | Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi
  Šādas izejas jāparedz vismaz ik pēc 1 000 m.
  Laterālu un/vai vertikālu avārijas izeju uz virszemi minimālie izmēri ir 1,50 m platumā un 2,25 m augstumā. Durvju atvēruma minimālie izmēri ir 1,40 m platumā un 2,00 m augstumā. Prasības izejām, kas funkcionē kā galvenie glābšanas dienestu piekļuves maršruti, ir raksturotas 4.2.2.11. iedaļā “Pieeja glābšanas dienestiem”.
  Visas izejas ir apgaismotas un atzīmētas. |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi

Šādas izejas jāparedz vismaz ik pēc 1 000 m.

Laterālu un/vai vertikālu avārijas izeju uz virszemi minimālie izmēri ir 1,50 m platumā un 2,25 m augstumā. Durvju atvēruma minimālie izmēri ir 1,40 m platumā un 2,00 m augstumā. Prasības izejām, kas funkcionē kā galvenie glābšanas dienestu piekļuves maršruti, ir raksturotas 4.2.2.11. iedaļā “Pieeja glābšanas dienestiem”.

Visas izejas ir apgaismotas un atzīmētas.

| 4.2.2.6.4. | Palīgejas uz citu tuneli
  Palīgejas starp neatkarīgiem blakustuneļiem ļauj blakustuneli izmantot kā drošu zonu. Tām ir jābūt apgaismotām un atzīmētām. Palīgeju minimālie izmēri ir 2,25 m augstumā un 1,50 m platumā. Durvju minimālie izmēri ir 2,00 m augstumā un 1,40 m platumā. Saskaņā ar šīm prasībām palīgejas atrodas ik pēc 500 m. |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

Palīgejas uz citu tuneli

Palīgejas starp neatkarīgiem blakustuneļiem ļauj blakustuneli izmantot kā drošu zonu. Tām ir jābūt apgaismotām un atzīmētām. Palīgeju minimālie izmēri ir 2,25 m augstumā un 1,50 m platumā. Durvju minimālie izmēri ir 2,00 m augstumā un 1,40 m platumā. Saskaņā ar šīm prasībām palīgejas atrodas ik pēc 500 m.

| 4.2.2.6.5. | Alternatīvi tehniskie risinājumi
  Ir atļauti alternatīvi tehniskie risinājumi, kas nodrošina drošu zonu ar līdzvērtīgu minimālu drošības līmeni. Lai pamatotu alternatīvu risinājumu, kas jāapstiprina kompetentai valsts iestādei, veic tehnisku pētījumu. |
| --- | --- |

4.2.2.6.5.

Alternatīvi tehniskie risinājumi

Ir atļauti alternatīvi tehniskie risinājumi, kas nodrošina drošu zonu ar līdzvērtīgu minimālu drošības līmeni. Lai pamatotu alternatīvu risinājumu, kas jāapstiprina kompetentai valsts iestādei, veic tehnisku pētījumu.

| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas
  Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 500 m.
  Pārejas ierīko tunelī ar vienu sliežu ceļu vismaz vienā tuneļa pusē, bet tunelī ar diviem sliežu ceļiem – abās tuneļa pusēs. Platākos tuneļos ar vairāk nekā diviem sliežu ceļiem jābūt iespējai piekļūt pārejai no visiem sliežu ceļiem.
  Pārejas platums ir vismaz 0,75 m. Minimāls vertikālais atstatums virs pārejas ir 2,25 m.
  Pārejas minimālais līmenis ir sliežu augstumā.
  Jāizvairās no iekšējiem, šķēršļu radītiem sašaurinājumiem evakuācijas zonā. Šķēršļi nesamazina minimālo platumu līdz mazāk nekā 0,7 m, un šķēršļa garums nepārsniedz 2 m.
  Margas uzstāda apmēram 1 m virs pārejas, nodrošinot maršrutu uz drošu zonu. Margas novieto ārpus pārejai nepieciešamā minimālā atstatuma. Margas novieto 30o–40o leņķī pret tuneļa garenasi pie ieejas un izejas, apejot šķērsli. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 500 m.

Pārejas ierīko tunelī ar vienu sliežu ceļu vismaz vienā tuneļa pusē, bet tunelī ar diviem sliežu ceļiem – abās tuneļa pusēs. Platākos tuneļos ar vairāk nekā diviem sliežu ceļiem jābūt iespējai piekļūt pārejai no visiem sliežu ceļiem.

Pārejas platums ir vismaz 0,75 m. Minimāls vertikālais atstatums virs pārejas ir 2,25 m.

Pārejas minimālais līmenis ir sliežu augstumā.

Jāizvairās no iekšējiem, šķēršļu radītiem sašaurinājumiem evakuācijas zonā. Šķēršļi nesamazina minimālo platumu līdz mazāk nekā 0,7 m, un šķēršļa garums nepārsniedz 2 m.

Margas uzstāda apmēram 1 m virs pārejas, nodrošinot maršrutu uz drošu zonu. Margas novieto ārpus pārejai nepieciešamā minimālā atstatuma. Margas novieto 30o–40o leņķī pret tuneļa garenasi pie ieejas un izejas, apejot šķērsli.

| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem
  Šo specifikāciju piemēro visiem nepārtrauktiem tuneļiem, kas ir garāki par 500 m.
  Avārijas apgaismojums ārkārtas gadījumā norāda pasažieriem un personālam ceļu uz drošu zonu.
  Var būt ne tikai elektrisks apgaismojums, ja vien tas nodrošina paredzēto funkciju.
  Nepieciešams šāds apgaismojums:
  tunelī ar vienu sliežu ceļu – vienā pusē (tajā pašā kā pāreja),
  tunelī ar diviem sliežu ceļiem – abās pusēs.
  Apgaismojuma novietojums: virs pārejas, pēc iespējas zemāk, lai netraucētu cilvēku kustībai brīvajā telpā, vai iebūvētas margās.
  Apgaismojuma spilgtums ir vismaz 1 lukss pārejas līmenī.
  Autonomija un drošums: nodrošināta energoapgāde ārkārtas gadījumā vai citām prasībām, lai nodrošinātu apgaismojumu vismaz 90 minūtes.
  Ja avārijas apgaismojums normālā darbības režīmā ir izslēgts, jābūt iespējai to ieslēgt vai nu






  — | manuāli tuneļa iekšpusē vismaz ik pēc 250 m, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.8.

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

Šo specifikāciju piemēro visiem nepārtrauktiem tuneļiem, kas ir garāki par 500 m.

Avārijas apgaismojums ārkārtas gadījumā norāda pasažieriem un personālam ceļu uz drošu zonu.

Var būt ne tikai elektrisks apgaismojums, ja vien tas nodrošina paredzēto funkciju.

Nepieciešams šāds apgaismojums:

tunelī ar vienu sliežu ceļu – vienā pusē (tajā pašā kā pāreja),

tunelī ar diviem sliežu ceļiem – abās pusēs.

Apgaismojuma novietojums: virs pārejas, pēc iespējas zemāk, lai netraucētu cilvēku kustībai brīvajā telpā, vai iebūvētas margās.

Apgaismojuma spilgtums ir vismaz 1 lukss pārejas līmenī.

Autonomija un drošums: nodrošināta energoapgāde ārkārtas gadījumā vai citām prasībām, lai nodrošinātu apgaismojumu vismaz 90 minūtes.

Ja avārijas apgaismojums normālā darbības režīmā ir izslēgts, jābūt iespējai to ieslēgt vai nu

—

manuāli tuneļa iekšpusē vismaz ik pēc 250 m,

| — | vai tuneļa operatoram, izmantojot tālvadību. |
| --- | --- |

—

vai tuneļa operatoram, izmantojot tālvadību.

| 4.2.2.9. | Evakuācijas zīmes
  Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas ir garāki par 100 m.
  Evakuācijas zīmes norāda avārijas izejas, attālumu un virzienu uz drošu zonu. Visas zīmes veido saskaņā ar 1992. gada 24. jūnija Direktīvu 92/58/EEK par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā un ISO 3864-1.
  Evakuācijas zīmes uzstāda uz sānu sienām. Maksimālais atstatums starp evakuācijas zīmēm ir 50 m.
  Ja tunelī ir avārijas aprīkojums, uzstāda zīmes, lai norādītu, kur šis aprīkojums ir atrodams. |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Evakuācijas zīmes

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas ir garāki par 100 m.

Evakuācijas zīmes norāda avārijas izejas, attālumu un virzienu uz drošu zonu. Visas zīmes veido saskaņā ar 1992. gada 24. jūnija Direktīvu 92/58/EEK par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā un ISO 3864-1.

Evakuācijas zīmes uzstāda uz sānu sienām. Maksimālais atstatums starp evakuācijas zīmēm ir 50 m.

Ja tunelī ir avārijas aprīkojums, uzstāda zīmes, lai norādītu, kur šis aprīkojums ir atrodams.

| 4.2.2.10. | Avārijas sakari
  Visos tuneļos nodrošina radiosakarus starp vilcienu un kontroles centru ar GSM-R. Nav nepieciešamas papildu sakaru sistēmas, piemēram, avārijas telefoni.
  Nodrošina radiosakaru nepārtrauktību, lai glābšanas dienesti varētu sazināties ar to komandas iekārtām uz vietas. Sistēma ļauj glābšanas dienestiem izmantot savu sakaru aprīkojumu. |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Avārijas sakari

Visos tuneļos nodrošina radiosakarus starp vilcienu un kontroles centru ar GSM-R. Nav nepieciešamas papildu sakaru sistēmas, piemēram, avārijas telefoni.

Nodrošina radiosakaru nepārtrauktību, lai glābšanas dienesti varētu sazināties ar to komandas iekārtām uz vietas. Sistēma ļauj glābšanas dienestiem izmantot savu sakaru aprīkojumu.

| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem
  Glābšanas dienestiem starpgadījumā jābūt iespējai iekļūt tunelī pa tuneļa portāliem un/vai attiecīgām avārijas izejām (sk. 4.2.2.6.3. iedaļu). Šie piekļuves maršruti ir vismaz 2,25 m plati un 2,25 m augsti. Operatīvās rīcības plānā infrastruktūras pārvaldītājs raksturo tās iespējas, kas paredzētas kā piekļuves maršruti.
  Ja operatīvās rīcības plānā ir paredzēta piekļuve ceļam, tam jāatrodas pēc iespējas tuvāk paredzētajai glābšanas zonai. Alternatīvus piekļuves līdzekļus raksturo operatīvās rīcības plānā. |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Pieeja glābšanas dienestiem

Glābšanas dienestiem starpgadījumā jābūt iespējai iekļūt tunelī pa tuneļa portāliem un/vai attiecīgām avārijas izejām (sk. 4.2.2.6.3. iedaļu). Šie piekļuves maršruti ir vismaz 2,25 m plati un 2,25 m augsti. Operatīvās rīcības plānā infrastruktūras pārvaldītājs raksturo tās iespējas, kas paredzētas kā piekļuves maršruti.

Ja operatīvās rīcības plānā ir paredzēta piekļuve ceļam, tam jāatrodas pēc iespējas tuvāk paredzētajai glābšanas zonai. Alternatīvus piekļuves līdzekļus raksturo operatīvās rīcības plānā.

| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem
  Tuneļa tuvumā pie piekļuves ceļiem nodrošina vismaz 500 m2 glābšanas zonas. Pastāvošos ceļus var uzskatīt par glābšanas zonām. Ja ceļam nevar atbilstoši piekļūt, apspriežoties ar glābšanas dienestiem, paredz alternatīvus risinājumus. |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

Tuneļa tuvumā pie piekļuves ceļiem nodrošina vismaz 500 m2 glābšanas zonas. Pastāvošos ceļus var uzskatīt par glābšanas zonām. Ja ceļam nevar atbilstoši piekļūt, apspriežoties ar glābšanas dienestiem, paredz alternatīvus risinājumus.

| 4.2.2.13. | Ūdensapgāde
  Apspriežoties ar glābšanas dienestiem, pie tuneļa piekļuves punktiem nodrošina ūdensapgādi. Jauda ir vismaz 800 litri minūtē divas stundas. Ūdens avots var būt hidrants vai jebkāda ūdenspadeve ar vismaz 100 m3, piemēram, baseins, upe vai citi avoti. Operatīvās rīcības plānā raksturo ūdens pievades metodi starpgadījuma vietai. |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Ūdensapgāde

Apspriežoties ar glābšanas dienestiem, pie tuneļa piekļuves punktiem nodrošina ūdensapgādi. Jauda ir vismaz 800 litri minūtē divas stundas. Ūdens avots var būt hidrants vai jebkāda ūdenspadeve ar vismaz 100 m3, piemēram, baseins, upe vai citi avoti. Operatīvās rīcības plānā raksturo ūdens pievades metodi starpgadījuma vietai.

| 4.2.3. | Enerģijas apgādes apakšsistēma
  Šo iedaļu piemēro enerģijas apgādes apakšsistēmas infrastruktūras daļai. |
| --- | --- |

4.2.3.

Enerģijas apgādes apakšsistēma

Šo iedaļu piemēro enerģijas apgādes apakšsistēmas infrastruktūras daļai.

| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija
  Šo specifikāciju piemēro tuneļiem, kas ir garāki par 5 km.
  Vilces barošanas avotu sistēmu tuneļos sadala nodalījumos, kas nepārsniedz 5 km. Šo specifikāciju piemēro tikai tad, ja signalizācijas sistēma pieļauj vairāk nekā viena vilciena atrašanos tunelī vienlaicīgi uz katra sliežu ceļa.
  Pārmiju atrašanās vietas izkārto saskaņā ar tuneļa operatīvās rīcības plāna prasībām un tā, lai pārmiju skaits tunelī būtu pēc iespējas mazāks.
  Nodrošina tālvadību un katra “sadales nodalījuma” pārslēgšanos.
  Sadales vietā nodrošina sakaru līdzekļus un apgaismojumu, lai sekmētu drošu sadales iekārtu manuālo ekspluatāciju un tehnisko apkopi. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

Šo specifikāciju piemēro tuneļiem, kas ir garāki par 5 km.

Vilces barošanas avotu sistēmu tuneļos sadala nodalījumos, kas nepārsniedz 5 km. Šo specifikāciju piemēro tikai tad, ja signalizācijas sistēma pieļauj vairāk nekā viena vilciena atrašanos tunelī vienlaicīgi uz katra sliežu ceļa.

Pārmiju atrašanās vietas izkārto saskaņā ar tuneļa operatīvās rīcības plāna prasībām un tā, lai pārmiju skaits tunelī būtu pēc iespējas mazāks.

Nodrošina tālvadību un katra “sadales nodalījuma” pārslēgšanos.

Sadales vietā nodrošina sakaru līdzekļus un apgaismojumu, lai sekmētu drošu sadales iekārtu manuālo ekspluatāciju un tehnisko apkopi.

| 4.2.3.2. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums
  Tuneļa piekļuves punktos un netālu no atdalīšanas punktiem starp nodalījumiem (sk. 4.2.3.1. iedaļu) nodrošina zemējuma iekārtas. Tās ir vai nu manuāli izmantojamas, vai tālvadāmas stacionāras iekārtas.
  Nodrošina zemējumam nepieciešamos sakaru līdzekļus un apgaismojumu.
  Operatīvās rīcības plānā (sk. 4.4.4. iedaļu “Zemējuma procedūras”) nosaka zemējuma procedūras un atbildības jomas infrastruktūras pārvaldītājam (IP) un glābšanas dienestiem. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

Tuneļa piekļuves punktos un netālu no atdalīšanas punktiem starp nodalījumiem (sk. 4.2.3.1. iedaļu) nodrošina zemējuma iekārtas. Tās ir vai nu manuāli izmantojamas, vai tālvadāmas stacionāras iekārtas.

Nodrošina zemējumam nepieciešamos sakaru līdzekļus un apgaismojumu.

Operatīvās rīcības plānā (sk. 4.4.4. iedaļu “Zemējuma procedūras”) nosaka zemējuma procedūras un atbildības jomas infrastruktūras pārvaldītājam (IP) un glābšanas dienestiem.

| 4.2.3.3. | Elektroenerģijas piegāde
  Elektroenerģijas sadales sistēma tunelī ir piemērota glābšanas dienestu aprīkojumam saskaņā ar tuneļa operatīvās rīcības plānu.
  Dažas valsts glābšanas dienestu grupas var pašas nodrošināt elektroenerģijas piegādi. Šādā gadījumā šīm grupām var nenodrošināt elektroenerģijas piegādes iekārtas. Tomēr šāds lēmums ir jāraksturo operatīvās rīcības plānā. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Elektroenerģijas piegāde

Elektroenerģijas sadales sistēma tunelī ir piemērota glābšanas dienestu aprīkojumam saskaņā ar tuneļa operatīvās rīcības plānu.

Dažas valsts glābšanas dienestu grupas var pašas nodrošināt elektroenerģijas piegādi. Šādā gadījumā šīm grupām var nenodrošināt elektroenerģijas piegādes iekārtas. Tomēr šāds lēmums ir jāraksturo operatīvās rīcības plānā.

| 4.2.3.4. | Prasības elektrokabeļiem tuneļos
  Ugunsgrēka gadījumā tā iedarbībai pakļautajiem kabeļiem ir jābūt ar zemu uzliesmojamību, zemu uguns izplatīšanas spēju, zemu toksiskumu un zemu dūmu blīvumu. Šīm prasībām atbilst kabeļi, kas saderīgi ar EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) un EN 50268-2 (1999). |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

Ugunsgrēka gadījumā tā iedarbībai pakļautajiem kabeļiem ir jābūt ar zemu uzliesmojamību, zemu uguns izplatīšanas spēju, zemu toksiskumu un zemu dūmu blīvumu. Šīm prasībām atbilst kabeļi, kas saderīgi ar EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) un EN 50268-2 (1999).

| 4.2.3.5. | Elektroinstalāciju drošums
  Ar drošību saistītas elektroinstalācijas (ugunsgrēka signalizācijas sistēma, avārijas apgaismojums, avārijas sakari un jebkāda cita sistēma, ko infrastruktūras pārvaldītājs vai līgumslēdzējs uzskata par vitāli svarīgu pasažieru drošībai tunelī) aizsargā pret mehāniskiem bojājumiem, karstumu vai ugunsgrēku. Sadales sistēmu veido tā, lai sistēma būtu noturīga pret neizbēgamiem bojājumiem (piemēram), aktivizējot alternatīvus pieslēgumus. Elektroenerģijas padevei jāspēj funkcionēt ar pilnu jaudu jebkādas nozīmīgas sastāvdaļas atteices gadījumā. Avārijas apgaismojuma un sakaru sistēma ir nodrošināta 90 minūšu darbam bez enerģijas padeves. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Elektroinstalāciju drošums

Ar drošību saistītas elektroinstalācijas (ugunsgrēka signalizācijas sistēma, avārijas apgaismojums, avārijas sakari un jebkāda cita sistēma, ko infrastruktūras pārvaldītājs vai līgumslēdzējs uzskata par vitāli svarīgu pasažieru drošībai tunelī) aizsargā pret mehāniskiem bojājumiem, karstumu vai ugunsgrēku. Sadales sistēmu veido tā, lai sistēma būtu noturīga pret neizbēgamiem bojājumiem (piemēram), aktivizējot alternatīvus pieslēgumus. Elektroenerģijas padevei jāspēj funkcionēt ar pilnu jaudu jebkādas nozīmīgas sastāvdaļas atteices gadījumā. Avārijas apgaismojuma un sakaru sistēma ir nodrošināta 90 minūšu darbam bez enerģijas padeves.

| 4.2.4. | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

  Šo iedaļu piemēro vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas sliežu ceļu daļai. |
| --- | --- |

4.2.4.

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

Šo iedaļu piemēro vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas sliežu ceļu daļai.

| 4.2.4.1. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces
  Sakarsušo bukšu atklāšanas vai iepriekšējas noteikšanas lauka iekārtas uzstāda tīklos ar tuneļiem stratēģiskās pozīcijās, tā lai būtu augsta varbūtība atklāt sakarsušas bukses pirms vilciena iebraukšanas tunelī un iespēja apturēt vilcienu ar bojājumu pirms tuneļa(-iem).
  IP atzīmē sakarsušo bukšu atklāšanas lauka iekārtas un to atrašanās vietu infrastruktūras reģistrā. DzU iekļauj informāciju par tām maršruta aprakstā. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

Sakarsušo bukšu atklāšanas vai iepriekšējas noteikšanas lauka iekārtas uzstāda tīklos ar tuneļiem stratēģiskās pozīcijās, tā lai būtu augsta varbūtība atklāt sakarsušas bukses pirms vilciena iebraukšanas tunelī un iespēja apturēt vilcienu ar bojājumu pirms tuneļa(-iem).

IP atzīmē sakarsušo bukšu atklāšanas lauka iekārtas un to atrašanās vietu infrastruktūras reģistrā. DzU iekļauj informāciju par tām maršruta aprakstā.

| 4.2.5. | Ritošā sastāva apakšsistēma |
| --- | --- |

4.2.5.

Ritošā sastāva apakšsistēma

| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības
  Materiālu un komponentu izvēlē ņem vērā ugunsdrošības īpašības.
  Pasažieru ritošais sastāvs: ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.2. punktu piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.
  Kravas ritošais sastāvs: sk. parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS (kravas vagoni, EN07, 5.1.2005. versija) 4.2.7.2.2.4. punktu “Materiālu prasības”. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

Materiālu un komponentu izvēlē ņem vērā ugunsdrošības īpašības.

Pasažieru ritošais sastāvs: ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.2. punktu piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

Kravas ritošais sastāvs: sk. parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS (kravas vagoni, EN07, 5.1.2005. versija) 4.2.7.2.2.4. punktu “Materiālu prasības”.

| 4.2.5.2. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.2. punkta noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu pasažieru ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.2. punkta noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu pasažieru ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.3. | Kravas vilcienu ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Kravas vilcienu ugunsdrošība

| 4.2.5.3.1. | Kustības turpināšana
  Degošām kravas vilces vienībām vai vagoniem nepieprasa īpašu kustības turpināšanas iespēju (papildus parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS kravas vagonu specifikācijām), kaut gan arī kravas vilcienu gadījumā mērķis ir izvest vilcienu no tuneļa. Kravas vilces vienībām ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas norāda tāpat kā pasažieru motorvagoniem (4.2.5.6. iedaļa). |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

Kustības turpināšana

Degošām kravas vilces vienībām vai vagoniem nepieprasa īpašu kustības turpināšanas iespēju (papildus parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS kravas vagonu specifikācijām), kaut gan arī kravas vilcienu gadījumā mērķis ir izvest vilcienu no tuneļa. Kravas vilces vienībām ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas norāda tāpat kā pasažieru motorvagoniem (4.2.5.6. iedaļa).

| 4.2.5.3.2. | Mašīnista aizsardzība
  Minimālās prasības attiecībā uz mašīnista ugunsdrošību: lai pasargātu mašīnista kabīni, vilces vienībām ir jābūt ugunsdrošai zonai. Ugunsdrošās zonas atbilst integritātes prasībām vismaz 15 minūtes. Ugunsizturības testu veic saskaņā ar EN 1363-1 prasībām starpsienu testiem.

  (Piezīme: par mašīnista aizsardzību sk. arī 4.7.1. iedaļu) |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

Mašīnista aizsardzība

Minimālās prasības attiecībā uz mašīnista ugunsdrošību: lai pasargātu mašīnista kabīni, vilces vienībām ir jābūt ugunsdrošai zonai. Ugunsdrošās zonas atbilst integritātes prasībām vismaz 15 minūtes. Ugunsizturības testu veic saskaņā ar EN 1363-1 prasībām starpsienu testiem.

(Piezīme: par mašīnista aizsardzību sk. arī 4.7.1. iedaļu)

| 4.2.5.3.3. | Vilcienu ar pasažieriem un kravas vai vieglajiem autotransporta līdzekļiem ugunsdrošība
  Vilcienos, kuros pārvadā pasažierus un kravas vai vieglos autotransporta līdzekļus, pasažieru vagoni atbilst šīs SITS 4.2.5. nodaļas attiecīgajiem priekšrakstiem. Ar valsts tiesību aktiem var noteikt papildu prasības ekspluatācijas jomā, lai nodrošinātos pret šādu vilcienu papildrisku, ja vien šīs prasības nekavē to vilcienu kustību, kuri atbilst Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. (Izņēmumi attiecībā uz valsts, divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem nolīgumiem ir minēti 7.4. nodaļā). Vilces vienības atbilst pasažieru lokomotīvēm noteiktajām prasībām. Kravas vagoniem piemēro attiecīgās SITS. |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

Vilcienu ar pasažieriem un kravas vai vieglajiem autotransporta līdzekļiem ugunsdrošība

Vilcienos, kuros pārvadā pasažierus un kravas vai vieglos autotransporta līdzekļus, pasažieru vagoni atbilst šīs SITS 4.2.5. nodaļas attiecīgajiem priekšrakstiem. Ar valsts tiesību aktiem var noteikt papildu prasības ekspluatācijas jomā, lai nodrošinātos pret šādu vilcienu papildrisku, ja vien šīs prasības nekavē to vilcienu kustību, kuri atbilst Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. (Izņēmumi attiecībā uz valsts, divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem nolīgumiem ir minēti 7.4. nodaļā). Vilces vienības atbilst pasažieru lokomotīvēm noteiktajām prasībām. Kravas vagoniem piemēro attiecīgās SITS.

| 4.2.5.4. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.3. punktu “Ugunsdrošība” piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.4.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.3. punktu “Ugunsdrošība” piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.5. | Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai |
| --- | --- |

4.2.5.5.

Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai

| 4.2.5.5.1. | Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana
  Šajā iedaļā ir iekļauti plānotie pasākumi, ar kuriem sekmēs iespēju, ka degošs pasažieru vilciens turpinās kustību:






  — | 4 minūtes attiecībā uz A ugunsdrošības kategorijas ritošo sastāvu saskaņā ar 1.1.3.1. iedaļu. To uzskata par izpildītu, ja panākta atbilstība prasībām attiecībā uz bremzēm (4.2.5.5.2. iedaļa), |
| --- | --- | --- |

4.2.5.5.1.

Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana

Šajā iedaļā ir iekļauti plānotie pasākumi, ar kuriem sekmēs iespēju, ka degošs pasažieru vilciens turpinās kustību:

—

4 minūtes attiecībā uz A ugunsdrošības kategorijas ritošo sastāvu saskaņā ar 1.1.3.1. iedaļu. To uzskata par izpildītu, ja panākta atbilstība prasībām attiecībā uz bremzēm (4.2.5.5.2. iedaļa),

| — | 15 minūtes attiecībā uz B ugunsdrošības kategorijas ritošo sastāvu saskaņā ar 1.1.3.2. iedaļu. To uzskata par izpildītu, ja panākta atbilstība prasībām attiecībā uz bremzēm un vilci (4.2.5.5.2. un 4.2.5.5.3. iedaļa). |
| --- | --- |

—

15 minūtes attiecībā uz B ugunsdrošības kategorijas ritošo sastāvu saskaņā ar 1.1.3.2. iedaļu. To uzskata par izpildītu, ja panākta atbilstība prasībām attiecībā uz bremzēm un vilci (4.2.5.5.2. un 4.2.5.5.3. iedaļa).

Tuneļiem, kas ir garāki par 20 km, apsver papildu infrastruktūras un ekspluatācijas drošības pasākumu nepieciešamību. B ugunsdrošības kategorijas vilcienus, kas atbilst attiecīgu SITS prasībām, var ekspluatēt tuneļos, kas ir garāki par 20 km.

| 4.2.5.5.2. | Prasības bremzēm
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.4. punkta prasības attiecībā uz bremzēm piemēro arī A un B ugunsdrošības kategorijas parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

Prasības bremzēm

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.4. punkta prasības attiecībā uz bremzēm piemēro arī A un B ugunsdrošības kategorijas parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.5.3. | Prasības vilcei
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.4. punkta prasības attiecībā uz vilci piemēro arī A un B ugunsdrošības kategorijas parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.5.3.

Prasības vilcei

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.4. punkta prasības attiecībā uz vilci piemēro arī A un B ugunsdrošības kategorijas parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.6. | Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.1. punkta prasības piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.6.

Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.1. punkta prasības piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.5.1. punkta prasības piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.5.1. punkta prasības piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.8. | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.5.3. punkta “Pasažieru signalizācija” noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.8.

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.5.3. punkta “Pasažieru signalizācija” noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.13. punkta “Avārijas apgaismojums” noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam, ja vien netiek pieprasīta 90 minūšu autonomija pēc galvenā enerģijas apgādes avota atteices. |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.13. punkta “Avārijas apgaismojums” noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam, ja vien netiek pieprasīta 90 minūšu autonomija pēc galvenā enerģijas apgādes avota atteices.

| 4.2.5.10. | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā
  Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.12.1. punkta “Pasažieru un vilciena personāla zonas ar gaisa kondicionēšanu” noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.2.5.10.

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.12.1. punkta “Pasažieru un vilciena personāla zonas ar gaisa kondicionēšanu” noteikumus piemēro arī parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam.

| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

| 4.2.5.11.1. | Pasažieru avārijas izejas
  Parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošā sastāva avārijas izeju izvietojums, izmantošana un apzīmējumi atbilst ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.1.1. punkta A līdz C apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

4.2.5.11.1.

Pasažieru avārijas izejas

Parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošā sastāva avārijas izeju izvietojums, izmantošana un apzīmējumi atbilst ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.1.1. punkta A līdz C apakšpunkta prasībām.

| 4.2.5.11.2. | Pasažieru ieejas durvis
  Durvis aprīko ar atsevišķu iekšējo un ārējo avārijas atvēršanas ierīci saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.4.2.1. punkta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.2.5.11.2.

Pasažieru ieejas durvis

Durvis aprīko ar atsevišķu iekšējo un ārējo avārijas atvēršanas ierīci saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.4.2.1. punkta g) apakšpunktu.

| 4.2.5.12. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve
  Glābšanas dienestiem iesniedz ritošā sastāva aprakstu, lai tie varētu rīkoties ārkārtas situācijās. Jo īpaši ir jāsniedz informācija par iekļūšanu ritošajā sastāvā. |
| --- | --- |

4.2.5.12.

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

Glābšanas dienestiem iesniedz ritošā sastāva aprakstu, lai tie varētu rīkoties ārkārtas situācijās. Jo īpaši ir jāsniedz informācija par iekļūšanu ritošajā sastāvā.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

| 4.3.1. | Vispārējā daļa
  SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”, kas ir transversāla SITS, konkretizēti pasākumi saistībā ar vairākām citām apakšsistēmām vienā no šādiem veidiem:






  — | vienkārši atsaucoties uz konkrētu punktu citā apakšsistēmā, |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Vispārējā daļa

SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”, kas ir transversāla SITS, konkretizēti pasākumi saistībā ar vairākām citām apakšsistēmām vienā no šādiem veidiem:

—

vienkārši atsaucoties uz konkrētu punktu citā apakšsistēmā,

| — | atsaucoties uz konkrētu punktu citā apakšsistēmā un papildinot to ar īpašām prasībām dzelzceļa tuneļiem (piem., 4.5.1. punkts “Tuneļa stāvokļa pārbaude”), |
| --- | --- |

—

atsaucoties uz konkrētu punktu citā apakšsistēmā un papildinot to ar īpašām prasībām dzelzceļa tuneļiem (piem., 4.5.1. punkts “Tuneļa stāvokļa pārbaude”),

| — | atsaucoties uz konkrētu punktu citā apakšsistēmā un paziņojot, ka šo punktu piemēros arī apakšsistēmai, kurai pašlaik nav SITS (piem., 4.2.5.2. punktā “Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšanas aparāti” atsaucas uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.2. punktu un paziņo, ka to piemēros arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam). |
| --- | --- |

—

atsaucoties uz konkrētu punktu citā apakšsistēmā un paziņojot, ka šo punktu piemēros arī apakšsistēmai, kurai pašlaik nav SITS (piem., 4.2.5.2. punktā “Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšanas aparāti” atsaucas uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2.3.2. punktu un paziņo, ka to piemēros arī parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam).

Turpmāk tekstā ir redzams saskarņu saraksts. Atsauces uz punktiem citās SITS ir uzskatāmas par ieteikumiem parasto dzelzceļu sistēmas SITS, uz kuru dotas atsauces.

| 4.3.2. | Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu






  CR SRT SITS | HS INS SITS |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |

4.3.2.

Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu

CR SRT SITS

HS INS SITS

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

| 4.2.23.2. | Avārijas pārejas tuneļos |
| --- | --- |

4.2.23.2.

Avārijas pārejas tuneļos

| 4.5.1. | Tuneļa stāvokļa pārbaude |
| --- | --- |

4.5.1.

Tuneļa stāvokļa pārbaude

| 4.5.1. | Tehniskās apkopes plāns |
| --- | --- |

4.5.1.

Tehniskās apkopes plāns

Atsauces uz saskarnēm ar parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmu tiks norādītas vēlāk, kad būs pieejama apakšsistēmas SITS.

| 4.3.2.1. | Evakuācijas pārejas
  Evakuācijas pārejas definīcija ir minēta CR SRT SITS 4.2.2.7. punktā. HS INS SITS atsaucas uz šo specifikāciju. CR SRT SITS ir par to atbildīga. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Evakuācijas pārejas

Evakuācijas pārejas definīcija ir minēta CR SRT SITS 4.2.2.7. punktā. HS INS SITS atsaucas uz šo specifikāciju. CR SRT SITS ir par to atbildīga.

| 4.3.2.2. | Tuneļa stāvokļa pārbaude
  Tuneļa stāvokļa pārbaude pamatojas uz tehniskās apkopes plāna vispārējām specifikācijām saskaņā ar HS SITS INS 4.5.1. punktu un nākotnes CR SITS INS ar papildu prasībām, kas raksturotas šīs SITS 4.5.1. punktā. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Tuneļa stāvokļa pārbaude

Tuneļa stāvokļa pārbaude pamatojas uz tehniskās apkopes plāna vispārējām specifikācijām saskaņā ar HS SITS INS 4.5.1. punktu un nākotnes CR SITS INS ar papildu prasībām, kas raksturotas šīs SITS 4.5.1. punktā.

| 4.3.3. | Saskarnes ar enerģijas apgādes apakšsistēmu






  CR SRT SITS | HS ENE SITS |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |

4.3.3.

Saskarnes ar enerģijas apgādes apakšsistēmu

CR SRT SITS

HS ENE SITS

4.2.3.1.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

| 4.2.7. | Energoapgādes nepārtrauktība traucējumu gadījumā |
| --- | --- |

4.2.7.

Energoapgādes nepārtrauktība traucējumu gadījumā

Atsauces uz saskarnēm ar parasto dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmu tiks norādītas vēlāk, kad būs pieejama apakšsistēmas SITS.

| 4.3.3.1. | Vilces barošanas avotu sistēmu sadalīšana posmos
  SRT 4.2.3.1. punktā “Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija” un HS ENE SITS 4.2.7. punktā aplūkoti vieni un tie paši jautājumi: gaisvada kontaktlīniju sistēmas sadalīšana posmos un darbības nepārtrauktība. Tie ir saistīti. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Vilces barošanas avotu sistēmu sadalīšana posmos

SRT 4.2.3.1. punktā “Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija” un HS ENE SITS 4.2.7. punktā aplūkoti vieni un tie paši jautājumi: gaisvada kontaktlīniju sistēmas sadalīšana posmos un darbības nepārtrauktība. Tie ir saistīti.

| 4.3.4. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu







  CR SRT SITS | HS CCS SITS | CR CCS SITS |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.4.1. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces |

4.3.4.

Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

CR SRT SITS

HS CCS SITS

CR CCS SITS

4.2.4.1.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

4.2.4.1.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīcēm ir jāspēj noteikt sakarsušu buksi. SRT SITS nedefinē apakšsistēmas specifikāciju, bet tikai sakarsušo bukšu atklāšanas ierīču atrašanās vietu.

| 4.3.5. | Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu







  CR SRT SITS | HS OPE SITS | CR OPE SITS |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.4.1. | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības |

4.3.5.

Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

CR SRT SITS

HS OPE SITS

CR OPE SITS

4.4.1.

Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

4.2.2.7.1.

4.2.3.3.

4.2.3.3.2.

4.2.3.6.3.

4.2.3.7.

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.4.3.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

4.2.3.7.

| 4.4.5. | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

4.4.5.

Maršruta apraksts

4.2.1.2.2.

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.4.6.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

4.2.3.7.

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

4.6. punkts un H un J pielikums

| 4.3.5.1. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības
  Papildus avārijas situāciju pārvaldības prasībām, kas raksturotas CR OPE SITS 4.2.3.7. punktā, īpašas prasības tuneļa operatīvās rīcības plānam ir raksturotas šīs SITS 4.4.3. punktā. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

Papildus avārijas situāciju pārvaldības prasībām, kas raksturotas CR OPE SITS 4.2.3.7. punktā, īpašas prasības tuneļa operatīvās rīcības plānam ir raksturotas šīs SITS 4.4.3. punktā.

| 4.3.5.2. | Maršruta apraksts
  Līnijās ar tuneļiem maršruta aprakstā papildus CR OPE SITS 4.2.1.2.2. punktā raksturotajām prasībām jākonkretizē šīs SITS 4.4.5. punktā raksturotās prasības. |
| --- | --- |

4.3.5.2.

Maršruta apraksts

Līnijās ar tuneļiem maršruta aprakstā papildus CR OPE SITS 4.2.1.2.2. punktā raksturotajām prasībām jākonkretizē šīs SITS 4.4.5. punktā raksturotās prasības.

| 4.3.5.3. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem
  Papildus avārijas situāciju pārvaldības prasībām, kas raksturotas CR OPE SITS 4.2.3.7. punktā, īpašas tuneļa drošības prasības ir raksturotas šīs SITS 4.4.6. punktā. |
| --- | --- |

4.3.5.3.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

Papildus avārijas situāciju pārvaldības prasībām, kas raksturotas CR OPE SITS 4.2.3.7. punktā, īpašas tuneļa drošības prasības ir raksturotas šīs SITS 4.4.6. punktā.

| 4.3.5.4. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence
  Papildus CR OPE SITS 4.6. punkta prasībām, kas attiecas uz profesionālajām un valodas prasmēm un personāla novērtēšanu šo prasmju ieguvei, SRT SITS 4.6.1. punktā nosaka kompetenci, kas ir nepieciešama bīstamu situāciju pārvaldībai tuneļos. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

Papildus CR OPE SITS 4.6. punkta prasībām, kas attiecas uz profesionālajām un valodas prasmēm un personāla novērtēšanu šo prasmju ieguvei, SRT SITS 4.6.1. punktā nosaka kompetenci, kas ir nepieciešama bīstamu situāciju pārvaldībai tuneļos.

| 4.3.6. | Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu







  CR SRT SITS | HS RST SITS | CR WAG SITS |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |

4.3.6.

Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

CR SRT SITS

HS RST SITS

CR WAG SITS

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

4.2.7.2.2.

4.2.7.2.1.

| 4.2.5.2. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti

4.2.7.2.3.2.

| 4.2.5.3. | Kravas vilcienu ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Kravas vilcienu ugunsdrošība

| 4.2.5.4. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas |
| --- | --- |

4.2.5.4.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas

4.2.7.2.3.3.

| 4.2.5.5. | Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai |
| --- | --- |

4.2.5.5.

Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai

4.2.7.2.4.

| 4.2.5.6. | Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas |
| --- | --- |

4.2.5.6.

Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas

4.2.7.2.3.1.

| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

4.2.5.1.

| 4.2.5.8. | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.5.8.

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta

4.2.5.3.

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

4.2.7.13.

| 4.2.5.10. | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā |
| --- | --- |

4.2.5.10.

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā

4.2.7.12.1.

| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

4.2.7.1.1. A–C

4.2.2.4.2.1. g

Atsauces uz saskarnēm ar parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu, izņemot kravas vagonus, tiks norādītas vēlāk, kad būs pieejama attiecīgās apakšsistēmas SITS.

| 4.3.6.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības
  4.2.5.1. punktā nosaka materiālu un komponentu ugunsdrošības īpašības. Gan parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam, gan ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam ir jāpiemīt vienādām īpašībām, un tāpēc dota atsauce uz HS RST SITS 4.2.7.2.2. punktu. Parasto dzelzceļu sistēmas kravas ritošajam sastāvam attiecīgās īpašības ir definētas CR WAG SITS 4.2.7.2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

4.2.5.1. punktā nosaka materiālu un komponentu ugunsdrošības īpašības. Gan parasto dzelzceļu sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam, gan ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam ir jāpiemīt vienādām īpašībām, un tāpēc dota atsauce uz HS RST SITS 4.2.7.2.2. punktu. Parasto dzelzceļu sistēmas kravas ritošajam sastāvam attiecīgās īpašības ir definētas CR WAG SITS 4.2.7.2.1. punktā.

| 4.3.6.2. | Pārējās ritošā sastāva specifikācijas

  Parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam SRT SITS 4.2.5.2, 4.2.5.4.–4.2.5.11. punkta specifikācijas ir tādas pašas kā ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Pārējās ritošā sastāva specifikācijas

Parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam SRT SITS 4.2.5.2, 4.2.5.4.–4.2.5.11. punkta specifikācijas ir tādas pašas kā ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam.

| 4.3.7. | Saskarnes ar PRM apakšsistēmu






  CR SRT SITS | PRM SITS |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |

4.3.7.

Saskarnes ar PRM apakšsistēmu

CR SRT SITS

PRM SITS

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

| 4.2.2.3. | Ratiņkrēslu vietas |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ratiņkrēslu vietas

| 4.3.7.1. | Evakuācijas pārejas
  Evakuācijas pāreju izmēri ir izvēlēti saistībā ar CR PRM SITS, kurā ratiņkrēslu izmantošanai ir vajadzīgs 0,75 m platums. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Evakuācijas pārejas

Evakuācijas pāreju izmēri ir izvēlēti saistībā ar CR PRM SITS, kurā ratiņkrēslu izmantošanai ir vajadzīgs 0,75 m platums.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

Turpmāk izklāstītie ekspluatācijas noteikumi nav jebkāda apakšsistēmu novērtējuma daļa.

Ņemot vērā 3. nodaļas pamatprasības, ekspluatācijas noteikumi, kas ir raksturīgi tuneļa drošībai apakšsistēmās, uz ko attiecas šī SITS, ir šādi.

| 4.4.1. | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības
  Vilcienā esošā drošības aprīkojuma stāvokli pārbauda:






  — | dzelzceļa uzņēmums vai uzņēmums, kas ir atbildīgs par ritošā sastāva tehnisko apkopi, ritošā sastāva tehniskās apkopes laikā (sk. 4.5.2. iedaļu), |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

Vilcienā esošā drošības aprīkojuma stāvokli pārbauda:

—

dzelzceļa uzņēmums vai uzņēmums, kas ir atbildīgs par ritošā sastāva tehnisko apkopi, ritošā sastāva tehniskās apkopes laikā (sk. 4.5.2. iedaļu),

| — | dzelzceļa uzņēmums pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas,

| — | dzelzceļa uzņēmums vilciena braukšanas laikā. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums vilciena braukšanas laikā.

Šī prasība papildina CR OPE SITS 4.2.2.7. punktu.

| 4.4.1.1. | Pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas
  CR OPE SITS 4.2.3.3. punkta prasība ir svarīga drošībai dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Pirms vilciena ekspluatācijas uzsākšanas

CR OPE SITS 4.2.3.3. punkta prasība ir svarīga drošībai dzelzceļa tuneļos.

| 4.4.1.2. | Vilciena braukšanas laikā
  CR OPE SITS 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. punkta prasības ir svarīgas drošībai dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

Vilciena braukšanas laikā

CR OPE SITS 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. punkta prasības ir svarīgas drošībai dzelzceļa tuneļos.

| 4.4.1.2.1. | Ar drošību saistīts aprīkojums
  Ja vilciena braukšanas laikā konstatē bojājumu kādā no šādiem aprīkojuma vienumiem:






  — | skaļruņu sakaru sistēma, |
| --- | --- | --- |

4.4.1.2.1.

Ar drošību saistīts aprīkojums

Ja vilciena braukšanas laikā konstatē bojājumu kādā no šādiem aprīkojuma vienumiem:

—

skaļruņu sakaru sistēma,

| — | avārijas apgaismojums, |
| --- | --- |

—

avārijas apgaismojums,

| — | durvju atslēgšanas sistēma, |
| --- | --- |

—

durvju atslēgšanas sistēma,

| — | avārijas bremzes bloķēšanas iekārtas sistēma, |
| --- | --- |

—

avārijas bremzes bloķēšanas iekārtas sistēma,

| — | ugunsgrēka signalizācijas sistēma, |
| --- | --- |

—

ugunsgrēka signalizācijas sistēma,

| — | vilciena radio, |
| --- | --- |

—

vilciena radio,

dzelzceļa uzņēmumam ir jābūt plāniem attiecībā uz drošu vilciena ekspluatācijas turpināšanu no tā izrietošajos nelabvēlīgajos apstākļos vai tā apturēšanu.

Vilciena apkalpe nekavējoties ziņo infrastruktūras pārvaldītājam.

| 4.4.1.2.2. | Starpgadījumi ar sakarsušām buksēm
  Ja atklāj sakarsušu buksi:






  — | vilcienam ar bojājumu pēc iespējas ātrāk jāapstājas piemērotā vietā pirms tuneļa(-iem); |
| --- | --- | --- |

4.4.1.2.2.

Starpgadījumi ar sakarsušām buksēm

Ja atklāj sakarsušu buksi:

—

vilcienam ar bojājumu pēc iespējas ātrāk jāapstājas piemērotā vietā pirms tuneļa(-iem);

| — | infrastruktūras pārvaldītājam ir jāzina atrašanās vieta, kur vilciens nekavējoties apstājās; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītājam ir jāzina atrašanās vieta, kur vilciens nekavējoties apstājās;

| — | vilciena apkalpei jāpārbauda bojātās daļas; |
| --- | --- |

—

vilciena apkalpei jāpārbauda bojātās daļas;

| — | dzelzceļa uzņēmumam ir jābūt noteikumiem, kas ļautu turpināt drošu ekspluatāciju nelabvēlīgos apstākļos. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmumam ir jābūt noteikumiem, kas ļautu turpināt drošu ekspluatāciju nelabvēlīgos apstākļos.

| 4.4.2. | Ārkārtas noteikumi
  Infrastruktūras pārvaldītāja ekspluatācijas noteikumos pieņem un nepieciešamības gadījumā sīkāk izstrādā principu, ka starpgadījumā (izņemot noskriešanu no sliedēm, kuras gadījumā ir nekavējoties jāapstājas)






  — | vilciens jāaptur pirms iebraukšanas tunelī vai jāizved no tuneļa; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Ārkārtas noteikumi

Infrastruktūras pārvaldītāja ekspluatācijas noteikumos pieņem un nepieciešamības gadījumā sīkāk izstrādā principu, ka starpgadījumā (izņemot noskriešanu no sliedēm, kuras gadījumā ir nekavējoties jāapstājas)

—

vilciens jāaptur pirms iebraukšanas tunelī vai jāizved no tuneļa;

| — | tuneļos ar apakšzemes stacijām vilcienu var evakuēt pie apakšzemes perona. Infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums izstrādā šādas situācijas procedūras, kuras sīki jāizklāsta operatīvās rīcības plānā. |
| --- | --- |

—

tuneļos ar apakšzemes stacijām vilcienu var evakuēt pie apakšzemes perona. Infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums izstrādā šādas situācijas procedūras, kuras sīki jāizklāsta operatīvās rīcības plānā.

Visos gadījumos vilciena apkalpe nekavējoties ziņo infrastruktūras pārvaldītājam, un nevienu papildu vilcienu pēc grafika nedrīkst ielaist tunelī.

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības
  Infrastruktūras pārvaldītāja vadībā, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar dzelzceļa uzņēmumiem, glābšanas dienestiem un attiecīgām iestādēm, katram tunelim izstrādā operatīvās rīcības plānu. Tas atbilst CR OPE SITS 4.2.3.7. punkta “Avārijas situācijas pārvaldība” prasībām un tajā ievērotas šādas papildu specifikācijas.
  Ja tuneļi maršrutā ir līdzīgi, operatīvās rīcības plāns var būt vispārējs. |
| --- | --- |

4.4.3.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

Infrastruktūras pārvaldītāja vadībā, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar dzelzceļa uzņēmumiem, glābšanas dienestiem un attiecīgām iestādēm, katram tunelim izstrādā operatīvās rīcības plānu. Tas atbilst CR OPE SITS 4.2.3.7. punkta “Avārijas situācijas pārvaldība” prasībām un tajā ievērotas šādas papildu specifikācijas.

Ja tuneļi maršrutā ir līdzīgi, operatīvās rīcības plāns var būt vispārējs.

| 4.4.3.1. | Saturs
  Operatīvās rīcības plāns ir saderīgs ar nodrošinātajām pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas iespējām.
  Operatīvās rīcības plāns ietver vismaz:






  — | visu saistīto organizāciju uzdevumus, nosaukumus, adreses un tālruņa numurus; jebkādas ar iepriekšminēto informāciju saistītas izmaiņas nekavējoties dara zināmas, un infrastruktūras pārvaldītājs attiecīgi aktualizē operatīvās rīcības plānu, |
| --- | --- | --- |

4.4.3.1.

Saturs

Operatīvās rīcības plāns ir saderīgs ar nodrošinātajām pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas iespējām.

Operatīvās rīcības plāns ietver vismaz:

—

visu saistīto organizāciju uzdevumus, nosaukumus, adreses un tālruņa numurus; jebkādas ar iepriekšminēto informāciju saistītas izmaiņas nekavējoties dara zināmas, un infrastruktūras pārvaldītājs attiecīgi aktualizē operatīvās rīcības plānu,

| — | unikālu tuneļa identifikāciju, kā arī glābšanas dienestiem paredzētu precīzu piekļuves maršrutu aprakstu un plānu, |
| --- | --- |

—

unikālu tuneļa identifikāciju, kā arī glābšanas dienestiem paredzētu precīzu piekļuves maršrutu aprakstu un plānu,

| — | nodrošinātos pasākumus un stratēģiju pasažieru evakuācijai no tuneļa, tajā notiekot starpgadījumam. Ilgstošas apstāšanās gadījumā (definēta 2.2. punktā “Riska scenāriji”) būtu jāvar pieņemt lēmumu un uzsākt atbilstošas darbības pasažieru evakuācijai (sākt reālu evakuāciju vai nodrošināt atbilstošu evakuācijas vilciena sastāvu kustībā) 60 minūšu laikā pēc vilciena apstāšanās. Lēmums ir jāpamato, novērtējot relatīvo risku, ja pasažieri paliek vilcienā vai tiek pārvesti uz drošu zonu, |
| --- | --- |

—

nodrošinātos pasākumus un stratēģiju pasažieru evakuācijai no tuneļa, tajā notiekot starpgadījumam. Ilgstošas apstāšanās gadījumā (definēta 2.2. punktā “Riska scenāriji”) būtu jāvar pieņemt lēmumu un uzsākt atbilstošas darbības pasažieru evakuācijai (sākt reālu evakuāciju vai nodrošināt atbilstošu evakuācijas vilciena sastāvu kustībā) 60 minūšu laikā pēc vilciena apstāšanās. Lēmums ir jāpamato, novērtējot relatīvo risku, ja pasažieri paliek vilcienā vai tiek pārvesti uz drošu zonu,

| — | izolācijas un zemējuma procedūru (sk. 4.4.4. punktu). |
| --- | --- |

—

izolācijas un zemējuma procedūru (sk. 4.4.4. punktu).

| 4.4.3.2. | Identifikācija
  Visas durvis, kas ved uz avārijas izejām vai palīgejām (sk. 4.2.2.6. punktu), ir unikāli identificētas un marķētas no abām pusēm. Šo identifikāciju norāda operatīvās rīcības plānā un maršruta aprakstā un izmanto, sazinoties dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājam un glābšanas dienestiem. Nekavējoties jādara zināmas jebkādas ar to saistītas izmaiņas; saskaņā ar CR OPE SITS 4.2.1.2.2.2. punktu infrastruktūras pārvaldītājam attiecīgi jāaktualizē operatīvās rīcības plāns un dzelzceļa uzņēmumam – maršruta apraksts. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Identifikācija

Visas durvis, kas ved uz avārijas izejām vai palīgejām (sk. 4.2.2.6. punktu), ir unikāli identificētas un marķētas no abām pusēm. Šo identifikāciju norāda operatīvās rīcības plānā un maršruta aprakstā un izmanto, sazinoties dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājam un glābšanas dienestiem. Nekavējoties jādara zināmas jebkādas ar to saistītas izmaiņas; saskaņā ar CR OPE SITS 4.2.1.2.2.2. punktu infrastruktūras pārvaldītājam attiecīgi jāaktualizē operatīvās rīcības plāns un dzelzceļa uzņēmumam – maršruta apraksts.

| 4.4.3.3. | Mācības
  Pirms viena tuneļa vai vairāku tuneļu atklāšanas jāveic vispusīgas mācības, iekļaujot evakuācijas un glābšanas procedūras un iesaistot visas operatīvās rīcības plānā definētās personāla kategorijas.
  Operatīvās rīcības plānā nosaka, kā visas iesaistītās organizācijas var iepazīstināt ar infrastruktūru un cik bieži tiek organizēti tuneļa apmeklējumi un notiek ārkārtas situācijas simulācijas vai citādas mācības. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

Mācības

Pirms viena tuneļa vai vairāku tuneļu atklāšanas jāveic vispusīgas mācības, iekļaujot evakuācijas un glābšanas procedūras un iesaistot visas operatīvās rīcības plānā definētās personāla kategorijas.

Operatīvās rīcības plānā nosaka, kā visas iesaistītās organizācijas var iepazīstināt ar infrastruktūru un cik bieži tiek organizēti tuneļa apmeklējumi un notiek ārkārtas situācijas simulācijas vai citādas mācības.

| 4.4.4. | Izolācijas un zemējuma procedūras
  Ja glābšanas dienesti pieprasa atvienot vilces barošanas avotu, tie saņem garantiju, ka kontakttīklu vai kontaktsliežu attiecīgie posmi ir atvienoti pirms iebraukšanas tunelī vai tuneļa posmā.
  Infrastruktūras pārvaldītājs atbild par vilces barošanas avota atvienošanu. Operatīvās rīcības plānā nosaka atbildīgo par iezemēšanu. Paredz noteikumus par tā posma izolāciju, kurā noticis starpgadījums. |
| --- | --- |

4.4.4.

Izolācijas un zemējuma procedūras

Ja glābšanas dienesti pieprasa atvienot vilces barošanas avotu, tie saņem garantiju, ka kontakttīklu vai kontaktsliežu attiecīgie posmi ir atvienoti pirms iebraukšanas tunelī vai tuneļa posmā.

Infrastruktūras pārvaldītājs atbild par vilces barošanas avota atvienošanu. Operatīvās rīcības plānā nosaka atbildīgo par iezemēšanu. Paredz noteikumus par tā posma izolāciju, kurā noticis starpgadījums.

| 4.4.5. | Maršruta apraksts
  CR OPE SITS 4.2.1.2.2.1. punktā definētajā maršruta aprakstā norāda informāciju, kas attiecas uz drošību tuneļos. |
| --- | --- |

4.4.5.

Maršruta apraksts

CR OPE SITS 4.2.1.2.2.1. punktā definētajā maršruta aprakstā norāda informāciju, kas attiecas uz drošību tuneļos.

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem
  Saskaņā ar CR OPE SITS 4.2.3.7. punktu dzelzceļa uzņēmumam ir jābūt veidiem, kā informēt pasažierus par vilciena starpgadījumu un drošības procedūrām tuneļos. Šādu informāciju sniedz vismaz tās valsts valodā, pa kuru vilciens pārvietojas, kā arī angļu valodā. Pēc iespējas izmanto vizuālu informāciju (piktogrammas). Nozīmīgākais informācijas saturs un tās minimālās prasības ir šādas.






  — | Nenovietojiet bagāžu, velosipēdus utt. gaiteņos, pie durvīm, avārijas izejām un ugunsdzēšamajiem aparātiem. |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

Saskaņā ar CR OPE SITS 4.2.3.7. punktu dzelzceļa uzņēmumam ir jābūt veidiem, kā informēt pasažierus par vilciena starpgadījumu un drošības procedūrām tuneļos. Šādu informāciju sniedz vismaz tās valsts valodā, pa kuru vilciens pārvietojas, kā arī angļu valodā. Pēc iespējas izmanto vizuālu informāciju (piktogrammas). Nozīmīgākais informācijas saturs un tās minimālās prasības ir šādas.

—

Nenovietojiet bagāžu, velosipēdus utt. gaiteņos, pie durvīm, avārijas izejām un ugunsdzēšamajiem aparātiem.

| — | Ugunsgrēka gadījumā un, ja jūs to varat izdarīt, mēģiniet dzēst liesmas ar vilcienā esošajiem ugunsdzēšamajiem aparātiem. |
| --- | --- |

—

Ugunsgrēka gadījumā un, ja jūs to varat izdarīt, mēģiniet dzēst liesmas ar vilcienā esošajiem ugunsdzēšamajiem aparātiem.

| — | Brīdiniet vilciena apkalpi. |
| --- | --- |

—

Brīdiniet vilciena apkalpi.

| — | Ja nepastāv tūlītējas briesmas, sagaidiet vilciena apkalpes sniegtos norādījumus. |
| --- | --- |

—

Ja nepastāv tūlītējas briesmas, sagaidiet vilciena apkalpes sniegtos norādījumus.

| — | Nepieciešamības gadījumā vai pēc norādījumiem dodieties uz citu vagonu. |
| --- | --- |

—

Nepieciešamības gadījumā vai pēc norādījumiem dodieties uz citu vagonu.

| — | Ja vilciens stāv, ievērojiet vilciena apkalpes sniegtos norādījumus. |
| --- | --- |

—

Ja vilciens stāv, ievērojiet vilciena apkalpes sniegtos norādījumus.

| — | Ja izkāpjat no vilciena starpgadījumā, ievērojiet avārijas izeju apzīmējumus. |
| --- | --- |

—

Ja izkāpjat no vilciena starpgadījumā, ievērojiet avārijas izeju apzīmējumus.

| — | Uzmanieties no vilcieniem, kas brauc pa blakus sliedēm. |
| --- | --- |

—

Uzmanieties no vilcieniem, kas brauc pa blakus sliedēm.

| 4.4.7. | Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem
  Koordinācijas procedūras starp attiecīgajiem iesaistītajiem kontroles centriem (piem., energoapgāde, operācijas, tuneļa iekārtas) ir saskaņā ar operatīvā rīcības plāna prasībām. |
| --- | --- |

4.4.7.

Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem

Koordinācijas procedūras starp attiecīgajiem iesaistītajiem kontroles centriem (piem., energoapgāde, operācijas, tuneļa iekārtas) ir saskaņā ar operatīvā rīcības plāna prasībām.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Ņemot vērā 3. nodaļas pamatprasības, tehniskās apkopes noteikumi, kas ir īpaši raksturīgi tuneļa drošībai apakšsistēmās, uz kurām attiecas šī SITS, ir šādi.

| 4.5.1. | Tuneļa stāvokļa pārbaude
  Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem neatkarīgi no to garuma.
  Tehniskās apkopes plānā, ko nosaka ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 4.5.1. punktā un nākotnes parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS, ir jāņem vērā šādi papildu pārbaudes noteikumi:






  — | infrastruktūras pārvaldītāja veiktas ikgadējas vizuālas pārbaudes, |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

Tuneļa stāvokļa pārbaude

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem neatkarīgi no to garuma.

Tehniskās apkopes plānā, ko nosaka ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 4.5.1. punktā un nākotnes parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS, ir jāņem vērā šādi papildu pārbaudes noteikumi:

—

infrastruktūras pārvaldītāja veiktas ikgadējas vizuālas pārbaudes,

| — | detalizētas pārbaudes saskaņā ar infrastruktūras pārvaldītāja tehniskās apkopes plānu, |
| --- | --- |

—

detalizētas pārbaudes saskaņā ar infrastruktūras pārvaldītāja tehniskās apkopes plānu,

| — | īpašas pārbaudes pēc negadījumiem, dabiskiem notikumiem, kas varēja ietekmēt tuneļa stāvokli, |
| --- | --- |

—

īpašas pārbaudes pēc negadījumiem, dabiskiem notikumiem, kas varēja ietekmēt tuneļa stāvokli,

| — | pēc atjaunošanas un/vai modernizēšanas darbiem un to izpildes laikā, kā arī pirms vilciena kustības atjaunošanas tunelī ar atbilstošiem līdzekļiem jāveic pārbaude, lai nodrošinātu struktūras stabilitāti un standarta gabarītu nemainīgumu. |
| --- | --- |

—

pēc atjaunošanas un/vai modernizēšanas darbiem un to izpildes laikā, kā arī pirms vilciena kustības atjaunošanas tunelī ar atbilstošiem līdzekļiem jāveic pārbaude, lai nodrošinātu struktūras stabilitāti un standarta gabarītu nemainīgumu.

| 4.5.2. | Ritošā sastāva tehniskā apkope |
| --- | --- |

4.5.2.

Ritošā sastāva tehniskā apkope

| 4.5.2.1. | Pasažieru ritošais sastāvs
  Pasažieru vilciena veidošanai izmantojama ritošā sastāva tehniskās apkopes plānā īpaši ietver šāda ar drošību saistīta aprīkojuma pārbaudi:






  — | skaļruņu sakaru sistēma, |
| --- | --- | --- |

4.5.2.1.

Pasažieru ritošais sastāvs

Pasažieru vilciena veidošanai izmantojama ritošā sastāva tehniskās apkopes plānā īpaši ietver šāda ar drošību saistīta aprīkojuma pārbaudi:

—

skaļruņu sakaru sistēma,

| — | avārijas apgaismojums, |
| --- | --- |

—

avārijas apgaismojums,

| — | durvju atslēgšanas sistēma, |
| --- | --- |

—

durvju atslēgšanas sistēma,

| — | avārijas bremzes bloķēšanas iekārtas sistēma, |
| --- | --- |

—

avārijas bremzes bloķēšanas iekārtas sistēma,

| — | gaisa kondicionēšanas izslēgšana, |
| --- | --- |

—

gaisa kondicionēšanas izslēgšana,

| — | vilciena radio, |
| --- | --- |

—

vilciena radio,

| — | ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas (ja ir uzstādīta) darbības pārbaude, |
| --- | --- |

—

ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas (ja ir uzstādīta) darbības pārbaude,

| — | evakuācijas plāns. |
| --- | --- |

—

evakuācijas plāns.

| 4.5.2.2. | Kravas ritošais sastāvs
  Kravas vilciena veidošanai izmantojamu vilces vienību tehniskās apkopes plānā īpaši ietver vismaz vienu pašizglābšanās iekārtu vilces vienībā. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

Kravas ritošais sastāvs

Kravas vilciena veidošanai izmantojamu vilces vienību tehniskās apkopes plānā īpaši ietver vismaz vienu pašizglābšanās iekārtu vilces vienībā.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Personāla profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama darbībām, kuras raksturīgas tuneļa drošībai apakšsistēmās, uz ko attiecas šī SITS, un saskaņā ar šīs SITS 4.4. punktā paredzētajiem ekspluatācijas noteikumiem ir šāda.

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence
  Visam profesionālajam personālam, kas vada un pavada vilcienu, kā arī personālam, kas kontrolē vilciena kustību, ir jābūt zināšanām, kā arī spējām izmantot šīs zināšanas starpgadījumā, lai pārvaldītu nelabvēlīgas situācijas. Personālam, kas vada un/vai pavada vilcienus, izvirzītās vispārējās prasības ir minētas parasto dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.6. punktā “Profesionālā kvalifikācija” un H pielikumā (Obligātie elementi, kas saistīti ar profesionālo kvalifikāciju vilciena vadīšanas uzdevumiem) un J pielikumā (Obligātie elementi, kas saistīti ar profesionālo kvalifikāciju vilciena pavadīšanas uzdevumiem).
  Visai vilciena apkalpei ir jābūt zināšanām par attiecīgu drošu rīcību tuneļos un jo īpaši jāspēj evakuēt vilciens tunelī. Tas ietver norādījumu sniegšanu pasažieriem par to iespējamo rīcību – došanos uz nākamo vagonu vai izkāpšanu no vilciena, kā arī to pavadīšanu ārpus vilciena uz drošu vietu.
  Vilciena palīgpersonālu (piem., ēdināšanas, uzkopšanas personāls), kas saskaņā ar turpmāk minēto nav iekļauts vilciena apkalpē, papildus tā pamatapmācībām jāapmāca palīdzēt vilciena apkalpei veikt šos pienākumus (1).
  Par apakšsistēmu tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajās apmācībās iekļauj mācību priekšmetu par drošību dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

4.6.1.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

Visam profesionālajam personālam, kas vada un pavada vilcienu, kā arī personālam, kas kontrolē vilciena kustību, ir jābūt zināšanām, kā arī spējām izmantot šīs zināšanas starpgadījumā, lai pārvaldītu nelabvēlīgas situācijas. Personālam, kas vada un/vai pavada vilcienus, izvirzītās vispārējās prasības ir minētas parasto dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.6. punktā “Profesionālā kvalifikācija” un H pielikumā (Obligātie elementi, kas saistīti ar profesionālo kvalifikāciju vilciena vadīšanas uzdevumiem) un J pielikumā (Obligātie elementi, kas saistīti ar profesionālo kvalifikāciju vilciena pavadīšanas uzdevumiem).

Visai vilciena apkalpei ir jābūt zināšanām par attiecīgu drošu rīcību tuneļos un jo īpaši jāspēj evakuēt vilciens tunelī. Tas ietver norādījumu sniegšanu pasažieriem par to iespējamo rīcību – došanos uz nākamo vagonu vai izkāpšanu no vilciena, kā arī to pavadīšanu ārpus vilciena uz drošu vietu.

Vilciena palīgpersonālu (piem., ēdināšanas, uzkopšanas personāls), kas saskaņā ar turpmāk minēto nav iekļauts vilciena apkalpē, papildus tā pamatapmācībām jāapmāca palīdzēt vilciena apkalpei veikt šos pienākumus (1).

Par apakšsistēmu tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajās apmācībās iekļauj mācību priekšmetu par drošību dzelzceļa tuneļos.

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Personāla veselības un drošības nosacījumi, kas nepieciešami darbībām, kuras raksturīgas tuneļa drošībai apakšsistēmās, uz ko attiecas šī SITS, un SITS īstenošanai, ir šādi.

| 4.7.1. | Pašizglābšanās iekārta
  Kravas vilcienu vadāmas vilces vienības aprīko ar pašizglābšanās iekārtu, kas paredzēta mašīnistam un citām vilcienā esošām personām un kas atbilst viena vai abu standartu EN 402:2003 vai 403:2004 specifikācijām. Dzelzceļa uzņēmumam ir jāizvēlas viens no diviem atšķirīgiem risinājumiem, kas definēti šajos standartos. |
| --- | --- |

4.7.1.

Pašizglābšanās iekārta

Kravas vilcienu vadāmas vilces vienības aprīko ar pašizglābšanās iekārtu, kas paredzēta mašīnistam un citām vilcienā esošām personām un kas atbilst viena vai abu standartu EN 402:2003 vai 403:2004 specifikācijām. Dzelzceļa uzņēmumam ir jāizvēlas viens no diviem atšķirīgiem risinājumiem, kas definēti šajos standartos.

4.8.   Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 24. panta 1. punktu visās SITS precīzi nosaka informāciju, kas ir jāiekļauj infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrā.

| 4.8.1. | Infrastruktūras reģistrs
  Sk. šīs SITS A pielikumu. |
| --- | --- |

4.8.1.

Infrastruktūras reģistrs

Sk. šīs SITS A pielikumu.

| 4.8.2. | Ritošā sastāva reģistrs
  Sk. šīs SITS B pielikumu. |
| --- | --- |

4.8.2.

Ritošā sastāva reģistrs

Sk. šīs SITS B pielikumu.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

SRT SITS nav definēti savstarpējas izmantojamības komponenti.

6.   KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFICĒŠANA

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Nepiemēro, jo SRT SITS nav definēti savstarpējas izmantojamības komponenti.

6.2.   Apakšsistēmas

| 6.2.1. | Atbilstības novērtēšana (vispārējā daļa)
  Līgumslēdzējs, piemēram, Kopienā reģistrēts dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs, ritošā sastāva ražotājs vai pilnvarots pārstāvis, paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu ritošā sastāva vai enerģijas apgādes, vai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, vai infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšanai.
  Šobrīd ir jānošķir:






  — | apakšsistēmas, kurām šobrīd jau ir SITS: parasto dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas (CR CCS), satiksmes nodrošināšanas un vadības (CR OPE), ritošā sastāva (vagoni) (CR RST) apakšsistēma, |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Atbilstības novērtēšana (vispārējā daļa)

Līgumslēdzējs, piemēram, Kopienā reģistrēts dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs, ritošā sastāva ražotājs vai pilnvarots pārstāvis, paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu ritošā sastāva vai enerģijas apgādes, vai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, vai infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšanai.

Šobrīd ir jānošķir:

—

apakšsistēmas, kurām šobrīd jau ir SITS: parasto dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas (CR CCS), satiksmes nodrošināšanas un vadības (CR OPE), ritošā sastāva (vagoni) (CR RST) apakšsistēma,

| — | apakšsistēmas, kurām šobrīd vēl nav SITS: parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēma (CR RST), izņemot vagonus, enerģijas apgādes (CR ENE), infrastruktūras (CR INS) apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas, kurām šobrīd vēl nav SITS: parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēma (CR RST), izņemot vagonus, enerģijas apgādes (CR ENE), infrastruktūras (CR INS) apakšsistēma.

Pirmajā gadījumā novērtēšana attiecībā pret SRT SITS ir jāveic tāpat kā attiecīgās apakšsistēmas novērtēšana attiecībā pret tās konkrēto SITS. Otrajā gadījumā (CR RST, izņemot vagonus, CR INS un CR ENE) novērtēšana ir raksturota vai nu šajā nodaļā, vai pastāvošo ātrgaitas dzelzceļu sistēmas (HS) SITS (RST, INS, ENE) attiecīgās nodaļās.

Ja CR SRT SITS specifikācija 4. nodaļā ir atbilstoša, šajā nodaļā vairs netiek sniegta papildu informācija novērtējumam.

Atsauces norādītas šajā tabulā.

| Specifikācija | Atsauce |
| --- | --- |
| 4.2.2.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana |

Specifikācija

Atsauce

4.2.2.1.

Pārmiju un krustojumu ierīkošana

CR SRT SITS 6.2.7.1.

| 4.2.2.2. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām

CR SRT SITS 6.2.7.2.

| 4.2.2.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ugunsdrošības prasības konstrukcijām

CR SRT SITS 6.2.7.3.

| 4.2.2.4. | Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem

CR SRT SITS 4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Ugunsgrēka signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Ugunsgrēka signalizācijas sistēma

CR SRT SITS 4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā

CR SRT SITS 6.2.7.4.

| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

CR SRT SITS 4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

CR SRT SITS 4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Evakuācijas zīmes |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Evakuācijas zīmes

CR SRT SITS 4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Avārijas sakari |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Avārijas sakari

CR SRT SITS 6.2.7.5.

| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Pieeja glābšanas dienestiem

CR SRT SITS 6.2.7.5.

| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

CR SRT SITS 6.2.7.5.

| 4.2.2.13. | Ūdensapgāde |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Ūdensapgāde

CR SRT SITS 6.2.7.5.

| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

CR SRT SITS 4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

CR SRT SITS 6.2.7.5.

| 4.2.3.3. | Elektroenerģijas piegāde |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Elektroenerģijas piegāde

CR SRT SITS 6.2.7.5.

| 4.2.3.4. | Prasības elektrokabeļiem tuneļos |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

CR SRT SITS 4.2.3.4.

| 4.2.3.5. | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Elektroinstalāciju drošums

CR SRT SITS 6.2.7.6.

| 4.2.4.1. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

CR SRT SITS 6.2.7.7.

| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

HS RST SITS/CR WAG STS

| 4.2.5.2. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti

HS RST SITS

| 4.2.5.3. | Kravas vilcienu ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Kravas vilcienu ugunsdrošība

CR SRT SITS 4.2.5.3.

| 4.2.5.4. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas |
| --- | --- |

4.2.5.4.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas

HS RST SITS

| 4.2.5.5. | Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai |
| --- | --- |

4.2.5.5.

Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai

CR SRT SITS 4.2.5.5.

| 4.2.5.6. | Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas |
| --- | --- |

4.2.5.6.

Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas

HS RST SITS

| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

HS RST SITS

| 4.2.5.8. | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.5.8.

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta

CR SRT SITS 4.2.5.8.

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

CR SRT SITS 4.2.5.9.

| 4.2.5.10. | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā |
| --- | --- |

4.2.5.10.

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā

HS RST SITS

| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

CR SRT SITS 4.2.5.11.

| 4.2.5.12. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

4.2.5.12.

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

CR SRT SITS 6.2.8.1.

| 4.4.1. | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības |
| --- | --- |

4.4.1.

Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

CR OPE SITS

| 4.4.2. | Ārkārtas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Ārkārtas noteikumi

CR OPE SITS

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.4.3.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

CR OPE SITS

| 4.4.4. | Zemējuma procedūras |
| --- | --- |

4.4.4.

Zemējuma procedūras

CR OPE SITS

| 4.4.5. | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

4.4.5.

Maršruta apraksts

CR OPE SITS

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.4.6.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

CR OPE SITS

| 4.4.7. | Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem |
| --- | --- |

4.4.7.

Koordinācija starp tuneļa kontroles centriem

CR OPE SITS

| 4.5.1. | Tuneļa stāvokļa pārbaude |
| --- | --- |

4.5.1.

Tuneļa stāvokļa pārbaude

CR SRT SITS 6.2.5.

| 4.5.2. | Ritošā sastāva tehniskā apkope |
| --- | --- |

4.5.2.

Ritošā sastāva tehniskā apkope

CR SRT SITS 6.2.5.

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

CR SRT SITS 4.6.1.

| 4.7.1. | Pašizglābšanās iekārta |
| --- | --- |

4.7.1.

Pašizglābšanās iekārta

CR SRT SITS 6.2.8.2.

Šī paziņotā institūcija ir pilnvarota:

| — | vai nu novērtēt visas iepriekšminētās apakšsistēmas, |
| --- | --- |

—

vai nu novērtēt visas iepriekšminētās apakšsistēmas,

| — | vai novērtēt tikai vienu apakšsistēmu, bet tādā gadījumā tā vienojas ar citām paziņotajām institūcijām, kas ir pilnvarotas novērtēt citas apakšsistēmas, par citu apakšsistēmu attiecīgo prasību novērtēšanu (sk. šīs SITS 4.2. iedaļu). |
| --- | --- |

—

vai novērtēt tikai vienu apakšsistēmu, bet tādā gadījumā tā vienojas ar citām paziņotajām institūcijām, kas ir pilnvarotas novērtēt citas apakšsistēmas, par citu apakšsistēmu attiecīgo prasību novērtēšanu (sk. šīs SITS 4.2. iedaļu).

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 18. panta 1. punktu un VI pielikumu pieteikuma iesniedzējs(-i) izstrādā EK verificēšanas deklarāciju(-as), kas saistīta(-as) ar attiecīgo(-ajām) apakšsistēmu(-ām).

Lai apakšsistēmu(-as) nodotu ekspluatācijā, EK verificēšanas deklarācija(-as) ir jāapstiprina.

Apakšsistēmas atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar vienu moduli vai vairāku šādu moduļu apvienojumu, ņemot vērā šīs SITS 6.2.2. punktu un E pielikumu.

Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi (sk. F pielikumu)

SB modulis. Tipa pārbaude projektēšanas un izstrādes posmam

SD modulis. Produkta kvalitātes vadības sistēma ražošanas posmam

SF modulis. Produkta verificēšana ražošanas posmam

SG modulis. Eksemplāra verificēšana

SH2 modulis. Pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar projekta pārbaudi projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmam

Par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu vienojas pieteikuma iesniedzējs un paziņotā institūcija saskaņā ar šajā SITS definētajām prasībām un atbilstoši šīs SITS 7. iedaļā minētajiem noteikumiem.

| 6.2.2. | Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)
  Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu apvienojumu, kas atrodami turpmāk redzamajā tabulā.
  Tabula
  Novērtēšanas procedūras









  Novērtējamā apakšsistēma | SB + SD modulis | SB + SF modulis | SG modulis | SH2 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ritošā sastāva apakšsistēma | X | X | | X |
| Enerģijas apgādes apakšsistēma | X | X | X | X |
| Infrastruktūras apakšsistēma | | | X | X |
| Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma | | | X | X |

6.2.2.

Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu apvienojumu, kas atrodami turpmāk redzamajā tabulā.

Tabula

Novērtēšanas procedūras

Novērtējamā apakšsistēma

SB + SD modulis

SB + SF modulis

SG modulis

SH2 modulis

Ritošā sastāva apakšsistēma

X

X

X

Enerģijas apgādes apakšsistēma

X

X

X

X

Infrastruktūras apakšsistēma

X

X

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

X

X

Attiecīgajā posmā novērtējamie apakšsistēmu raksturlielumi ir redzami E pielikumā. Pieteikuma iesniedzējs apstiprina, ka visas izveidotās apakšsistēmas atbilst tipam. E pielikuma E tabulas 4. ailītē esošais “X” nozīmē, ka attiecīgu raksturlielumu verificē, testējot katru apakšsistēmu atsevišķi.

Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtēšana ir raksturota 6.2.5. punktā.

| 6.2.3. | Pastāvošie risinājumi
  Ja pastāvošais risinājums jau novērtēts pielietojumam līdzvērtīgos apstākļos un darbojas, tad piemēro šādu procesu.
  Pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka pielietojuma iepriekšējā novērtējuma testu un verificēšanas rezultāti atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā ar apakšsistēmu saistītu raksturlielumu iepriekšējais tipa novērtējums paliek spēkā jaunajā pielietojumā. |
| --- | --- |

6.2.3.

Pastāvošie risinājumi

Ja pastāvošais risinājums jau novērtēts pielietojumam līdzvērtīgos apstākļos un darbojas, tad piemēro šādu procesu.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka pielietojuma iepriekšējā novērtējuma testu un verificēšanas rezultāti atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā ar apakšsistēmu saistītu raksturlielumu iepriekšējais tipa novērtējums paliek spēkā jaunajā pielietojumā.

| 6.2.4. | Novatoriski risinājumi
  Ja saskaņā ar 4.1. iedaļu apakšsistēmā ir iekļauts novatorisks risinājums, ražotājs vai līgumslēdzējs nosaka novirzes no attiecīgā SITS punkta un iesniedz tās Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (ERA). ERA izstrādā un apkopo šā risinājuma attiecīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un izstrādā novērtējuma metodes.
  Attiecīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtējuma metodes iekļauj SITS pārskata procesa laikā. Kad stājies spēkā Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar 21. panta 2. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, novatorisku risinājumu var lietot pirms tā iekļaušanas SITS. |
| --- | --- |

6.2.4.

Novatoriski risinājumi

Ja saskaņā ar 4.1. iedaļu apakšsistēmā ir iekļauts novatorisks risinājums, ražotājs vai līgumslēdzējs nosaka novirzes no attiecīgā SITS punkta un iesniedz tās Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (ERA). ERA izstrādā un apkopo šā risinājuma attiecīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un izstrādā novērtējuma metodes.

Attiecīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtējuma metodes iekļauj SITS pārskata procesa laikā. Kad stājies spēkā Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar 21. panta 2. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, novatorisku risinājumu var lietot pirms tā iekļaušanas SITS.

| 6.2.5. | Tehniskās apkopes novērtējums
  Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 18. panta 3. punktu paziņotā institūcija sagatavo tehnisko dokumentāciju, kurā iekļauj tehniskās apkopes dokumentāciju. Tas jo īpaši nozīmē, ka paziņotā institūcija apstiprina:






  — | tehniskās apkopes dokumentācijas esību, |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Tehniskās apkopes novērtējums

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 18. panta 3. punktu paziņotā institūcija sagatavo tehnisko dokumentāciju, kurā iekļauj tehniskās apkopes dokumentāciju. Tas jo īpaši nozīmē, ka paziņotā institūcija apstiprina:

—

tehniskās apkopes dokumentācijas esību,

| — | attiecībā uz ritošo sastāvu HS RST SITS 4.2.10.2. punktā minēto vienību esību tehniskās apkopes dokumentācijā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ritošo sastāvu HS RST SITS 4.2.10.2. punktā minēto vienību esību tehniskās apkopes dokumentācijā,

bet tai nav jāpārbauda tehniskās apkopes dokumentācijas satura derīgums.

Tehniskās apkopes novērtējuma atbilstība ir kompetentās valsts iestādes atbildības jomā.

| 6.2.6. | Ekspluatācijas noteikumu novērtējums
  Dzelzceļa uzņēmumi vai infrastruktūras pārvaldītāji pierāda atbilstību šīs SITS prasībām. To var veikt kā daļu no Direktīvā 2004/49/EK minētās drošības pārvaldības sistēmas. Paziņotajai institūcijai nav atsevišķi jānovērtē atbilstība šīs SITS ekspluatācijas noteikumiem, ja vien to nepieprasa OPE SITS.
  Attiecīgā kompetentā iestāde novērtē jebkādas jaunas vai grozītas ekspluatācijas procedūras vai procesus pirms to īstenošanas un pirms jaunas vai grozītas drošības atļaujas/sertifikāta izsniegšanas. Šis novērtējums ir drošības sertifikāta/atļaujas piešķiršanas procesa daļa. |
| --- | --- |

6.2.6.

Ekspluatācijas noteikumu novērtējums

Dzelzceļa uzņēmumi vai infrastruktūras pārvaldītāji pierāda atbilstību šīs SITS prasībām. To var veikt kā daļu no Direktīvā 2004/49/EK minētās drošības pārvaldības sistēmas. Paziņotajai institūcijai nav atsevišķi jānovērtē atbilstība šīs SITS ekspluatācijas noteikumiem, ja vien to nepieprasa OPE SITS.

Attiecīgā kompetentā iestāde novērtē jebkādas jaunas vai grozītas ekspluatācijas procedūras vai procesus pirms to īstenošanas un pirms jaunas vai grozītas drošības atļaujas/sertifikāta izsniegšanas. Šis novērtējums ir drošības sertifikāta/atļaujas piešķiršanas procesa daļa.

| 6.2.7. | Papildu prasības specifikāciju novērtējumam attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītājiem |
| --- | --- |

6.2.7.

Papildu prasības specifikāciju novērtējumam attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītājiem

| 6.2.7.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana
  Paziņotā institūcija pārbauda, vai tehniskajā dokumentācijā ir iekļauta tehniskā izpēte, ar ko pamato pārmiju un krustojumu atrašanās vietu tunelī, un apstiprina, ka saskaņā ar 4.2.2.1. punkta prasībām ir ierīkots tikai minimāls skaits pārmiju un krustojumu. |
| --- | --- |

6.2.7.1.

Pārmiju un krustojumu ierīkošana

Paziņotā institūcija pārbauda, vai tehniskajā dokumentācijā ir iekļauta tehniskā izpēte, ar ko pamato pārmiju un krustojumu atrašanās vietu tunelī, un apstiprina, ka saskaņā ar 4.2.2.1. punkta prasībām ir ierīkots tikai minimāls skaits pārmiju un krustojumu.

| 6.2.7.2. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām
  Novērtējumā apstiprina, ka






  — | avārijas izejas durvis uz virszemi un durvis uz aprīkojuma telpām ir ar atbilstošām slēdzenēm, |
| --- | --- | --- |

6.2.7.2.

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām

Novērtējumā apstiprina, ka

—

avārijas izejas durvis uz virszemi un durvis uz aprīkojuma telpām ir ar atbilstošām slēdzenēm,

| — | uzstādītās slēdzenes atbilst tuneļa un palīginfrastruktūras vispārējai drošības stratēģijai, |
| --- | --- |

—

uzstādītās slēdzenes atbilst tuneļa un palīginfrastruktūras vispārējai drošības stratēģijai,

| — | avārijas izejas nav aizslēdzamas no iekšpuses un tās var atvērt pasažieris, kas evakuējas, |
| --- | --- |

—

avārijas izejas nav aizslēdzamas no iekšpuses un tās var atvērt pasažieris, kas evakuējas,

| — | ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu piekļuvi glābšanas dienestiem. |
| --- | --- |

—

ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu piekļuvi glābšanas dienestiem.

| 6.2.7.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām
  Paziņotā institūcija, izmantojot infrastruktūras pārvaldnieka vai līgumslēdzēja aprēķinu rezultātus, novērtē atbilstību ugunsdrošības prasībām, kas izvirzītas konstrukcijām 4.2.2.3. punktā. |
| --- | --- |

6.2.7.3.

Ugunsdrošības prasības konstrukcijām

Paziņotā institūcija, izmantojot infrastruktūras pārvaldnieka vai līgumslēdzēja aprēķinu rezultātus, novērtē atbilstību ugunsdrošības prasībām, kas izvirzītas konstrukcijām 4.2.2.3. punktā.

| 6.2.7.4. | Pašizglābšanās, glābšanas un evakuācijas mehānismi starpgadījumā
  Paziņotā institūcija pārbauda, ka pieņemtais risinājums ir nepārprotami norādīts tehniskajā dokumentācijā un atbilst 4.2.2.6. punkta prasībām. 4.2.2.6.5. punkta “Alternatīvi tehniskie risinājumi” gadījumā paziņotā institūcija pārbauda, vai ir veikta atbilstoša tehniskā izpēte un vai to pēc tam apstiprinājusi kompetenta valsts iestāde. |
| --- | --- |

6.2.7.4.

Pašizglābšanās, glābšanas un evakuācijas mehānismi starpgadījumā

Paziņotā institūcija pārbauda, ka pieņemtais risinājums ir nepārprotami norādīts tehniskajā dokumentācijā un atbilst 4.2.2.6. punkta prasībām. 4.2.2.6.5. punkta “Alternatīvi tehniskie risinājumi” gadījumā paziņotā institūcija pārbauda, vai ir veikta atbilstoša tehniskā izpēte un vai to pēc tam apstiprinājusi kompetenta valsts iestāde.

| 6.2.7.5. | Glābšanas dienestu piekļuve un aprīkojums
  Pārbaudot tehnisko dokumentāciju un arī ņemot vērā konsultācijas ar glābšanas dienestiem, paziņotā institūcija apstiprina, ka ir ievērotas šādu punktu prasības:






  — | 4.2.2.10. Avārijas sakari |
| --- | --- | --- |

6.2.7.5.

Glābšanas dienestu piekļuve un aprīkojums

Pārbaudot tehnisko dokumentāciju un arī ņemot vērā konsultācijas ar glābšanas dienestiem, paziņotā institūcija apstiprina, ka ir ievērotas šādu punktu prasības:

—

4.2.2.10. Avārijas sakari

| — | 4.2.2.11. Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

—

4.2.2.11. Pieeja glābšanas dienestiem

| — | 4.2.2.12. Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

—

4.2.2.12. Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

| — | 4.2.2.13. Ūdensapgāde |
| --- | --- |

—

4.2.2.13. Ūdensapgāde

| — | 4.2.3.2. Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

—

4.2.3.2. Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

| — | 4.2.3.3. Elektroenerģijas piegāde |
| --- | --- |

—

4.2.3.3. Elektroenerģijas piegāde

| 6.2.7.6. | Elektroinstalāciju drošums
  Paziņotā institūcija tikai apstiprina, ka ir novērtēts atteices režīms, kas atbilst 4.2.3.5. punkta funkcionālajām prasībām. |
| --- | --- |

6.2.7.6.

Elektroinstalāciju drošums

Paziņotā institūcija tikai apstiprina, ka ir novērtēts atteices režīms, kas atbilst 4.2.3.5. punkta funkcionālajām prasībām.

| 6.2.7.7. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces
  Paziņotā institūcija apstiprina, ka sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces vai prognozējošs aprīkojums ir nodrošināts saskaņā ar 4.2.4.1. punkta prasībām un ka infrastruktūras pārvaldītājs ir noteicis pēc trauksmes signāla sekojošas darbības procedūras, ar kurām novērš aizdomīga ritošā sastāva iebraukšanu tunelī vai apstāšanos tajā. |
| --- | --- |

6.2.7.7.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

Paziņotā institūcija apstiprina, ka sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces vai prognozējošs aprīkojums ir nodrošināts saskaņā ar 4.2.4.1. punkta prasībām un ka infrastruktūras pārvaldītājs ir noteicis pēc trauksmes signāla sekojošas darbības procedūras, ar kurām novērš aizdomīga ritošā sastāva iebraukšanu tunelī vai apstāšanos tajā.

| 6.2.8. | Papildu prasības specifikāciju novērtējumam attiecībā uz dzelzceļa uzņēmumiem
  Šajā SITS izstrādātās CR RST specifikācijas ir tādas pašas, kādas raksturotas HS RST SITS. Tāpēc ritošā sastāva specifikāciju novērtējums ir jāveic saskaņā ar HS RST SITS 6. nodaļas novērtējuma specifikācijām, izņemot šādus punktus, kuros sniedz papildu prasības un informāciju: | 4.2.5.3. Kravas vilcienu ugunsdrošība |
| --- | --- | --- |

6.2.8.

Papildu prasības specifikāciju novērtējumam attiecībā uz dzelzceļa uzņēmumiem

Šajā SITS izstrādātās CR RST specifikācijas ir tādas pašas, kādas raksturotas HS RST SITS. Tāpēc ritošā sastāva specifikāciju novērtējums ir jāveic saskaņā ar HS RST SITS 6. nodaļas novērtējuma specifikācijām, izņemot šādus punktus, kuros sniedz papildu prasības un informāciju:

4.2.5.3. Kravas vilcienu ugunsdrošība

| | 4.2.5.12. Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

4.2.5.12. Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

| 6.2.8.1. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve
  Konsultējoties ar glābšanas dienestiem, paziņotā institūcija pārbauda 4.2.5.12. punkta prasību izpildi. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

Konsultējoties ar glābšanas dienestiem, paziņotā institūcija pārbauda 4.2.5.12. punkta prasību izpildi.

| 6.2.8.2. | Pašizglābšanās iekārta
  Atbilstības novērtējums ir raksturots EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Pašizglābšanās iekārta

Atbilstības novērtējums ir raksturots EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004.

7.   ĪSTENOŠANA

Šajā SRT SITS nosaka pamatparametrus, kas ir nepieciešami jaunos, atjaunotos un modernizētos tuneļos (parasto dzelzceļu līnijās) vai jaunam, atjaunotam un modernizētam parasto dzelzceļu ritošajam sastāvam, lai saskaņotu pašreizējo vispārējas drošības līmeni tuneļos visā Eiropā. To var panākt galvenokārt, optimāli kombinējot infrastruktūras, ritošā sastāva un ekspluatācijas apakšsistēmu drošības prasības. Lai pakāpeniski pārietu no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs norma, šajā nodaļā definē SRT SITS īstenošanas stratēģiju.

7.1.   Šīs SITS piemērošana ekspluatācijā nododamajām apakšsistēmām

| 7.1.1. | Vispārējā daļa
  Šīs specifikācijas 4.–6. nodaļu pilnībā piemēro apakšsistēmām, kas ietilpst šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā (sal. 1.2. punkts) un kas tiks nodotas ekspluatācijā pēc šīs SITS stāšanās spēkā.
  Jo īpaši tās attiecas gan uz jauniem tuneļiem, gan uz jaunu tuneļu projektiem. Attiecībā uz projektiem, kuru izpilde jau tuvojas nobeigumam, un jau noslēgtiem līgumiem sk. Direktīvas 2001/16/EK 7. panta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

7.1.1.

Vispārējā daļa

Šīs specifikācijas 4.–6. nodaļu pilnībā piemēro apakšsistēmām, kas ietilpst šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā (sal. 1.2. punkts) un kas tiks nodotas ekspluatācijā pēc šīs SITS stāšanās spēkā.

Jo īpaši tās attiecas gan uz jauniem tuneļiem, gan uz jaunu tuneļu projektiem. Attiecībā uz projektiem, kuru izpilde jau tuvojas nobeigumam, un jau noslēgtiem līgumiem sk. Direktīvas 2001/16/EK 7. panta a) apakšpunktu.

| 7.1.2. | Jaunuzbūvēts ritošais sastāvs, kas būvēts pēc pastāvoša projekta
  Jaunuzbūvētu ritošo sastāvu, kas būvēts pēc projekta, kurš pastāvējis jau pirms šīs SITS stāšanās spēkā, un ko jau apstiprinājusi viena vai vairākas dalībvalstis darbībai noteiktās līnijās, var nodot ekspluatācijā četru gadu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā, nenovērtējot atbilstību SRT SITS, ja vien vilcienu ekspluatē tam noteiktajās līnijās.
  Tomēr, ja šis ritošais sastāvs ir paredzēts darbībai līnijās ar tuneļiem, kas ir garāki par 1 km, tam ir jābūt uzstādītai avārijas bremzes bloķēšanas iekārtai saskaņā ar šīs SITS 4.2.5.8. punktu. |
| --- | --- |

7.1.2.

Jaunuzbūvēts ritošais sastāvs, kas būvēts pēc pastāvoša projekta

Jaunuzbūvētu ritošo sastāvu, kas būvēts pēc projekta, kurš pastāvējis jau pirms šīs SITS stāšanās spēkā, un ko jau apstiprinājusi viena vai vairākas dalībvalstis darbībai noteiktās līnijās, var nodot ekspluatācijā četru gadu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā, nenovērtējot atbilstību SRT SITS, ja vien vilcienu ekspluatē tam noteiktajās līnijās.

Tomēr, ja šis ritošais sastāvs ir paredzēts darbībai līnijās ar tuneļiem, kas ir garāki par 1 km, tam ir jābūt uzstādītai avārijas bremzes bloķēšanas iekārtai saskaņā ar šīs SITS 4.2.5.8. punktu.

| 7.1.3. | Pastāvošs ritošais sastāvs, kas paredzēts darbībai jaunos tuneļos
  Ja vien tas nepazemina paziņotajos valsts tiesību aktos noteikto vispārējo drošības līmeni, pastāvošo vilcienu kustībai netiek piemēroti ierobežojumi attiecībā uz SITS atbilstošiem tuneļiem. |
| --- | --- |

7.1.3.

Pastāvošs ritošais sastāvs, kas paredzēts darbībai jaunos tuneļos

Ja vien tas nepazemina paziņotajos valsts tiesību aktos noteikto vispārējo drošības līmeni, pastāvošo vilcienu kustībai netiek piemēroti ierobežojumi attiecībā uz SITS atbilstošiem tuneļiem.

7.2.   Šīs SITS piemērošana jau ekspluatācijā esošām apakšsistēmām

| 7.2.1. | Ievads
  Jau ekspluatācijā esošas apakšsistēmas tiks modernizētas un atjaunotas saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 3. punkta nosacījumiem.
  Jo īpaši šajā sakarā migrācijas stratēģijā (sk. 7.2.2. punktu) norāda veidu, kādā visas tunelī pastāvošās atjaunojamās vai modernizējamās apakšsistēmas pielāgo, lai panāktu atbilstību SITS prasībām.
  Modernizācija un atjaunošana ir definēta Direktīvas 2001/16/EK 2. panta pirmās daļas m) un n) apakšpunktā. Tomēr visus pēc tam noteiktos pasākumus piemēro gan modernizēšanas, gan atjaunošanas darbībām.
  Lai veicinātu šīs SITS aktīvu īstenošanu, dalībvalstīm būtu jāsekmē un jāatbalsta īstenošanas stratēģija. Ja jāmodernizē vai jāatjauno jau ekspluatācijā esošas tuneļa posma vai ritošā sastāva apakšsistēmas, jāapsver iespēja iekļaut citas sastāvdaļas, kuras nav iekļautas modernizēšanas un atjaunošanas plānos, bet kurām var panākt atbilstību šai SITS, jo īpaši ja var panākt nozīmīgas drošības priekšrocības un uzlabojumus par ierobežotām papildu izmaksām.
  Ja ar tuneļa drošību saistītu apakšsistēmu pēc atjaunošanas vai modernizēšanas darbu veikšanas atkārtoti novērtē attiecībā pret jebkuru citu SITS, tad attiecībā pret šo SITS atkārtots novērtējums vajadzīgs tikai sistēmām un komponentiem, ko tieši skāra darbi. |
| --- | --- |

7.2.1.

Ievads

Jau ekspluatācijā esošas apakšsistēmas tiks modernizētas un atjaunotas saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 3. punkta nosacījumiem.

Jo īpaši šajā sakarā migrācijas stratēģijā (sk. 7.2.2. punktu) norāda veidu, kādā visas tunelī pastāvošās atjaunojamās vai modernizējamās apakšsistēmas pielāgo, lai panāktu atbilstību SITS prasībām.

Modernizācija un atjaunošana ir definēta Direktīvas 2001/16/EK 2. panta pirmās daļas m) un n) apakšpunktā. Tomēr visus pēc tam noteiktos pasākumus piemēro gan modernizēšanas, gan atjaunošanas darbībām.

Lai veicinātu šīs SITS aktīvu īstenošanu, dalībvalstīm būtu jāsekmē un jāatbalsta īstenošanas stratēģija. Ja jāmodernizē vai jāatjauno jau ekspluatācijā esošas tuneļa posma vai ritošā sastāva apakšsistēmas, jāapsver iespēja iekļaut citas sastāvdaļas, kuras nav iekļautas modernizēšanas un atjaunošanas plānos, bet kurām var panākt atbilstību šai SITS, jo īpaši ja var panākt nozīmīgas drošības priekšrocības un uzlabojumus par ierobežotām papildu izmaksām.

Ja ar tuneļa drošību saistītu apakšsistēmu pēc atjaunošanas vai modernizēšanas darbu veikšanas atkārtoti novērtē attiecībā pret jebkuru citu SITS, tad attiecībā pret šo SITS atkārtots novērtējums vajadzīgs tikai sistēmām un komponentiem, ko tieši skāra darbi.

| 7.2.2. | Modernizēšanas un atjaunošanas pasākumi tuneļiem, kas garāki par 1 km, INS un ENE apakšsistēmai
  Modernizējot vai atjaunojot minēto apakšsistēmu daļas, kas ietekmē tuneļa drošību, īsteno turpmāk norādītos pasākumus. Mezgliem un komponentiem, kas nav iekļauti konkrētas modernizēšanas vai atjaunošanas programmas darbības jomā, nav jāpanāk atbilstība šādas programmas īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

7.2.2.

Modernizēšanas un atjaunošanas pasākumi tuneļiem, kas garāki par 1 km, INS un ENE apakšsistēmai

Modernizējot vai atjaunojot minēto apakšsistēmu daļas, kas ietekmē tuneļa drošību, īsteno turpmāk norādītos pasākumus. Mezgliem un komponentiem, kas nav iekļauti konkrētas modernizēšanas vai atjaunošanas programmas darbības jomā, nav jāpanāk atbilstība šādas programmas īstenošanas laikā.

| 7.2.2.1. | Infrastruktūra






  — | 4.5.1. Tuneļa stāvokļa pārbaude (atbildīgā iestāde: IP) |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

Infrastruktūra

—

4.5.1. Tuneļa stāvokļa pārbaude (atbildīgā iestāde: IP)

| — | 4.2.2.2. Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām (atbildīgā iestāde: IP) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām (atbildīgā iestāde: IP)

| — | 4.2.2.4. Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem (tikai jauniem uzstādāmiem materiāliem. Atbildīgā iestāde: IP, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem (tikai jauniem uzstādāmiem materiāliem. Atbildīgā iestāde: IP, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

| — | 4.2.2.9. Evakuācijas zīmes (atbildīgā iestāde: IP) |
| --- | --- |

—

4.2.2.9. Evakuācijas zīmes (atbildīgā iestāde: IP)

| — | 4.2.2.10. Avārijas sakari (atbildīgā iestāde: IP) |
| --- | --- |

—

4.2.2.10. Avārijas sakari (atbildīgā iestāde: IP)

| 7.2.2.2. | Enerģijas apgāde
  4.2.3.4. Prasības elektrokabeļiem tuneļos, nomainot kabeļus (atbildīgā iestāde: IP) |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Enerģijas apgāde

4.2.3.4. Prasības elektrokabeļiem tuneļos, nomainot kabeļus (atbildīgā iestāde: IP)

| 7.2.3. | Modernizēšanas un atjaunošanas pasākumi CCS, OPE, RST apakšsistēmai
  Modernizējot vai atjaunojot minēto apakšsistēmu daļas, kas ietekmē tuneļa drošību, īsteno turpmāk norādītos pasākumus. Mezgliem un komponentiem, kas nav iekļauti konkrētas modernizēšanas vai atjaunošanas programmas darbības jomā, nav jāpanāk atbilstība šādas programmas īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

7.2.3.

Modernizēšanas un atjaunošanas pasākumi CCS, OPE, RST apakšsistēmai

Modernizējot vai atjaunojot minēto apakšsistēmu daļas, kas ietekmē tuneļa drošību, īsteno turpmāk norādītos pasākumus. Mezgliem un komponentiem, kas nav iekļauti konkrētas modernizēšanas vai atjaunošanas programmas darbības jomā, nav jāpanāk atbilstība šādas programmas īstenošanas laikā.

| 7.2.3.1. | Vilcienu vadības iekārtas un signalizācija – pasākumi nav nepieciešami |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Vilcienu vadības iekārtas un signalizācija – pasākumi nav nepieciešami

| 7.2.3.2. | Satiksmes nodrošināšana un vadība
  Saskaņā ar CR OPE SITS 7. nodaļas prasībām OPE pasākumus īsteno pastāvošajos tuneļos neatkarīgi no atjaunošanas vai modernizēšanas darbībām citās apakšsistēmās.






  — | 4.4.3. Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības (atbildīgais: IP) |
| --- | --- | --- |

7.2.3.2.

Satiksmes nodrošināšana un vadība

Saskaņā ar CR OPE SITS 7. nodaļas prasībām OPE pasākumus īsteno pastāvošajos tuneļos neatkarīgi no atjaunošanas vai modernizēšanas darbībām citās apakšsistēmās.

—

4.4.3. Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības (atbildīgais: IP)

| — | 4.4.4. Zemējuma procedūras (atbildīgais: IP) |
| --- | --- |

—

4.4.4. Zemējuma procedūras (atbildīgais: IP)

| — | 4.4.5. Maršruta apraksts (atbildīgais: DzU) |
| --- | --- |

—

4.4.5. Maršruta apraksts (atbildīgais: DzU)

| — | 4.6.1. Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence (atbildīgais: IP un DzU) |
| --- | --- |

—

4.6.1. Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence (atbildīgais: IP un DzU)

| — | 4.4.6. Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem (atbildīgais: DzU) |
| --- | --- |

—

4.4.6. Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem (atbildīgais: DzU)

| 7.2.3.3. | Ritošais sastāvs (Pasažieru ritošais sastāvs)






  — | 4.2.5.1. Ritošā sastāva materiālu īpašības (tikai uzstādāmam jaunam materiālam) (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- | --- |

7.2.3.3.

Ritošais sastāvs (Pasažieru ritošais sastāvs)

—

4.2.5.1. Ritošā sastāva materiālu īpašības (tikai uzstādāmam jaunam materiālam) (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

| — | 4.2.5.2. Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2. Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

| — | 4.2.5.7. Sakaru līdzekļi vilcienos (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- |

—

4.2.5.7. Sakaru līdzekļi vilcienos (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

| — | 4.2.5.8. Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta (atbildīgais: DzU), izņemot ar lokomotīvi vilktus vilcienus, kuriem piemēro valsts lēmumus |
| --- | --- |

—

4.2.5.8. Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta (atbildīgais: DzU), izņemot ar lokomotīvi vilktus vilcienus, kuriem piemēro valsts lēmumus

| — | 4.2.5.9. Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- |

—

4.2.5.9. Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

| — | 4.2.5.10. Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā (atbildīgais: DzU) |
| --- | --- |

—

4.2.5.10. Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā (atbildīgais: DzU)

| — | 4.2.5.11. Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- |

—

4.2.5.11. Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

| — | 4.2.5.12. Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs) |
| --- | --- |

—

4.2.5.12. Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve (atbildīgais: DzU, valsts pasūtījuma piešķīrējs)

Kravas vagoniem nepieciešamie pasākumi ir minēti CR RST SITS (kravas vagoni).

| 7.2.4. | Pārējie pastāvošie tuneļi
  Šo SITS nepiemēro pastāvošām apakšsistēmām, kuras neatjauno vai nemodernizē. To nepiemēro tuneļiem, kuri ir īsāki par 1 000 m un kurus atjauno vai modernizē.
  Lai saskaņotu drošības līmeni TEN, pievērš uzmanību UNECE ieteikumam (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003.), kura E daļā ir minēts: “Šobrīd ekspluatācijā ir jau ļoti daudzi tuneļi. Liela daļa no tiem tika celta, kad drošības apsvērumi nebija tik stingri kā pašlaik. Acīmredzams, ka tos nevar par saprātīgām izmaksām pārveidot līdz jauniem tuneļiem iesakāmiem izmēriem. Tomēr drošība dzelzceļa tuneļos nav atkarīga tikai no strukturāliem pasākumiem – to var sekmēt arī ar ritošā sastāva un ekspluatācijas pasākumiem.


  Tāpēc grupa iesaka izstrādāt drošības plānus
   (2)
  pastāvošajiem tuneļiem, novērtējot to drošības līmeni un nepieciešamības gadījumā ierosinot šā līmeņa paaugstināšanu, izmantojot pasākumus, kurus var īstenot par saprātīgām izmaksām. Grupa paredz, ka šos pasākumus izvēlēsies no minimāliem standarta pasākumiem jauniem tuneļiem, lielāko uzsvaru liekot uz pasākumiem, kas nav saistīti ar struktūru.” |
| --- | --- |

7.2.4.

Pārējie pastāvošie tuneļi

Šo SITS nepiemēro pastāvošām apakšsistēmām, kuras neatjauno vai nemodernizē. To nepiemēro tuneļiem, kuri ir īsāki par 1 000 m un kurus atjauno vai modernizē.

Lai saskaņotu drošības līmeni TEN, pievērš uzmanību UNECE ieteikumam (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003.), kura E daļā ir minēts: “Šobrīd ekspluatācijā ir jau ļoti daudzi tuneļi. Liela daļa no tiem tika celta, kad drošības apsvērumi nebija tik stingri kā pašlaik. Acīmredzams, ka tos nevar par saprātīgām izmaksām pārveidot līdz jauniem tuneļiem iesakāmiem izmēriem. Tomēr drošība dzelzceļa tuneļos nav atkarīga tikai no strukturāliem pasākumiem – to var sekmēt arī ar ritošā sastāva un ekspluatācijas pasākumiem.

Tāpēc grupa iesaka izstrādāt drošības plānus
   (2)
  pastāvošajiem tuneļiem, novērtējot to drošības līmeni un nepieciešamības gadījumā ierosinot šā līmeņa paaugstināšanu, izmantojot pasākumus, kurus var īstenot par saprātīgām izmaksām. Grupa paredz, ka šos pasākumus izvēlēsies no minimāliem standarta pasākumiem jauniem tuneļiem, lielāko uzsvaru liekot uz pasākumiem, kas nav saistīti ar struktūru.”

7.3.   SITS pārskatīšana

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 6. panta 3. punktu aģentūra “atbild par SITS pārskatīšanu un precizēšanu, kā arī par attiecīgu ieteikumu sagatavošanu 21. pantā minētajai komitejai, ņemot vērā tehnikas attīstību vai pārmaiņas sociālajās prasībās”.

Turklāt citu SITS pakāpeniska pieņemšana un pārskatīšana arī var ietekmēt šo SITS. Šīs SITS ierosinātās izmaiņas rūpīgi pārskata un modernizēto SITS publicē, pamatojoties uz indikatīvu 3 gadu laika posmu.

Aģentūrai dara zināmus jebkurus aplūkojamus novatoriskus risinājumus, lai noteiktu to iekļaušanu nākamajā SITS.

7.4.   Izņēmumi valsts, divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem nolīgumiem

| 7.4.1. | Spēkā esošie nolīgumi
  Ja nolīgumos ir prasības attiecībā uz tuneļiem, tad dalībvalstis 6 mēnešu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem, saskaņā ar kuriem ekspluatē vilcienus, kas saistīti ar šīs SITS darbības jomu:






  a) | valsts, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz noteiktu laiku un ir nepieciešami paredzētā transporta pakalpojuma ļoti specifiska vai vietēja rakstura dēļ; |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

Spēkā esošie nolīgumi

Ja nolīgumos ir prasības attiecībā uz tuneļiem, tad dalībvalstis 6 mēnešu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem, saskaņā ar kuriem ekspluatē vilcienus, kas saistīti ar šīs SITS darbības jomu:

a)

valsts, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz noteiktu laiku un ir nepieciešami paredzētā transporta pakalpojuma ļoti specifiska vai vietēja rakstura dēļ;

| b) | divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai dalībvalstīm, kas nodrošina nozīmīgu vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

b)

divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai dalībvalstīm, kas nodrošina nozīmīgu vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības līmeni;

| c) | starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina nozīmīgu vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

c)

starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina nozīmīgu vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības līmeni.

Tiks novērtēta šo nolīgumu savietojamība ar ES tiesību aktiem, tostarp to nediskriminējošais raksturs un jo īpaši atbilstība šai SITS, un Komisija veiks nepieciešamos pasākumus, piemēram, šīs SITS pārskatīšanu, lai iekļautu iespējamus īpašus gadījumus vai pārejas pasākumus.

Šie nolīgumi ir atļauti līdz nepieciešamo pasākumu veikšanai, ieskaitot ES līmeņa nolīgumus attiecībā uz šo SITS ar Krievijas Federāciju un visām citām NVS valstīm, kas robežojas ar ES.

RID nolīgumu un COTIF instrumentus nepaziņo, jo tie ir zināmi.

| 7.4.2. | Turpmākie nolīgumi vai pastāvošo nolīgumu grozījumi
  Jebkurā turpmākā nolīgumā vai pastāvošo nolīgumu grozījumos ņem vērā ES tiesību aktus un jo īpaši šo SITS. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem/grozījumiem. Tad piemēro to pašu procedūru, kas minēta 7.4.1. punktā. |
| --- | --- |

7.4.2.

Turpmākie nolīgumi vai pastāvošo nolīgumu grozījumi

Jebkurā turpmākā nolīgumā vai pastāvošo nolīgumu grozījumos ņem vērā ES tiesību aktus un jo īpaši šo SITS. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem/grozījumiem. Tad piemēro to pašu procedūru, kas minēta 7.4.1. punktā.

7.5.   Īpaši gadījumi

| 7.5.1. | Ievads
  Šādi īpaši noteikumi ir paredzēti turpmākiem īpašiem gadījumiem.
  Šie īpašie gadījumi iedalāmi divās kategorijās: noteikumus piemēro vai nu pastāvīgi (“P” gadījums), vai īslaicīgi (“T” gadījums). Pagaidu gadījumiem ieteicams, lai attiecīgās dalībvalstis panāktu atbilstību attiecīgajai apakšsistēmai vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījums), kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai noteiktais termiņš, vai arī līdz 2020. gadam (“T2” gadījums). |
| --- | --- |

7.5.1.

Ievads

Šādi īpaši noteikumi ir paredzēti turpmākiem īpašiem gadījumiem.

Šie īpašie gadījumi iedalāmi divās kategorijās: noteikumus piemēro vai nu pastāvīgi (“P” gadījums), vai īslaicīgi (“T” gadījums). Pagaidu gadījumiem ieteicams, lai attiecīgās dalībvalstis panāktu atbilstību attiecīgajai apakšsistēmai vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījums), kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai noteiktais termiņš, vai arī līdz 2020. gadam (“T2” gadījums).

| 7.5.2. | Īpašo gadījumu saraksts
  Nav. |
| --- | --- |

7.5.2.

Īpašo gadījumu saraksts

Nav.

---

(1)  Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS skaidrojošā vārdnīcā vilciena apkalpe ir definēta kā vilciena borta personāls, kas ir sertificēts kā kompetents un kuru dzelzceļa uzņēmums ieceļ īpašu, ar drošību saistītu pienākumu veikšanai vilcienā, piemēram, mašīnista vai vilciena pavadoņa pienākumu veikšanai.

(2)  Drošības plāns ir definēts UNECE ieteikumu D daļā.

A PIELIKUMS

INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS

Prasības infrastruktūras reģistram

| Datu vienība | Savstarpējai izmantojamībai būtisks | Drošībai būtisks |
| --- | --- | --- |
| Pamatdati | | |
| Satiksmes tips (pasažieri, kravas, bīstamās kravas vai apvienojums, tai skaitā kravas un pasažieru režīms) | | |
| Līnijas tips | | |
| Tuneļa sākums un beigas (līnijā kilometros) | | |
| Tuneļa tips (viens, dubulti urbts) | | |
| Apakšzemes stacijas atrašanās vieta (atrašanās vieta tunelī vai līnijā – km) | | |
| Tehniskā informācija | | |
| Tuneļa garums (m) | | |
| Maksimālais ātrums (km/h), ātruma režīms (minimālais un maksimālais ātrums tipiem vai vilcieniem) | | |
| Šķērsgriezums (m2) | | |
| Avārijas izeju atrašanās vieta (līnijā kilometros) | | |
| Avārijas izejas tips (vertikāla eja ar kāpnēm, lifts, horizontāla eja, pārejas garums) | | |
| Dubulti urbtiem tuneļiem: palīgeju atrašanās vieta | | |
| Avārijas apgaismojums | | |
| Avārijas sakari (sistēma, kanāls utt.) | | |
| Glābšanas dienestu piekļuves atrašanās vieta | | |
| Glābšanas zonu atrašanās vieta | | |
| Ugunsdzēšanas ūdens caurules (pastāvošās, sausas, piepildītas) | | |
| Ugunsdzēšanas ūdens jaudas tilpums | (

  ) | |
| Kontaktstrāvas līnijas zemējuma iekārta (automātiska/manuāla) | | |
| > 5 km: Kontaktstrāvas līnijas segmentācija, pārmiju atrašanās vieta | | |
| Glābšanas pārejas minimālais platums | | |
| Kravas gabarīts (divu līmeņu vagoni) | | |
| Papildus pieejami drošības pasākumi (tips un atrašanās vieta) | | |
| Apakšzemes stacijas garums (m) | | |
| Attālums līdz apakšzemes stacijas virspusei (m) | | |
| Piekļuves/izejas iespējas apakšzemes stacijā (kāpnes, lifts, eskalators) | | |
| Apakšzemes stacijas ventilācija | | |
| Īpaši ugunsdrošības pasākumi apakšzemes stacijā (piem., ūdens smidzināšana) | | |
| Ekspluatācijas informācija | | |
| Visu iesaistīto dzelzceļa kontroles centru nosaukums | | |
| Atbildīgā glābšanas kontroles centra nosaukums | | |
| Pārējo iesaistīto kontroles centru nosaukums | | |
| Operatīvās rīcības plāns (ir/nav) | | |
| Pasažieru ritošā sastāva nepieciešamās ugunsdrošības kategorija (1.1.3. punkts) | | |

Datu vienība

Savstarpējai izmantojamībai būtisks

Drošībai būtisks

Pamatdati

Satiksmes tips (pasažieri, kravas, bīstamās kravas vai apvienojums, tai skaitā kravas un pasažieru režīms)

Līnijas tips

Tuneļa sākums un beigas (līnijā kilometros)

Image

Tuneļa tips (viens, dubulti urbts)

Image

Apakšzemes stacijas atrašanās vieta (atrašanās vieta tunelī vai līnijā – km)

Image

Image

Tehniskā informācija

Tuneļa garums (m)

Image

Image

Maksimālais ātrums (km/h), ātruma režīms (minimālais un maksimālais ātrums tipiem vai vilcieniem)

Image

Image

Šķērsgriezums (m2)

Image

Image

Avārijas izeju atrašanās vieta (līnijā kilometros)

Image

Image

Avārijas izejas tips (vertikāla eja ar kāpnēm, lifts, horizontāla eja, pārejas garums)

Dubulti urbtiem tuneļiem: palīgeju atrašanās vieta

Image

Avārijas apgaismojums

Image

Image

Avārijas sakari (sistēma, kanāls utt.)

Image

Image

Glābšanas dienestu piekļuves atrašanās vieta

Image

Glābšanas zonu atrašanās vieta

Image

Ugunsdzēšanas ūdens caurules (pastāvošās, sausas, piepildītas)

Image

Ugunsdzēšanas ūdens jaudas tilpums

Image

Kontaktstrāvas līnijas zemējuma iekārta (automātiska/manuāla)

Image

Image

> 5 km: Kontaktstrāvas līnijas segmentācija, pārmiju atrašanās vieta

Image

Glābšanas pārejas minimālais platums

Image

Kravas gabarīts (divu līmeņu vagoni)

Image

Papildus pieejami drošības pasākumi (tips un atrašanās vieta)

Image

Image

Apakšzemes stacijas garums (m)

Image

Attālums līdz apakšzemes stacijas virspusei (m)

Image

Piekļuves/izejas iespējas apakšzemes stacijā (kāpnes, lifts, eskalators)

Image

Apakšzemes stacijas ventilācija

Image

Īpaši ugunsdrošības pasākumi apakšzemes stacijā (piem., ūdens smidzināšana)

Image

Ekspluatācijas informācija

Visu iesaistīto dzelzceļa kontroles centru nosaukums

Image

Image

Atbildīgā glābšanas kontroles centra nosaukums

Image

Image

Pārējo iesaistīto kontroles centru nosaukums

Image

Operatīvās rīcības plāns (ir/nav)

Image

Image

Pasažieru ritošā sastāva nepieciešamās ugunsdrošības kategorija (1.1.3. punkts)

Image

Image

B PIELIKUMS

RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRS

Prasības ritošā sastāva reģistram

| Datu vienība | Savstarpējai izmantojamībai būtisks | Drošībai būtisks |
| --- | --- | --- |
| Pamatdati | | |
| Ritošā sastāva nosaukums | | |
| Tips






  A. | Ātrgaitas |

Datu vienība

Savstarpējai izmantojamībai būtisks

Drošībai būtisks

Pamatdati

Ritošā sastāva nosaukums

Tips

A.

Ātrgaitas

| B. | Parastais |
| --- | --- |

B.

Parastais

| C. | Kravas |
| --- | --- |

C.

Kravas

| a. | Elektrolokomotīve |
| --- | --- |

a.

Elektrolokomotīve

| b. | Dīzeļlokomotīve |
| --- | --- |

b.

Dīzeļlokomotīve

| c. | Elektrovilciens |
| --- | --- |

c.

Elektrovilciens

| d. | Dīzeļvilciens |
| --- | --- |

d.

Dīzeļvilciens

| e. | Parasts pasažieru vagons |
| --- | --- |

e.

Parasts pasažieru vagons

| f. | Divstāvu pasažieru vagons |
| --- | --- |

f.

Divstāvu pasažieru vagons

| g. | Guļamvagons |
| --- | --- |

g.

Guļamvagons

| h. | Citi (piem., tvaika) |
| --- | --- |

h.

Citi (piem., tvaika)

Image

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošības kategorija (A vai B, sk. 1.1.3. punktu)

Image

Image

Ritošais sastāvs, kas nav paredzēts izmantošanai tuneļos

Tehniskā informācija

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces (ir vai nav vilcienā)

Image

Image

Materiāla ugunsdrošības īpašības (uzliesmojamības pakāpe)

Image

Ugunsdrošās zonas (atrašanās vieta, minūtes)

Image

Image

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta (ir/nav)

Image

Image

Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas (vilces vienība, tehniskie korpusi utt.)

Image

Sakaru līdzekļi vilcienos (ir/nav)

Image

Sakari ar kontroles centru (ir/nav)

Image

Image

Vilciena avārijas apgaismojuma sistēma (ir/nav)

Image

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana (vietēja un/vai centrāla, manuāla un/vai automātiska)

Image

Pasažieru avārijas izejas (tips un atstatums metros)

Image

Image

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem (ir/nav un valodas)

Image

Image

Glābšanas dienestu informēšana un piekļuve

Image

Ritošā sastāva reģistrā iekļaujama arī šāda pamatinformācija:

| 2. | Iesaistītās puses






  — | Īpašnieks vai turētājs |
| --- | --- | --- |

2.

Iesaistītās puses

—

Īpašnieks vai turētājs

| — | Paziņotā institūcija, kas sertificējusi ritošo sastāvu |
| --- | --- |

—

Paziņotā institūcija, kas sertificējusi ritošo sastāvu

| — | Valsts iestāde, kas apstiprinājusi paziņoto institūciju |
| --- | --- |

—

Valsts iestāde, kas apstiprinājusi paziņoto institūciju

| — | Valsts iestāde, kas izdevusi atļauju nodošanai ekspluatācijā |
| --- | --- |

—

Valsts iestāde, kas izdevusi atļauju nodošanai ekspluatācijā

| 3. | Atbilstības novērtējums






  — | Atbilstības sertifikāts |
| --- | --- | --- |

3.

Atbilstības novērtējums

—

Atbilstības sertifikāts

| — | EK verificēšanas deklarācija |
| --- | --- |

—

EK verificēšanas deklarācija

| — | Atļauja nodošanai ekspluatācijā |
| --- | --- |

—

Atļauja nodošanai ekspluatācijā

| — | Piemērojamās SITS |
| --- | --- |

—

Piemērojamās SITS

C PIELIKUMS

ATKLĀTIE PUNKTI

Tehniskās apkopes noteikumu atbilstības novērtējuma procedūra, kas minēta 6. nodaļā – F4 iedaļā.

D PIELIKUMS

STARPGADĪJUMA TIPU UN PASĀKUMU SAISTĪBA

Saskaņā ar Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta un glābšanas dienestu darbseminārā ierosināto 2.2. iedaļā definētie trīs vispārīgie riska scenāriji:

| — | 2.2.1. “karsti” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu emisija, |
| --- | --- |

—

2.2.1. “karsti” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu emisija,

| — | 2.2.2. “auksti” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm, |
| --- | --- |

—

2.2.2. “auksti” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm,

| — | 2.2.3. ilgstoša apstāšanās: spontāna evakuācija, |
| --- | --- |

—

2.2.3. ilgstoša apstāšanās: spontāna evakuācija,

ir sasaistīti ar šajā SITS definētajiem pasākumiem. Turpmāk tabulā ir parādīta starpgadījuma tipu un pasākumu kvalitatīvā saikne, norādot, kuri pasākumi attiecas uz katru starpgadījuma tipu.

Aizsardzības līnija drošības sekmēšanai tuneļos ietver četrus secīgus posmus: profilakse, mazināšana, evakuācija un glābšana.

Piemēram, “karstiem” starpgadījumiem pamatstratēģija ir šāda.

Profilakse: attiecīgu materiālu (4.2.5.1. punkts) ar zemu uzliesmojamību izmantošana projektos samazina ugunsgrēka sākšanās risku. Turklāt vilciena stāvokļa pārbaude (4.4.1. punkts) un attiecīgas darbības ierobežo ugunsgrēka sākšanos.

Mazināšana: attiecīgu materiālu (4.2.5.1. punkts) ar zemu uguns izplatīšanas spēju izmantošana projektos ievērojami samazina karstuma un dūmu rašanās apjomu un uguns izplatīšanās ātrumu pasažieru vilcienos. Ugunsdzēšamo aparātu (4.2.5.2. punkts) izmantošana varētu ierobežot ugunsgrēka izplatību. Ja atklāts ugunsgrēks, tiek dots trauksmes signāls (4.2.5.7. punkts). Vispirms pasažieri meklēs patvērumu vilciena drošajā daļā, kas B klases vilcienos ir aizsargāta ar ugunsdrošām zonām (4.2.5.4. punkts). Gaisa kondicionēšanu izslēgs, lai novērstu dūmu izplatīšanos (4.2.5.10. punkts). Ja vien ir iespējams, vilciens izbrauc no tuneļa. Avārijas bremzes bloķēšanas iekārtas sistēma (4.2.5.8. punkts) novērš nevēlamu apstāšanos tunelī, un ir arī papildu pasākumi, lai degošs vilciens varētu turpināt kustību (4.2.5.5. punkts).

Evakuācija un glābšana: ja notiek vilciena nevēlama apstāšanās tunelī, attiecīgu materiālu (4.2.5.1. punkts) ar zemu uguns izplatīšanas spēju, zemu toksiskumu un zemu dūmu blīvumu izmantošana projektos palīdz tunelī uzturēt evakuācijai pieņemamu klimatu. Ja vilciens apstājas, pasažierus evakuē personāla (4.6.1. punkts) pavadībā uz drošu zonu. Ritošais sastāvs (4.2.5.11. punkts) un tuneļa infrastruktūra (4.2.2.6.–4.2.2.19. punkts) ir projektēti tā, lai varētu evakuēties tunelī. Glābšanas dienestus informē par to, kā piekļūt tuneļiem (4.2.2.11. punkts) un iekļūt ritošajā sastāvā (4.2.5.12. punkts).

Pieņemtie apzīmējumi: INS, ENE, CCS pasākumi – zils, RST pasākumi – zaļš, OPE pasākumi – dzeltens.

A   Karsts starpgadījums

| | Profilakse | Mazināšana | Evakuācija un glābšana |
| --- | --- | --- | --- |
| Ugunsgrēks, sprādziens, toksiskas gāzes noplūde | 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |

Profilakse

Mazināšana

Evakuācija un glābšana

Ugunsgrēks, sprādziens, toksiskas gāzes noplūde

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

| 4.4.1. | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības |
| --- | --- |

4.4.1.

Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

| 4.2.2.4. | Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem

| 4.2.2.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ugunsdrošības prasības konstrukcijām

| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

| 4.2.3.4. | Prasības elektrokabeļiem tuneļos |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

| 4.2.3.5. | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Elektroinstalāciju drošums

| 4.2.2.10. | Avārijas sakari |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Avārijas sakari

| 4.2.4.1. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Pieeja glābšanas dienestiem

| 4.2.5.2. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti

| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

| 4.2.5.3. | Kravas vilcienu ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Kravas vilcienu ugunsdrošība

| 4.2.2.13. | Ūdensapgāde |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Ūdensapgāde

| 4.2.5.4. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas |
| --- | --- |

4.2.5.4.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas

| 4.2.3.2. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

| 4.2.5.5. | Papildu pasākumi pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai |
| --- | --- |

4.2.5.5.

Papildu pasākumi pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai

| 4.2.3.3. | Elektroenerģijas piegāde |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Elektroenerģijas piegāde

| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

| 4.2.5.8. | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.5.8.

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta

| 4.2.5.12. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

4.2.5.12.

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.4.3.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

| 4.2.5.10. | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā |
| --- | --- |

4.2.5.10.

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā

| 4.4.4. | Zemējuma procedūras |
| --- | --- |

4.4.4.

Zemējuma procedūras

| 4.4.2. | Ārkārtas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Ārkārtas noteikumi

| 4.7.1. | Pašizglābšanās iekārta (kravas vilcienu personālam) |
| --- | --- |

4.7.1.

Pašizglābšanās iekārta (kravas vilcienu personālam)

| 4.4.5. | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

4.4.5.

Maršruta apraksts

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.4.6.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

| 4.4.7. | Koordinācija starp tuneli un kontroles centriem |
| --- | --- |

4.4.7.

Koordinācija starp tuneli un kontroles centriem

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

B   Auksts starpgadījums

| | Profilakse | Mazināšana | Evakuācija un glābšana |
| --- | --- | --- | --- |
| Sadursme, noskriešana no sliedēm | 4.2.2.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana |

Profilakse

Mazināšana

Evakuācija un glābšana

Sadursme, noskriešana no sliedēm

4.2.2.1.

Pārmiju un krustojumu ierīkošana

| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

| 4.2.2.6. | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā

| 4.5.1. | Tuneļa stāvokļa pārbaude |
| --- | --- |

4.5.1.

Tuneļa stāvokļa pārbaude

| 4.2.3.5. | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Elektroinstalāciju drošums

| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

| 4.2.2.9. | Evakuācijas zīmes |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Evakuācijas zīmes

| 4.4.5. | Maršruta apraksts |
| --- | --- |

4.4.5.

Maršruta apraksts

| 4.2.2.10. | Avārijas sakari |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Avārijas sakari

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.4.6.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Pieeja glābšanas dienestiem

| 4.4.7. | Koordinācija starp tuneli un kontroles centriem |
| --- | --- |

4.4.7.

Koordinācija starp tuneli un kontroles centriem

| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

| 4.2.2.13. | Ūdensapgāde |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Ūdensapgāde

| 4.4.2. | Ārkārtas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Ārkārtas noteikumi

| 4.2.3.2. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

| 4.2.3.3. | Elektroenerģijas piegāde |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Elektroenerģijas piegāde

| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

| 4.2.5.12. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve |
| --- | --- |

4.2.5.12.

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.4.3.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

| 4.4.4. | Zemējuma procedūras |
| --- | --- |

4.4.4.

Zemējuma procedūras

C   Ilgstoša apstāšanās

| | Profilakse | Mazināšana | Evakuācija un glābšana |
| --- | --- | --- | --- |
| Spontāna evakuācija | 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos |

Profilakse

Mazināšana

Evakuācija un glābšana

Spontāna evakuācija

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

| 4.4.2. | Ārkārtas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Ārkārtas noteikumi

| 4.2.2.6. | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā

| 4.4.6. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem |
| --- | --- |

4.4.6.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

| 4.4.3. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības |
| --- | --- |

4.4.3.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns un mācības

| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

| 4.4.7. | Koordinācija starp tuneli un kontroles centriem |
| --- | --- |

4.4.7.

Koordinācija starp tuneli un kontroles centriem

| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

| 4.2.2.9. | Evakuācijas zīmes |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Evakuācijas zīmes

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

| 4.2.2.10. | Avārijas sakari |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Avārijas sakari

| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Pieeja glābšanas dienestiem

| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

E PIELIKUMS

APAKŠSISTĒMU NOVĒRTĒJUMS

E.1.   Piemērošanas joma

Šajā pielikumā norāda apakšsistēmas atbilstības novērtējumu.

E.2.   Raksturlielumi un moduļi

Apakšsistēmas raksturlielumi, kas jānovērtē dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, E tabulā ir apzīmēti ar X.

E tabula

Novērtējums

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| | Novērtējamie raksturlielumi | Projekta pārskatīšana | Būvniecība, montāža, uzstādīšana | Montāža (pirms nodošanas ekspluatācijā) | Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos |
| 4.2.2.1. | Pārmiju un krustojumu ierīkošana | X | | | |
| 4.2.2.2. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām | X | | X | |
| 4.2.2.3. | Ugunsdrošības prasības konstrukcijām | X | | | |
| 4.2.2.4. | Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem | X | | | |
| 4.2.2.5. | Ugunsgrēka signalizācijas sistēma | X | | X | |
| 4.2.2.6. | Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā | X | | | |
| 4.2.2.6.1. | Drošas zonas definīcija | | | | |
| 4.2.2.6.2. | Vispārēji nosacījumi | | | | |
| 4.2.2.6.3. | Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi | X | | | |
| 4.2.2.6.4. | Palīgejas uz citu tuneli | X | | | |
| 4.2.2.6.5. | Alternatīvi tehniskie risinājumi | X | | | |
| 4.2.2.7. | Evakuācijas pārejas | X | | | |
| 4.2.2.8. | Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem | X | | X | |
| 4.2.2.9. | Evakuācijas zīmes | X | | | |
| 4.2.2.10. | Avārijas sakari | X | | | |
| 4.2.2.11. | Pieeja glābšanas dienestiem | X | | | |
| 4.2.2.12. | Glābšanas zonas ārpus tuneļiem | X | | | |
| 4.2.2.13. | Ūdensapgāde | X | | | |
| 4.2.3.1. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija | X | | X | |
| 4.2.3.2. | Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums | X | | X | |
| 4.2.3.3. | Elektroenerģijas piegāde | X | | | |
| 4.2.3.4. | Prasības elektrokabeļiem tuneļos | X | | | |
| 4.2.3.5. | Elektroinstalāciju drošums | X | | | |
| 4.2.5.1. | Ritošā sastāva materiālu īpašības | X | | | |
| 4.2.5.2. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti | X | | | |
| 4.2.5.3. | Kravas vilcienu ugunsdrošība | X | | | |
| 4.2.5.4. | Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas | X | | | |
| 4.2.4.1. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces | X | | | |
| 4.2.5.5. | Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai | X | | | |
| 4.2.5.5.1. | Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana | | | | |
| 4.2.5.5.2. | Prasības bremzēm | X | | | |
| 4.2.5.5.3. | Prasības vilcei | X | | | |
| 4.2.5.6. | Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas | X | | | |
| 4.2.5.7. | Sakaru līdzekļi vilcienos | X | | | |
| 4.2.5.8. | Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta | X | X | | |
| 4.2.5.9. | Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma | X | | | X |
| 4.2.5.10. | Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā | X | | | X |
| 4.2.5.11. | Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns | X | | | |
| 4.2.5.12. | Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve | X | | | |
| 4.4.1. | Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

  Piezīme: 6.2.6. iedaļā ir paskaidrots, kāpēc ekspluatācijas noteikumi ir jānovērtē katras attiecīgās dalībvalsts drošības iestādei un kāpēc tās nepieprasa atsevišķu paziņotās institūcijas novērtējumu. Tādēļ 4.4. un 4.6. nodaļas specifikācijas nav minētas šajā tabulā | | | | |
| 4.5.1. | Tuneļa stāvokļa pārbaude | X | | | |
| 4.5.2. | Ritošā sastāva tehniskā apkope | X | | | |
| 4.7.1.1. | Pašizglābšanās maskas | X | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Novērtējamie raksturlielumi

Projekta pārskatīšana

Būvniecība, montāža, uzstādīšana

Montāža (pirms nodošanas ekspluatācijā)

Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos

4.2.2.1.

Pārmiju un krustojumu ierīkošana

X

4.2.2.2.

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām

X

X

4.2.2.3.

Ugunsdrošības prasības konstrukcijām

X

4.2.2.4.

Ugunsdrošības prasības celtniecības materiāliem

X

4.2.2.5.

Ugunsgrēka signalizācijas sistēma

X

X

4.2.2.6.

Pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas mehānismi starpgadījumā

X

4.2.2.6.1.

Drošas zonas definīcija

4.2.2.6.2.

Vispārēji nosacījumi

4.2.2.6.3.

Laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi

X

4.2.2.6.4.

Palīgejas uz citu tuneli

X

4.2.2.6.5.

Alternatīvi tehniskie risinājumi

X

4.2.2.7.

Evakuācijas pārejas

X

4.2.2.8.

Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

X

X

4.2.2.9.

Evakuācijas zīmes

X

4.2.2.10.

Avārijas sakari

X

4.2.2.11.

Pieeja glābšanas dienestiem

X

4.2.2.12.

Glābšanas zonas ārpus tuneļiem

X

4.2.2.13.

Ūdensapgāde

X

4.2.3.1.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

X

X

4.2.3.2.

Kontaktstrāvas līnijas vai kontaktsliežu zemējums

X

X

4.2.3.3.

Elektroenerģijas piegāde

X

4.2.3.4.

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

X

4.2.3.5.

Elektroinstalāciju drošums

X

4.2.5.1.

Ritošā sastāva materiālu īpašības

X

4.2.5.2.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdzēšamie aparāti

X

4.2.5.3.

Kravas vilcienu ugunsdrošība

X

4.2.5.4.

Pasažieru ritošā sastāva ugunsdrošās zonas

X

4.2.4.1.

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

X

4.2.5.5.

Papildu pasākumi degoša pasažieru ritošā sastāva kustības turpināšanai

X

4.2.5.5.1.

Vispārēji mērķi un nepieciešamā pasažieru vilcienu kustības turpināšana

4.2.5.5.2.

Prasības bremzēm

X

4.2.5.5.3.

Prasības vilcei

X

4.2.5.6.

Ugunsgrēka signalizācijas borta sistēmas

X

4.2.5.7.

Sakaru līdzekļi vilcienos

X

4.2.5.8.

Avārijas bremzes bloķēšanas iekārta

X

X

4.2.5.9.

Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

X

X

4.2.5.10.

Gaisa kondicionēšanas izslēgšana vilcienā

X

X

4.2.5.11.

Pasažieru ritošā sastāva evakuācijas plāns

X

4.2.5.12.

Glābšanas dienesta informēšana un piekļuve

X

4.4.1.

Vilcienu stāvokļa pārbaude un attiecīgas darbības

Piezīme: 6.2.6. iedaļā ir paskaidrots, kāpēc ekspluatācijas noteikumi ir jānovērtē katras attiecīgās dalībvalsts drošības iestādei un kāpēc tās nepieprasa atsevišķu paziņotās institūcijas novērtējumu. Tādēļ 4.4. un 4.6. nodaļas specifikācijas nav minētas šajā tabulā

4.5.1.

Tuneļa stāvokļa pārbaude

X

4.5.2.

Ritošā sastāva tehniskā apkope

X

4.7.1.1.

Pašizglābšanās maskas

X

F PIELIKUMS

APAKŠSISTĒMU EK VERIFICĒŠANAS MODEĻI

F.1.   Moduļu saraksts

Apakšsistēmu moduļi

| — | SB modulis. Tipa pārbaude |
| --- | --- |

—

SB modulis. Tipa pārbaude

| — | SD modulis. Produkta kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

—

SD modulis. Produkta kvalitātes vadības sistēma

| — | SF modulis. Produkta verificēšana |
| --- | --- |

—

SF modulis. Produkta verificēšana

| — | SG modulis. Eksemplāra verificēšana |
| --- | --- |

—

SG modulis. Eksemplāra verificēšana

| — | SH2 modulis. Pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar projekta pārbaudi |
| --- | --- |

—

SH2 modulis. Pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar projekta pārbaudi

Tehniskās apkopes kārtības modulis

| — | Moduļa atbilstības novērtēšanas procedūra |
| --- | --- |

—

Moduļa atbilstības novērtēšanas procedūra

F.2.   Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

Nepiemēro (nav savstarpējas izmantojamības komponentu).

F.3.   Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi

F.3.1.   SB modulis. Tipa pārbaude

| 1. | Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu vai ritošā sastāva apakšsistēma, kas raksturīga paredzētajam ražojumam,






  — | atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (1) ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu vai ritošā sastāva apakšsistēma, kas raksturīga paredzētajam ražojumam,

—

atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (1) ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma. |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma.

Tipa pārbaude, ko nosaka šajā modulī, var ietvert konkrētus novērtēšanas posmus – projekta pārbaudi, tipa testu vai ražošanas procesa pārbaudi – kas noteikti attiecīgajā SITS.

| 2. | Līgumslēdzējs (2) iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar tipa pārbaudi) paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs (2) iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar tipa pārbaudi) paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.

Pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju, kas norādīta 3. punktā. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kas norādīta 3. punktā.

| 3. | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz paziņotajai institūcijai apakšsistēmas (3) paraugu, kas raksturīgs paredzētajam ražojumam un turpmāk saukts “tips”.
  Tips var aptvert vairākus apakšsistēmas variantus, ja atšķirības starp variantiem neietekmē SITS noteikumus.
  Paziņotā institūcija nepieciešamības gadījumā var pieprasīt papildu paraugus testa programmas veikšanai.
  Ja ir nepieciešams konkrētām testa vai pārbaudes metodēm un noteikts SITS vai Eiropas specifikācijā (4), uz kuru ir atsauce SITS, iesniedz iekārtas mezgla daļas vai mezgla paraugu vai paraugus, vai apakšsistēmas paraugu pirmsmontāžas stāvoklī.
  Tehniskā dokumentācija un paraugs(-i) ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS noteikumiem.
  Tehniskajā dokumentācijā iekļauj:






  — | apakšsistēmas, vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- | --- |

3.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz paziņotajai institūcijai apakšsistēmas (3) paraugu, kas raksturīgs paredzētajam ražojumam un turpmāk saukts “tips”.

Tips var aptvert vairākus apakšsistēmas variantus, ja atšķirības starp variantiem neietekmē SITS noteikumus.

Paziņotā institūcija nepieciešamības gadījumā var pieprasīt papildu paraugus testa programmas veikšanai.

Ja ir nepieciešams konkrētām testa vai pārbaudes metodēm un noteikts SITS vai Eiropas specifikācijā (4), uz kuru ir atsauce SITS, iesniedz iekārtas mezgla daļas vai mezgla paraugu vai paraugus, vai apakšsistēmas paraugu pirmsmontāžas stāvoklī.

Tehniskā dokumentācija un paraugs(-i) ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS noteikumiem.

Tehniskajā dokumentācijā iekļauj:

—

apakšsistēmas, vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | konceptuālu projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumi, komponentu, iekārtas mezgla daļu, mezglu, kontūru plāni utt., |
| --- | --- |

—

konceptuālu projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumi, komponentu, iekārtas mezgla daļu, mezglu, kontūru plāni utt.,

| — | aprakstus un paskaidrojumus, kas ir nepieciešami projekta un ražošanas informācijas izprašanai, apakšsistēmas tehniskajai apkopei un darbībai, |
| --- | --- |

—

aprakstus un paskaidrojumus, kas ir nepieciešami projekta un ražošanas informācijas izprašanai, apakšsistēmas tehniskajai apkopei un darbībai,

| — | tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno savstarpējas izmantojamības komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno savstarpējas izmantojamības komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti),

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | to ražotāju sarakstu, kas iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kas iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.), |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.),

| — | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi,

| — | visas tehniskās prasības, kuras ņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā, |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kuras ņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā,

| — | veikto projekta aprēķinu un pārbaužu rezultātus utt., |
| --- | --- |

—

veikto projekta aprēķinu un pārbaužu rezultātus utt.,

| — | testa ziņojumus. |
| --- | --- |

—

testa ziņojumus.

Ja SITS pieprasīta papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tā jāiekļauj.

| 4. | Paziņotā institūcija |
| --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija

| 4.1. | pārbauda tehnisko dokumentāciju; |
| --- | --- |

4.1.

pārbauda tehnisko dokumentāciju;

| 4.2. | pārbauda, vai apakšsistēmas vai apakšsistēmas mezglu vai iekārtas mezgla daļu paraugs(-i) ir ražots(-i) atbilstoši tehniskajai dokumentācijai un veic vai ir veikusi tipa testus saskaņā ar SITS un attiecīgo Eiropas specifikāciju noteikumiem. Šādu ražošanu pārbauda, izmantojot atbilstošu novērtēšanas moduli; |
| --- | --- |

4.2.

pārbauda, vai apakšsistēmas vai apakšsistēmas mezglu vai iekārtas mezgla daļu paraugs(-i) ir ražots(-i) atbilstoši tehniskajai dokumentācijai un veic vai ir veikusi tipa testus saskaņā ar SITS un attiecīgo Eiropas specifikāciju noteikumiem. Šādu ražošanu pārbauda, izmantojot atbilstošu novērtēšanas moduli;

| 4.3. | ja SITS pieprasīta projekta pārbaude, veic projekta metožu, projekta instrumentu un projekta rezultātu pārbaudi, lai, pabeidzot projektēšanu, novērtētu to spēju nodrošināt apakšsistēmas atbilstību prasībām; |
| --- | --- |

4.3.

ja SITS pieprasīta projekta pārbaude, veic projekta metožu, projekta instrumentu un projekta rezultātu pārbaudi, lai, pabeidzot projektēšanu, novērtētu to spēju nodrošināt apakšsistēmas atbilstību prasībām;

| 4.4. | nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgus noteikumus; |
| --- | --- |

4.4.

nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgus noteikumus;

| 4.5. | veic vai ir veikusi atbilstošas pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, ka attiecīgās Eiropas specifikācijas faktiski ir piemērotas, ja vien tās ir izvēlētas; |
| --- | --- |

4.5.

veic vai ir veikusi atbilstošas pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, ka attiecīgās Eiropas specifikācijas faktiski ir piemērotas, ja vien tās ir izvēlētas;

| 4.6. | veic vai ir veikusi atbilstošas pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, ja nav piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas; |
| --- | --- |

4.6.

veic vai ir veikusi atbilstošas pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, ja nav piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas;

| 4.7. | vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un nepieciešamie testi. |
| --- | --- |

4.7.

vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un nepieciešamie testi.

| 5. | Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj līgumslēdzēja un ražotāja(-u) nosaukumu un adresi, kas norādīti tehniskajā dokumentācijā, pārbaudes rezultātus, tās spēkā esamības nosacījumus un nepieciešamos datus apstiprinātā tipa identifikācijai.
  Tehniskās dokumentācijas attiecīgo daļu sarakstu pievieno sertifikātam, un paziņotā institūcija glabā kopiju.
  Ja līgumslēdzējam atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sniedz šāda atteikuma detalizētu skaidrojumu.
  Paredz pārsūdzības procedūras noteikumus. |
| --- | --- |

5.

Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj līgumslēdzēja un ražotāja(-u) nosaukumu un adresi, kas norādīti tehniskajā dokumentācijā, pārbaudes rezultātus, tās spēkā esamības nosacījumus un nepieciešamos datus apstiprinātā tipa identifikācijai.

Tehniskās dokumentācijas attiecīgo daļu sarakstu pievieno sertifikātam, un paziņotā institūcija glabā kopiju.

Ja līgumslēdzējam atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sniedz šāda atteikuma detalizētu skaidrojumu.

Paredz pārsūdzības procedūras noteikumus.

| 6. | Katra paziņotā institūcija sniedz citām paziņotajām institūcijām attiecīgu informāciju par izdotajiem, anulētajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem. |
| --- | --- |

6.

Katra paziņotā institūcija sniedz citām paziņotajām institūcijām attiecīgu informāciju par izdotajiem, anulētajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem.

| 7. | Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un/vai to papildinājumus. Sertifikātu pielikumi atrodas pārējo paziņoto institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

7.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un/vai to papildinājumus. Sertifikātu pielikumi atrodas pārējo paziņoto institūciju rīcībā.

| 8. | Līgumslēdzējs kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un jebkurus papildinājumus apakšsistēmas darbmūža laikā. Tos nosūta jebkurai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un jebkurus papildinājumus apakšsistēmas darbmūža laikā. Tos nosūta jebkurai dalībvalstij, kas to pieprasa.

| 9. | Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar tipa pārbaudes sertifikātu, par visām modifikācijām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai paredzētajiem apakšsistēmas izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos apakšsistēma saņem papildu apstiprinājumu. Tādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas ir saistīti ar izmaiņām un nepieciešami tām. Šo papildu apstiprinājumu var izdot vai nu kā papildinājumu sākotnējam tipa pārbaudes sertifikātam, vai izsniedzot jaunu sertifikātu pēc vecā sertifikāta anulēšanas. |
| --- | --- |

9.

Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar tipa pārbaudes sertifikātu, par visām modifikācijām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai paredzētajiem apakšsistēmas izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos apakšsistēma saņem papildu apstiprinājumu. Tādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas ir saistīti ar izmaiņām un nepieciešami tām. Šo papildu apstiprinājumu var izdot vai nu kā papildinājumu sākotnējam tipa pārbaudes sertifikātam, vai izsniedzot jaunu sertifikātu pēc vecā sertifikāta anulēšanas.

F.3.2.   SD modulis. Produkta kvalitātes vadības sistēma

| 1. | Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes vai ritošā sastāva apakšsistēma, kam paziņotā institūcija jau ir izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu,






  — | atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (5) ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes vai ritošā sastāva apakšsistēma, kam paziņotā institūcija jau ir izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu,

—

atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (5) ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

un to var nodot ekspluatācijā.

| 2. | Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka






  — | tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtējuma, paliek spēkā apakšsistēmai, uz kuru attiecas pieteikums, |
| --- | --- | --- |

2.

Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka

—

tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtējuma, paliek spēkā apakšsistēmai, uz kuru attiecas pieteikums,

| — | līgumslēdzējs (6) un galvenais iesaistītais darbuzņēmējs pilda 3. punktā noteiktās saistības. |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējs (6) un galvenais iesaistītais darbuzņēmējs pilda 3. punktā noteiktās saistības.

“Galvenais darbuzņēmējs” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:

| — | uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā sastāvdaļas un savstarpējas izmantojamības komponentus.

| 3. | Apakšsistēmai, uz ko attiecas EK verificēšanas procedūra, līgumslēdzējs vai galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai saskaņā ar 5. punktu, kuru uzrauga saskaņā ar 6. punktu.
  Ja pats līgumslēdzējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tai skaitā atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju) vai ir tieši iesaistīts ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tam jāizmanto apstiprināta kvalitātes vadības sistēma tām darbībām, kuras uzrauga saskaņā ar 6. punktu.
  Ja galvenais darbuzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tai skaitā jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju), tas jebkurā gadījumā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, ko uzrauga saskaņā ar 6. punktu.
  EK verificēšanas procedūra |
| --- | --- |

3.

Apakšsistēmai, uz ko attiecas EK verificēšanas procedūra, līgumslēdzējs vai galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai saskaņā ar 5. punktu, kuru uzrauga saskaņā ar 6. punktu.

Ja pats līgumslēdzējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tai skaitā atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju) vai ir tieši iesaistīts ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tam jāizmanto apstiprināta kvalitātes vadības sistēma tām darbībām, kuras uzrauga saskaņā ar 6. punktu.

Ja galvenais darbuzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tai skaitā jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju), tas jebkurā gadījumā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, ko uzrauga saskaņā ar 6. punktu.

EK verificēšanas procedūra

| 4.1. | Līgumslēdzējs paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar produkta kvalitātes vadības sistēmu), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordināciju saskaņā ar 5.3. un 6.5. punktu. Līgumslēdzējs informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un pieteikumu.
  Pieteikums ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Līgumslēdzējs paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar produkta kvalitātes vadības sistēmu), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordināciju saskaņā ar 5.3. un 6.5. punktu. Līgumslēdzējs informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un pieteikumu.

Pieteikums ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, tostarp tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas,
  un, ja neietilpst šajā dokumentācijā,






  — | apakšsistēmas, tās vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, tostarp tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas,

un, ja neietilpst šajā dokumentācijā,

—

apakšsistēmas, tās vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (7), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (7), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti. Šajos papildu pierādījumos iekļauj to testu rezultātus, kurus veikusi ražotāja piemērota laboratorija vai kuri veikti tā uzdevumā, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti. Šajos papildu pierādījumos iekļauj to testu rezultātus, kurus veikusi ražotāja piemērota laboratorija vai kuri veikti tā uzdevumā,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), ražošanas posmam, |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), ražošanas posmam,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā,

| — | to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | pierādījumu, ka uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas līgumslēdzēja, ja tas ir iesaistīts, un/vai galvenā darbuzņēmēja kvalitātes vadības sistēmas, un pierādījumus par to efektivitāti, |
| --- | --- |

—

pierādījumu, ka uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas līgumslēdzēja, ja tas ir iesaistīts, un/vai galvenā darbuzņēmēja kvalitātes vadības sistēmas, un pierādījumus par to efektivitāti,

| — | norādi par paziņoto institūciju, kura ir atbildīga par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

norādi par paziņoto institūciju, kura ir atbildīga par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību.

| 4.3. | Paziņotā institūcija vispirms pārbauda pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta spēkā esamību.
  Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav spēkā vai nav piemērots un ka ir nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija vispirms pārbauda pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta spēkā esamību.

Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav spēkā vai nav piemērots un ka ir nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.

Kvalitātes vadības sistēma

| 5.1. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu to kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanai.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | visu attiecīgo informāciju par paredzēto apakšsistēmu, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu to kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanai.

Pieteikumā iekļauj:

—

visu attiecīgo informāciju par paredzēto apakšsistēmu,

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju,

| — | apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas. |
| --- | --- |

—

apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas.

Tiem, kuri ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā, informācija jāiesniedz tikai par šo attiecīgo daļu.

| 5.2. | Līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmas nodrošina apakšsistēmas vispārējo atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas vispārējo atbilstību SITS prasībām. Citiem darbuzņēmējiem to kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina to attiecīgā ieguldījuma apakšsistēmā atbilstība tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.
  Visi pieteikuma iesniedzēja(-u) pieņemtie elementi, prasības un noteikumi jādokumentē sistemātiski un kārtīgi kā rakstisks darbības plāns, procedūra un instrukcijas. Šī kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vispārēju izpratni par kvalitātes politiku un procedūru, piemēram, par kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaiti.
  Tajā it īpaši ietver šādu elementu pietiekamu aprakstu par visiem pieteikuma iesniedzējiem:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmas nodrošina apakšsistēmas vispārējo atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas vispārējo atbilstību SITS prasībām. Citiem darbuzņēmējiem to kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina to attiecīgā ieguldījuma apakšsistēmā atbilstība tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Visi pieteikuma iesniedzēja(-u) pieņemtie elementi, prasības un noteikumi jādokumentē sistemātiski un kārtīgi kā rakstisks darbības plāns, procedūra un instrukcijas. Šī kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vispārēju izpratni par kvalitātes politiku un procedūru, piemēram, par kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaiti.

Tajā it īpaši ietver šādu elementu pietiekamu aprakstu par visiem pieteikuma iesniedzējiem:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra,

| — | atbilstošas ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, |
| --- | --- |

—

atbilstošas ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas,

| — | pārbaudes un testi, kurus veiks pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un to laikā, kā arī to veikšanas biežums, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, kurus veiks pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un to laikā, kā arī to veikšanas biežums,

| — | kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testa dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt., |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testa dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt.,

un arī līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,

| — | vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- |

—

vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes un testi aptver visus šādus posmus:

| — | apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši būvniecību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši būvniecību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu,

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana,

| — | un gadījumos, kas minēti šajā SITS, validāciju pilnīgos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un gadījumos, kas minēti šajā SITS, validāciju pilnīgos ekspluatācijas apstākļos.

| 5.3. | Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība (8) atbilstoši un pienācīgi iekļauj visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā.
  Ja apakšsistēmas atbilstība tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstās uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija it īpaši pārbauda,






  — | vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām |
| --- | --- | --- |

5.3.

Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība (8) atbilstoši un pienācīgi iekļauj visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā.

Ja apakšsistēmas atbilstība tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstās uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija it īpaši pārbauda,

—

vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām

| — | un vai galvenajam darbuzņēmējam ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras attiecībā uz visas apakšsistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

—

un vai galvenajam darbuzņēmējam ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras attiecībā uz visas apakšsistēmas atbilstību.

| 5.4. | Paziņotā institūcija, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā. Tā pieņem atbilstību šīm prasībām, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai attiecībā uz EN/ISO 9001:2000 standartu, ņemot vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai to ievieš.
  Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Audits ir specifisks attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Audita darba grupā jābūt vismaz vienam loceklim, kuram ir pieredze kā attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas vērtētājam. Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.
  Lēmumu dara zināmu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu. |
| --- | --- |

5.4.

Paziņotā institūcija, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā. Tā pieņem atbilstību šīm prasībām, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai attiecībā uz EN/ISO 9001:2000 standartu, ņemot vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai to ievieš.

Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Audits ir specifisks attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Audita darba grupā jābūt vismaz vienam loceklim, kuram ir pieredze kā attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas vērtētājam. Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.

Lēmumu dara zināmu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

| 5.5. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un atbalstīt to, lai tā paliktu atbilstoša un efektīva.
  Tie informē paziņoto institūciju, kura ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par jebkurām nozīmīgām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas SITS prasību izpildi.
  Paziņotā institūcija novērtē ierosinātās modifikācijas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā, vai arī tai nepieciešams atkārtots novērtējums.
  Tā dara zināmu savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu. |
| --- | --- |

5.5.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un atbalstīt to, lai tā paliktu atbilstoša un efektīva.

Tie informē paziņoto institūciju, kura ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par jebkurām nozīmīgām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas SITS prasību izpildi.

Paziņotā institūcija novērtē ierosinātās modifikācijas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā, vai arī tai nepieciešams atkārtots novērtējums.

Tā dara zināmu savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

| 6. | Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas atbildībā |
| --- | --- |

6.

Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas atbildībā

| 6.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ajām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām). |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ajām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām).

| 6.2. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs nosūta (vai jau ir nosūtījis) paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, visus dokumentus, kas ir nepieciešami šim mērķim, ieskaitot ieviešanas plānus un tehnisko uzskaiti par apakšsistēmu (ciktāl tas ir svarīgi pieteikuma iesniedzēju konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmā), it īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētus līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka |
| --- | --- | --- |

6.2.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs nosūta (vai jau ir nosūtījis) paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, visus dokumentus, kas ir nepieciešami šim mērķim, ieskaitot ieviešanas plānus un tehnisko uzskaiti par apakšsistēmu (ciktāl tas ir svarīgi pieteikuma iesniedzēju konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmā), it īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētus līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka

| — | līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,
  ir atbilstoši un pienācīgi noteiktas vadības vispārējās atbildības jomas un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,

ir atbilstoši un pienācīgi noteiktas vadības vispārējās atbildības jomas un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību,

| — | katram pieteikuma iesniedzējam
  kvalitātes vadības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī, |
| --- | --- |

—

katram pieteikuma iesniedzējam

kvalitātes vadības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī,

| — | kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), piemēram, pārbaudes ziņojumus un testa datus, kalibrēšanas datus, attiecīgā personāla kompetences uzskaiti utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), piemēram, pārbaudes ziņojumus un testa datus, kalibrēšanas datus, attiecīgā personāla kompetences uzskaiti utt.

| 6.3. | Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā; vismaz viens audits notiek laikposmā, kad veic apakšsistēmas, uz ko attiecas 8. punktā minētā EK verificēšanas procedūra, attiecīgas darbības (ražošana, montāža vai uzstādīšana). |
| --- | --- |

6.3.

Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā; vismaz viens audits notiek laikposmā, kad veic apakšsistēmas, uz ko attiecas 8. punktā minētā EK verificēšanas procedūra, attiecīgas darbības (ražošana, montāža vai uzstādīšana).

| 6.4. | Bez tam paziņotā institūcija var negaidīti apmeklēt pieteikuma iesniedzēja(-u) attiecīgo objektu. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgu vai daļēju auditu un var veikt vai likt veikt testus, lai nepieciešamības gadījumā pārbaudītu kvalitātes vadības sistēmas atbilstošu funkcionēšanu. Tā nodod pieteikuma iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un arī attiecīgi audita un/vai testa ziņojumus. |
| --- | --- |

6.4.

Bez tam paziņotā institūcija var negaidīti apmeklēt pieteikuma iesniedzēja(-u) attiecīgo objektu. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgu vai daļēju auditu un var veikt vai likt veikt testus, lai nepieciešamības gadījumā pārbaudītu kvalitātes vadības sistēmas atbilstošu funkcionēšanu. Tā nodod pieteikuma iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un arī attiecīgi audita un/vai testa ziņojumus.

| 6.5. | Ja paziņotā institūcija, kuru izvēlējies līgumslēdzējs un kura ir atbildīga par EK verificēšanu, neuzrauga visas attiecīgās kvalitātes vadības sistēmas, tā koordinē jebkuras citas par šo uzdevumu atbildīgās paziņotās institūcijas uzraudzības darbības, lai






  — | nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes vadības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Ja paziņotā institūcija, kuru izvēlējies līgumslēdzējs un kura ir atbildīga par EK verificēšanu, neuzrauga visas attiecīgās kvalitātes vadības sistēmas, tā koordinē jebkuras citas par šo uzdevumu atbildīgās paziņotās institūcijas uzraudzības darbības, lai

—

nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes vadības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju,

| — | saziņā ar līgumslēdzēju savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādu kvalitātes vadības sistēmu vispārēju uzraudzību. |
| --- | --- |

—

saziņā ar līgumslēdzēju savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādu kvalitātes vadības sistēmu vispārēju uzraudzību.

Šī koordinācija ietver paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevušas citas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevušas citas paziņotās institūcijas,

| — | apstiprināt uzraudzības auditu, kas minēts 6.3. punktā, |
| --- | --- |

—

apstiprināt uzraudzības auditu, kas minēts 6.3. punktā,

| — | uzsākt papildu auditus, kas minēti 6.4. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citām paziņotajām institūcijām. |
| --- | --- |

—

uzsākt papildu auditus, kas minēti 6.4. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citām paziņotajām institūcijām.

| 7. | Paziņotajai institūcijai, uz kuru atsaucas 5.1. punktā, lai veiktu pārbaudi, auditu un uzraudzību, ir pieeja celtniecības objektu, ražošanas darbnīcu atrašanās vietām, montāžas un uzstādīšanas vietām, uzglabāšanas vietām un attiecīgā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, un principā visām telpām, ko tā uzskata par nepieciešamām savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā. |
| --- | --- |

7.

Paziņotajai institūcijai, uz kuru atsaucas 5.1. punktā, lai veiktu pārbaudi, auditu un uzraudzību, ir pieeja celtniecības objektu, ražošanas darbnīcu atrašanās vietām, montāžas un uzstādīšanas vietām, uzglabāšanas vietām un attiecīgā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, un principā visām telpām, ko tā uzskata par nepieciešamām savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā.

| 8. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs 10 gadus pēc tam, kad ir izgatavota pēdējā apakšsistēma, glabā valsts iestāžu vajadzībām:






  — | dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs 10 gadus pēc tam, kad ir izgatavota pēdējā apakšsistēma, glabā valsts iestāžu vajadzībām:

—

dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,

| — | aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, tad paziņotā institūcija, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai darbojas.
  EK verificēšanas deklarācija un pavaddokumenti ir datēti un parakstīti. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, tad paziņotā institūcija, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai darbojas.

EK verificēšanas deklarācija un pavaddokumenti ir datēti un parakstīti. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

| 10. | Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas izveidi, kura jāpievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un it īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- | --- |

10.

Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas izveidi, kura jāpievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un it īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina minētajiem komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām atbilstošos gadījumos pievienoti attiecīgi dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina minētajiem komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām atbilstošos gadījumos pievienoti attiecīgi dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus),

| — | paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās verificēšanas un/vai aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošos gadījumos minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sastādīti sakarā ar verificēšanu, kā minēts 6.3. un 6.4. punktā, un it īpaši |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās verificēšanas un/vai aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošos gadījumos minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sastādīti sakarā ar verificēšanu, kā minēts 6.3. un 6.4. punktā, un it īpaši

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS.

| 11. | Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izdotajiem, anulētajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.
  Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas. |
| --- | --- |

11.

Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izdotajiem, anulētajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

| 12. | Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.
  Līgumslēdzējs Kopienā glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa. |
| --- | --- |

12.

Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.

Līgumslēdzējs Kopienā glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa.

F.3.3.   SF modulis. Produkta verificēšana

| 1. | Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes vai ritošā sastāva apakšsistēma, kurai paziņotā institūcija jau ir izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu,






  — | atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (9) ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes vai ritošā sastāva apakšsistēma, kurai paziņotā institūcija jau ir izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu,

—

atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (9) ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

| — | un to var nodot ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

un to var nodot ekspluatācijā.

| 2. | Līgumslēdzējs (10) iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar produkta verificēšanu) paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs (10) iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar produkta verificēšanu) paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.

Pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Šajā procedūras daļā līgumslēdzējs pārbauda un apstiprina, ka attiecīgā apakšsistēma atbilst tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst SITS prasībām, kuras uz to attiecas.
  Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtēšanas, paliek spēkā apakšsistēmai, uz ko attiecas pieteikums. |
| --- | --- |

3.

Šajā procedūras daļā līgumslēdzējs pārbauda un apstiprina, ka attiecīgā apakšsistēma atbilst tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtēšanas, paliek spēkā apakšsistēmai, uz ko attiecas pieteikums.

| 4. | Līgumslēdzējs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ražošanas process (ieskaitot savstarpējas izmantojamības komponentu montāžu un integrāciju, ko veic galvenais darbuzņēmējs (11), ja tāds ir) nodrošinātu apakšsistēmas atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas. |
| --- | --- |

4.

Līgumslēdzējs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ražošanas process (ieskaitot savstarpējas izmantojamības komponentu montāžu un integrāciju, ko veic galvenais darbuzņēmējs (11), ja tāds ir) nodrošinātu apakšsistēmas atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

| 5. | Pieteikums ļauj izprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas, |
| --- | --- | --- |

5.

Pieteikums ļauj izprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

—

tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas,

un, ja neietilpst šajā dokumentācijā,

| — | apakšsistēmas, vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas, vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, iekļaujot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, iekļaujot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | konceptuālu projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentus, iekārtas mezgla daļas, mezglu, kontūru plānus utt., |
| --- | --- |

—

konceptuālu projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentus, iekārtas mezgla daļas, mezglu, kontūru plānus utt.,

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (12), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (12), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus par iepriekšminēto specifikāciju izmantošanu, it īpaši gadījumos, kad nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus par iepriekšminēto specifikāciju izmantošanu, it īpaši gadījumos, kad nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), ražošanas posmam, |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), ražošanas posmam,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno minētajiem komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno minētajiem komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā. |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā.

Ja SITS pieprasīta papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, to iekļauj.

| 6. | Paziņotā institūcija vispirms pārbauda pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta spēkā esamību.
  Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav spēkā vai nav piemērots un ka ir nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.
  Paziņotā institūcija veic atbilstošas pārbaudes un testus, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām. Paziņotā institūcija pārbauda un testē katru apakšsistēmu, kas ražota kā sērijveida produkts, kā noteikts 4. punktā. |
| --- | --- |

6.

Paziņotā institūcija vispirms pārbauda pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta spēkā esamību.

Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav spēkā vai nav piemērots un ka ir nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.

Paziņotā institūcija veic atbilstošas pārbaudes un testus, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām. Paziņotā institūcija pārbauda un testē katru apakšsistēmu, kas ražota kā sērijveida produkts, kā noteikts 4. punktā.

| 7. | Verificēšana ar katras apakšsistēmas (kā sērijveida produkta) pārbaudi un testēšanu |
| --- | --- |

7.

Verificēšana ar katras apakšsistēmas (kā sērijveida produkta) pārbaudi un testēšanu

| 7.1. | Paziņotā institūcija veic testus, pārbaudes un verificēšanu, lai nodrošinātu apakšsistēmu kā sērijveida produktu atbilstību, kā paredzēts SITS. Pārbaude un testi attiecas uz posmiem, kas paredzēti SITS. |
| --- | --- |

7.1.

Paziņotā institūcija veic testus, pārbaudes un verificēšanu, lai nodrošinātu apakšsistēmu kā sērijveida produktu atbilstību, kā paredzēts SITS. Pārbaude un testi attiecas uz posmiem, kas paredzēti SITS.

| 7.2. | Katru apakšsistēmu (kā sērijveida produktu) pārbauda, testē un verificē atsevišķi (13), lai pārbaudītu tās atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas. Ja tests nav minēts SITS (vai SITS citētajā Eiropas standartā), ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

7.2.

Katru apakšsistēmu (kā sērijveida produktu) pārbauda, testē un verificē atsevišķi (13), lai pārbaudītu tās atbilstību tipam, kas raksturots tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas. Ja tests nav minēts SITS (vai SITS citētajā Eiropas standartā), ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 8. | Paziņotā institūcija var vienoties ar līgumslēdzēju (un galveno darbuzņēmēju) par vietām, kur tiks veikti testi, un var vienoties, ka apakšsistēmas galīgo testēšanu un, ja tas pieprasīts SITS, testus vai validāciju pilnīgas ekspluatācijas apstākļos līgumslēdzējs veic paziņotās institūcijas tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.
  Paziņotajai institūcijai testēšanas un verificēšanas nolūkā ir pieeja ražošanas darbnīcām, montāžas un uzstādīšanas vietām un atbilstošos gadījumos rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti SITS. |
| --- | --- |

8.

Paziņotā institūcija var vienoties ar līgumslēdzēju (un galveno darbuzņēmēju) par vietām, kur tiks veikti testi, un var vienoties, ka apakšsistēmas galīgo testēšanu un, ja tas pieprasīts SITS, testus vai validāciju pilnīgas ekspluatācijas apstākļos līgumslēdzējs veic paziņotās institūcijas tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.

Paziņotajai institūcijai testēšanas un verificēšanas nolūkā ir pieeja ražošanas darbnīcām, montāžas un uzstādīšanas vietām un atbilstošos gadījumos rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti SITS.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma.
  Šīs paziņotās institūcijas darbības balstās uz tipa pārbaudi un testiem, verificēšanu un pārbaudēm, kas veiktas ar visiem sērijveida produktiem, kā norādīts 7. punktā un pieprasīts SITS un/vai attiecīgajās Eiropas specifikācijās.
  EK verificēšanas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma.

Šīs paziņotās institūcijas darbības balstās uz tipa pārbaudi un testiem, verificēšanu un pārbaudēm, kas veiktas ar visiem sērijveida produktiem, kā norādīts 7. punktā un pieprasīts SITS un/vai attiecīgajās Eiropas specifikācijās.

EK verificēšanas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

| 10. | Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas izveidošanu, kuru pievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju, un it īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- | --- |

10.

Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas izveidošanu, kuru pievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju, un it īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, iekļaujot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, iekļaujot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un atbilstošos gadījumos EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām atbilstošos gadījumos pievienoti atbilstoši dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un atbilstošos gadījumos EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām atbilstošos gadījumos pievienoti atbilstoši dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī,

| — | paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošas aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošos gadījumos minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošas aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošos gadījumos minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas.

| — | Ja tas ir svarīgi, sertifikātam ir pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verificēšanu. |
| --- | --- |

—

Ja tas ir svarīgi, sertifikātam ir pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verificēšanu.

| 11. | Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.
  Līgumslēdzējs glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa. |
| --- | --- |

11.

Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.

Līgumslēdzējs glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa.

F.3.4.   SG modulis. Eksemplāra verificēšana

| 1. | Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu vai ritošā sastāva apakšsistēma






  — | atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (14) ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu vai ritošā sastāva apakšsistēma

—

atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (14) ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

un to var nodot ekspluatācijā.

| 2. | Līgumslēdzējs (15) iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar eksemplāra verificēšanu) paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs (15) iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar eksemplāra verificēšanu) paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.

Pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Tehniskā dokumentācija ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.
  Tehniskajā dokumentācijā iekļauj:






  — | apakšsistēmas, tās vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskā dokumentācija ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Tehniskajā dokumentācijā iekļauj:

—

apakšsistēmas, tās vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | konceptuālu projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, iekārtas mezgla daļu, mezglu, kontūru plānus utt., |
| --- | --- |

—

konceptuālu projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, iekārtas mezgla daļu, mezglu, kontūru plānus utt.,

| — | aprakstus un paskaidrojumus, kas ir nepieciešami projekta un ražošanas informācijas izprašanai, apakšsistēmas tehniskajai apkopei un darbībai, |
| --- | --- |

—

aprakstus un paskaidrojumus, kas ir nepieciešami projekta un ražošanas informācijas izprašanai, apakšsistēmas tehniskajai apkopei un darbībai,

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (16), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (16), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno minētajiem komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno minētajiem komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus),

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.), |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.),

| — | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi,

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā, |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā,

| — | veikto projekta aprēķinu un pārbaužu rezultātus utt., |
| --- | --- |

—

veikto projekta aprēķinu un pārbaužu rezultātus utt.,

| — | visus pārējos attiecīgos tehniskos pierādījumus, kas var parādīt, ka neatkarīgas un kompetentas iestādes sekmīgi veikušas iepriekšēju pārbaudi vai testus līdzvērtīgos apstākļos. |
| --- | --- |

—

visus pārējos attiecīgos tehniskos pierādījumus, kas var parādīt, ka neatkarīgas un kompetentas iestādes sekmīgi veikušas iepriekšēju pārbaudi vai testus līdzvērtīgos apstākļos.

Ja SITS pieprasa papildu informāciju tehniskajai dokumentācijai, to iekļauj.

| 4. | Paziņotā institūcija pārbauda piemērošanas un tehnisko dokumentāciju un nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus.
  Paziņotā institūcija pārbauda apakšsistēmu un verificē, lai attiecīgie un nepieciešamie testi noteiktu, vai specifikācijas, kur attiecīgas Eiropas specifikācijas ir izvēlētas, faktiski tiek piemērotas un vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, ja attiecīgas Eiropas specifikācijas netiek piemērotas.
  Pārbaudes un testi attiecas uz šādiem posmiem, kas paredzēti SITS:






  — | vispārējais projekts, |
| --- | --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija pārbauda piemērošanas un tehnisko dokumentāciju un nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus.

Paziņotā institūcija pārbauda apakšsistēmu un verificē, lai attiecīgie un nepieciešamie testi noteiktu, vai specifikācijas, kur attiecīgas Eiropas specifikācijas ir izvēlētas, faktiski tiek piemērotas un vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, ja attiecīgas Eiropas specifikācijas netiek piemērotas.

Pārbaudes un testi attiecas uz šādiem posmiem, kas paredzēti SITS:

—

vispārējais projekts,

| — | apakšsistēmas struktūra, jo īpaši vajadzības gadījumā ietverot būvniecību, komponentu montāžu un vispārēju regulēšanu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas struktūra, jo īpaši vajadzības gadījumā ietverot būvniecību, komponentu montāžu un vispārēju regulēšanu,

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana,

| — | un, ja tas noteikts SITS, apstiprināšana reālos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja tas noteikts SITS, apstiprināšana reālos ekspluatācijas apstākļos.

Paziņotā institūcija var ņemt vērā citu iestāžu (17) vai pieteikuma iesniedzēja (vai tā vārdā) līdzvērtīgos apstākļos veiksmīgi veikto pārbaužu vai testu pierādījumus, ja tas ir minēts attiecīgajā SITS. Paziņotā institūcija tad izlems, vai tā izmantos šo pārbaužu un testu rezultātus.

Paziņotās institūcijas apkopotie pierādījumi ir atbilstoši un pietiekami, lai uzrādītu atbilstību SITS prasībām un uzrādītu, ka visas nepieciešamās un attiecīgās pārbaudes un testi ir veikti.

Tiek uzskatīts, ka visi no citām pusēm saņemtie pierādījumi ir radušies pirms jebkādu testu vai pārbaužu veikšanas, jo paziņotā institūcija var vēlēties veikt novērtējumu, kas apliecina vai pārskata testus vai pārbaudes to veikšanas laikā.

Šādu pierādījumu nozīmīgumu pamato ar dokumentētu analīzi, cita starpā izmantojot turpmāk minētos faktorus (18). Šo pamatojumu iekļauj tehniskajā dokumentācijā.

Jebkurā gadījumā paziņotā institūcija uzņemas galīgo atbildību par tiem.

| 5. | Paziņotā institūcija vienojas ar līgumslēdzēju par testu veikšanas vietām un par to, ka līgumslēdzējs veic apakšsistēmas galīgās pārbaudes un testēšanu pilnīgos ekspluatācijas apstākļos, ja SITS ir šāda prasība, paziņotās institūcijas tiešā uzraudzībā un klātbūtnē. |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija vienojas ar līgumslēdzēju par testu veikšanas vietām un par to, ka līgumslēdzējs veic apakšsistēmas galīgās pārbaudes un testēšanu pilnīgos ekspluatācijas apstākļos, ja SITS ir šāda prasība, paziņotās institūcijas tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.

| 6. | Paziņotajai institūcijai testēšanas un verificēšanas nolūkā ir pieeja projektēšanas vietām, būvlaukumiem, ražošanas darbnīcām, montāžas un uzstādīšanas vietām un atbilstošos gadījumos rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti SITS. |
| --- | --- |

6.

Paziņotajai institūcijai testēšanas un verificēšanas nolūkā ir pieeja projektēšanas vietām, būvlaukumiem, ražošanas darbnīcām, montāžas un uzstādīšanas vietām un atbilstošos gadījumos rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti SITS.

| 7. | Ja apakšsistēma atbilst SITS noteiktajām prasībām, paziņotā institūcija, pamatojoties uz testēšanu, verificēšanu un pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar SITS un/vai attiecīgām Eiropas specifikācijām, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  EK verificēšanas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

7.

Ja apakšsistēma atbilst SITS noteiktajām prasībām, paziņotā institūcija, pamatojoties uz testēšanu, verificēšanu un pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar SITS un/vai attiecīgām Eiropas specifikācijām, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

EK verificēšanas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

| 8. | Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kuru pievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un it īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- | --- |

8.

Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kuru pievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un it īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām atbilstošos gadījumos pievienoti atbilstoši dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām atbilstošos gadījumos pievienoti atbilstoši dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 7. punktā un kuram pievienotas verificēšanas un/vai atbilstošas aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošos gadījumos minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas; sertifikātam attiecīgā gadījumā pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verificēšanu, |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 7. punktā un kuram pievienotas verificēšanas un/vai atbilstošas aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošos gadījumos minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas; sertifikātam attiecīgā gadījumā pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verificēšanu,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus),

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, iekļaujot visu informāciju, kas noteikta SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, iekļaujot visu informāciju, kas noteikta SITS.

| 9. | Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.
  Līgumslēdzējs glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa. |
| --- | --- |

9.

Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.

Līgumslēdzējs glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa.

F.3.5.   SH2 modulis. Pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar projekta pārbaudi

| 1. | Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu vai ritošā sastāva apakšsistēma






  — | atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (19) ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta EK verificēšanas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu vai ritošā sastāva apakšsistēma

—

atbilst šai SITS un visām citām piemērojamām SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības (19) ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un to var nodot ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un to var nodot ekspluatācijā.

| 2. | Paziņotā institūcija veic procedūru, tostarp apakšsistēmas projekta pārbaudi, ja līgumslēdzējs (20) un galvenais iesaistītais darbuzņēmējs pilda 3. punktā izklāstītās saistības.
  “Galvenais darbuzņēmējs” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:






  — | uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tostarp jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- | --- |

2.

Paziņotā institūcija veic procedūru, tostarp apakšsistēmas projekta pārbaudi, ja līgumslēdzējs (20) un galvenais iesaistītais darbuzņēmējs pilda 3. punktā izklāstītās saistības.

“Galvenais darbuzņēmējs” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:

—

uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tostarp jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas projektēšanu, montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas projektēšanu, montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā sastāvdaļas un savstarpējas izmantojamības komponentus.

| 3. | Apakšsistēmai, uz ko attiecas EK verificēšanas procedūra, līgumslēdzējs vai galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu projektēšanai, ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai saskaņā ar 5. punktu, kuru uzrauga saskaņā ar 6. punktu.
  Ja galvenais darbuzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tostarp jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju), tas jebkurā gadījumā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu projektēšanai, ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, kuru uzrauga saskaņā ar 6. punktu.
  Ja pats līgumslēdzējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tostarp jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju) vai ja līgumslēdzējs ir tieši iesaistīts projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tas izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu tām darbībām, kuras uzrauga saskaņā ar 6. punktu.
  Pieteikuma iesniedzēji, kuri ir iesaistīti tikai montāžā un uzstādīšanā, var izmantot tikai apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai. |
| --- | --- |

3.

Apakšsistēmai, uz ko attiecas EK verificēšanas procedūra, līgumslēdzējs vai galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu projektēšanai, ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai saskaņā ar 5. punktu, kuru uzrauga saskaņā ar 6. punktu.

Ja galvenais darbuzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tostarp jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju), tas jebkurā gadījumā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu projektēšanai, ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, kuru uzrauga saskaņā ar 6. punktu.

Ja pats līgumslēdzējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (tostarp jo īpaši atbildīgs par apakšsistēmas integrāciju) vai ja līgumslēdzējs ir tieši iesaistīts projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tas izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu tām darbībām, kuras uzrauga saskaņā ar 6. punktu.

Pieteikuma iesniedzēji, kuri ir iesaistīti tikai montāžā un uzstādīšanā, var izmantot tikai apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai.

| 4. | EK verificēšanas procedūra |
| --- | --- |

4.

EK verificēšanas procedūra

| 4.1. | Līgumslēdzējs paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar pilnīgu kvalitātes vadības sistēmu ar projekta pārbaudi), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordināciju saskaņā ar 5.4. un 6.6. punktu. Līgumslēdzējs informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu. |
| --- | --- |

4.1.

Līgumslēdzējs paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verificēšanai (ar pilnīgu kvalitātes vadības sistēmu ar projekta pārbaudi), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordināciju saskaņā ar 5.4. un 6.6. punktu. Līgumslēdzējs informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.

| 4.2. | Pieteikums ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja vai tā pilnvarota pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pieteikums ļauj saprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja vai tā pilnvarota pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju, tai skaitā:






  — | apakšsistēmas, vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, tai skaitā:

—

apakšsistēmas, vispārējā projekta un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | tehniskās projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (21), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (21), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā,

| — | testa programmu, |
| --- | --- |

—

testa programmu,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri jāiekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jāpievieno komponentiem, un visus nepieciešamos dokumentus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus),

| — | visu ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

visu ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.), |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.),

| — | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi,

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā, |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā,

| — | skaidrojumu, kā uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas galvenā darbuzņēmēja un/vai līgumslēdzēja, ja tas ir iesaistīts, kvalitātes vadības sistēmas, un pierādījumus par to efektivitāti, |
| --- | --- |

—

skaidrojumu, kā uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas galvenā darbuzņēmēja un/vai līgumslēdzēja, ja tas ir iesaistīts, kvalitātes vadības sistēmas, un pierādījumus par to efektivitāti,

| — | norādi par paziņoto(-ajām) institūciju(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprinājumu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

norādi par paziņoto(-ajām) institūciju(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprinājumu un uzraudzību.

| 4.3. | Līgumslēdzējs iesniedz pārbaužu un testu rezultātus (22), nepieciešamības gadījumā iekļaujot tipa testus, ko veikusi tā atbilstošā laboratorija vai kas veikti tā uzdevumā. |
| --- | --- |

4.3.

Līgumslēdzējs iesniedz pārbaužu un testu rezultātus (22), nepieciešamības gadījumā iekļaujot tipa testus, ko veikusi tā atbilstošā laboratorija vai kas veikti tā uzdevumā.

| 4.4. | Paziņotā institūcija pārbauda pieteikumu par projekta pārbaudi un novērtē testu rezultātus. Ja projekts atbilst direktīvas un SITS noteikumiem, kas attiecas uz to, tā izdod pieteikuma iesniedzējam projekta pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā norāda projekta pārbaudes rezultātus, tās spēkā esamības nosacījumus, nepieciešamos datus pārbaudītā projekta identifikācijai un, ja tas ir svarīgi, apakšsistēmas funkcionēšanas aprakstu.
  Ja līgumslēdzējam atsaka projekta pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sniedz šāda atteikuma sīkus iemeslus.
  Paredz noteikumus pārsūdzības procedūrai. |
| --- | --- |

4.4.

Paziņotā institūcija pārbauda pieteikumu par projekta pārbaudi un novērtē testu rezultātus. Ja projekts atbilst direktīvas un SITS noteikumiem, kas attiecas uz to, tā izdod pieteikuma iesniedzējam projekta pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā norāda projekta pārbaudes rezultātus, tās spēkā esamības nosacījumus, nepieciešamos datus pārbaudītā projekta identifikācijai un, ja tas ir svarīgi, apakšsistēmas funkcionēšanas aprakstu.

Ja līgumslēdzējam atsaka projekta pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sniedz šāda atteikuma sīkus iemeslus.

Paredz noteikumus pārsūdzības procedūrai.

| 4.5. | Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar projekta pārbaudes sertifikātu, par visām modifikācijām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai paredzētajiem apakšsistēmas izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos apakšsistēma saņem papildu apstiprinājumu. Tādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas ir saistīti ar izmaiņām un nepieciešami tām. Šo papildu apstiprinājumu var dot vai nu kā papildinājumu sākotnējam projekta pārbaudes sertifikātam, vai izsniedzot jaunu sertifikātu pēc vecā sertifikāta anulēšanas. |
| --- | --- |

4.5.

Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar projekta pārbaudes sertifikātu, par visām modifikācijām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai paredzētajiem apakšsistēmas izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos apakšsistēma saņem papildu apstiprinājumu. Tādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas ir saistīti ar izmaiņām un nepieciešami tām. Šo papildu apstiprinājumu var dot vai nu kā papildinājumu sākotnējam projekta pārbaudes sertifikātam, vai izsniedzot jaunu sertifikātu pēc vecā sertifikāta anulēšanas.

| 5. | Kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

5.

Kvalitātes vadības sistēma

| 5.1. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu to kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanai.
  Pieteikumā iekļauj:






  — | visu attiecīgo informāciju par paredzēto apakšsistēmu, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs, ja tāds ir, paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu to kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanai.

Pieteikumā iekļauj:

—

visu attiecīgo informāciju par paredzēto apakšsistēmu,

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju,






  — | Tie, kuri ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā, iesniedz informācija tikai par attiecīgo apakšsistēmas daļu. |
| --- | --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju,

—

Tie, kuri ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā, iesniedz informācija tikai par attiecīgo apakšsistēmas daļu.

| 5.2. | Līgumslēdzējs vai galvenais darbuzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmai nodrošina apakšsistēmas vispārēju atbilstību SITS prasībām.
  Citu darbuzņēmēju kvalitātes vadības sistēma(-as) nodrošina to attiecīgā ieguldījuma apakšsistēmā atbilstību SITS prasībām.
  Visus pieteikuma iesniedzēju pieņemtos dokumentus, prasības un noteikumus sistemātiski un rūpīgi dokumentē kā rakstisku darbības plānu, procedūras un instrukcijas. Šī kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vispārēju izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaiti.
  Sistēmā it īpaši jāiekļauj šādu vienumu atbilstošs apraksts:






  — | visiem pieteikuma iesniedzējiem:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Līgumslēdzējs vai galvenais darbuzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmai nodrošina apakšsistēmas vispārēju atbilstību SITS prasībām.

Citu darbuzņēmēju kvalitātes vadības sistēma(-as) nodrošina to attiecīgā ieguldījuma apakšsistēmā atbilstību SITS prasībām.

Visus pieteikuma iesniedzēju pieņemtos dokumentus, prasības un noteikumus sistemātiski un rūpīgi dokumentē kā rakstisku darbības plānu, procedūras un instrukcijas. Šī kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vispārēju izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaiti.

Sistēmā it īpaši jāiekļauj šādu vienumu atbilstošs apraksts:

—

visiem pieteikuma iesniedzējiem:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra,

| — | atbilstošas ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, |
| --- | --- |

—

atbilstošas ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas,

| — | pārbaudes un testi, kas tiks veikti pirms un pēc projektēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un tās laikā, kā arī to veikšanas biežums, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, kas tiks veikti pirms un pēc projektēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un tās laikā, kā arī to veikšanas biežums,

| — | kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testa dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt., |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testa dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt.,

| — | galvenajiem darbuzņēmējiem, ciktāl tas ir svarīgi to ieguldījumam apakšsistēmas projektā:






  — | tehniskās projekta specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnīgi, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas SITS prasības, kas attiecas uz apakšsistēmu, |
| --- | --- | --- |

—

galvenajiem darbuzņēmējiem, ciktāl tas ir svarīgi to ieguldījumam apakšsistēmas projektā:

—

tehniskās projekta specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnīgi, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas SITS prasības, kas attiecas uz apakšsistēmu,

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, projektējot apakšsistēmu, |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, projektējot apakšsistēmu,

| — | līdzekļi, lai uzraudzītu nepieciešamās projekta un apakšsistēmas kvalitātes sasniegšanu un kvalitātes vadības sistēmu efektīvu darbību visos posmos, ieskaitot ražošanu, |
| --- | --- |

—

līdzekļi, lai uzraudzītu nepieciešamās projekta un apakšsistēmas kvalitātes sasniegšanu un kvalitātes vadības sistēmu efektīvu darbību visos posmos, ieskaitot ražošanu,

| — | un arī līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:






  — | vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- | --- |

—

un arī līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:

—

vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes un testi aptver visus šādus posmus:

| — | vispārējais projekts, |
| --- | --- |

—

vispārējais projekts,

| — | apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši būvniecību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši būvniecību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu,

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana,

| — | un ja noteikts šajās SITS, validācija pilnīgas ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un ja noteikts šajās SITS, validācija pilnīgas ekspluatācijas apstākļos.

| 5.3. | Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība (23) atbilstoši un pienācīgi iekļauj visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā.
  Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstās uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija it īpaši pārbauda,






  — | vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām
  un vai galvenajam darbuzņēmējam ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība par visas apakšsistēmas atbilstību un pilnvaras. |
| --- | --- | --- |

5.3.

Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība (23) atbilstoši un pienācīgi iekļauj visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā.

Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstās uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija it īpaši pārbauda,

—

vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām

un vai galvenajam darbuzņēmējam ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība par visas apakšsistēmas atbilstību un pilnvaras.

| 5.4. | Paziņotā institūcija, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā. Tā pieņem atbilstību šīm prasībām, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai attiecībā uz EN/ISO 9001:2000 standartu, kurā ņemta vērā tās apakšsistēmas specifika, kurai to ievieš.
  Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Audits ir specifisks attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Audita darba grupā ir vismaz viens loceklis, kuram ir pieredze attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.
  Lēmumu dara zināmu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu. |
| --- | --- |

5.4.

Paziņotā institūcija, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā. Tā pieņem atbilstību šīm prasībām, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai attiecībā uz EN/ISO 9001:2000 standartu, kurā ņemta vērā tās apakšsistēmas specifika, kurai to ievieš.

Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Audits ir specifisks attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Audita darba grupā ir vismaz viens loceklis, kuram ir pieredze attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.

Lēmumu dara zināmu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

| 5.5. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un atbalstīt to, lai tā paliktu atbilstoša un efektīva.
  Tie informē paziņoto institūciju, kura ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par jebkurām nozīmīgām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas prasību izpildi.
  Paziņotā institūcija novērtē ierosinātās modifikācijas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā, vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Tā paziņo savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu. |
| --- | --- |

5.5.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un atbalstīt to, lai tā paliktu atbilstoša un efektīva.

Tie informē paziņoto institūciju, kura ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par jebkurām nozīmīgām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas prasību izpildi.

Paziņotā institūcija novērtē ierosinātās modifikācijas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā, vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Tā paziņo savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

| 6. | Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas atbildībā |
| --- | --- |

6.

Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas atbildībā

| 6.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs atbilstoši pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas(-ām). |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs atbilstoši pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas(-ām).

| 6.2. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs nosūta (vai jau ir nosūtījis) paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, visus dokumentus, kas nepieciešami šim mērķim, un it īpaši ieviešanas plānus un tehnisko uzskaiti par apakšsistēmu (ciktāl tas ir svarīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmā), tajā skaitā:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētus līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka |
| --- | --- | --- |

6.2.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs nosūta (vai jau ir nosūtījis) paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, visus dokumentus, kas nepieciešami šim mērķim, un it īpaši ieviešanas plānus un tehnisko uzskaiti par apakšsistēmu (ciktāl tas ir svarīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmā), tajā skaitā:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētus līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka

| — | līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,
  ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējam vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,

ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību,

| — | katram pieteikuma iesniedzējam
  kvalitātes vadības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī, |
| --- | --- |

—

katram pieteikuma iesniedzējam

kvalitātes vadības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī,

| — | kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļa, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu utt. rezultātus, |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļa, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu utt. rezultātus,

| — | kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrāciju), piemēram, pārbaudes ziņojumus un testa datus, kalibrēšanas datus, attiecīgā personāla kompetences uzskaiti utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrāciju), piemēram, pārbaudes ziņojumus un testa datus, kalibrēšanas datus, attiecīgā personāla kompetences uzskaiti utt.

| 6.3. | Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā; vismaz viens audits notiek laikposmā, kad veic apakšsistēmas, kura ir 4. punktā minētās EK verificēšanas procedūras priekšmets, attiecīgas darbības (konstruēšanu, ražošanu, montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

6.3.

Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā; vismaz viens audits notiek laikposmā, kad veic apakšsistēmas, kura ir 4. punktā minētās EK verificēšanas procedūras priekšmets, attiecīgas darbības (konstruēšanu, ražošanu, montāžu vai uzstādīšanu).

| 6.4. | Bez tam paziņotā institūcija var negaidīti apmeklēt pieteikuma iesniedzēja(-u) 5.2. punktā minētos objektus. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgu vai daļēju auditu un var veikt vai likt veikt testus, lai nepieciešamības gadījumā pārbaudītu kvalitātes vadības sistēmas atbilstošu funkcionēšanu. Tā sniedz pieteikuma iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgi audita un/vai testa ziņojumus. |
| --- | --- |

6.4.

Bez tam paziņotā institūcija var negaidīti apmeklēt pieteikuma iesniedzēja(-u) 5.2. punktā minētos objektus. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgu vai daļēju auditu un var veikt vai likt veikt testus, lai nepieciešamības gadījumā pārbaudītu kvalitātes vadības sistēmas atbilstošu funkcionēšanu. Tā sniedz pieteikuma iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgi audita un/vai testa ziņojumus.

| 6.5. | Ja paziņotā institūcija, kuru izvēlējies līgumslēdzējs un kura ir atbildīga par EK verificēšanu, neuzrauga visas attiecīgās kvalitātes vadības sistēmas saskaņā ar 5. punktu, tā koordinē visu citu par šo uzdevumu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai






  — | nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes vadības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Ja paziņotā institūcija, kuru izvēlējies līgumslēdzējs un kura ir atbildīga par EK verificēšanu, neuzrauga visas attiecīgās kvalitātes vadības sistēmas saskaņā ar 5. punktu, tā koordinē visu citu par šo uzdevumu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai

—

nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes vadības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju,

| — | saziņā ar līgumslēdzēju savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādo kvalitātes vadības sistēmu vispārējo uzraudzību. |
| --- | --- |

—

saziņā ar līgumslēdzēju savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādo kvalitātes vadības sistēmu vispārējo uzraudzību.

Šī koordinācija ietver paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevusi(-šas) cita(-as) paziņotā(-ās) institūcija(-as), |
| --- | --- |

—

saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevusi(-šas) cita(-as) paziņotā(-ās) institūcija(-as),

| — | apstiprināt uzraudzības auditus, kas minēti 5.4. punktā, |
| --- | --- |

—

apstiprināt uzraudzības auditus, kas minēti 5.4. punktā,

| — | uzsākt papildu auditus, kas minēti 5.5. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ajām) institūciju(-ām). |
| --- | --- |

—

uzsākt papildu auditus, kas minēti 5.5. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ajām) institūciju(-ām).

| 7. | Paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, lai veiktu pārbaudi, auditu un uzraudzību, ir pieeja projektēšanas, celtniecības objektu, ražošanas darbnīcu atrašanās vietām, montāžas un uzstādīšanas vietām, uzglabāšanas vietām un atbilstošā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām un principā visām telpām, ko tā uzskata par nepieciešamām savam uzdevumam saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā. |
| --- | --- |

7.

Paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, lai veiktu pārbaudi, auditu un uzraudzību, ir pieeja projektēšanas, celtniecības objektu, ražošanas darbnīcu atrašanās vietām, montāžas un uzstādīšanas vietām, uzglabāšanas vietām un atbilstošā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām un principā visām telpām, ko tā uzskata par nepieciešamām savam uzdevumam saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā.

| 8. | Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs 10 gadus pēc tam, kad ir izgatavota pēdējā apakšsistēma, nodrošina valsts iestāžu rīcībā:






  — | dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs, ja tas ir iesaistīts, un galvenais darbuzņēmējs 10 gadus pēc tam, kad ir izgatavota pēdējā apakšsistēma, nodrošina valsts iestāžu rīcībā:

—

dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,

| — | aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, tad paziņotā institūcija, pamatojoties uz projekta pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai darbojas.
  EK verificēšanas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, tad paziņotā institūcija, pamatojoties uz projekta pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam, kurš savukārt noformē EK verificēšanas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai darbojas.

EK verificēšanas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarācija un tehniskā dokumentācija ir vienā un tajā pašā valodā un ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

| 10. | Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kuru pievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un it īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- | --- |

10.

Līgumslēdzēja izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kuru pievieno EK verificēšanas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un it īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jānodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras jānodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikātus),

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošas verificēšanas un/vai aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošā gadījumā minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas.
  Sertifikātam atbilstošā gadījumā pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sastādīti sakarā ar verificēšanu, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā, |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošas verificēšanas un/vai aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un atbilstošā gadījumā minot atrunas, kas fiksētas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas.

Sertifikātam atbilstošā gadījumā pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sastādīti sakarā ar verificēšanu, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā,

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, tostarp visu informāciju, kas noteikta SITS.

| 11. | Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem un EK projekta pārbaudes sertifikātiem, kurus tā ir izdevusi, anulējusi vai noraidījusi.
  Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt:






  — | izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas un |
| --- | --- | --- |

11.

Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem un EK projekta pārbaudes sertifikātiem, kurus tā ir izdevusi, anulējusi vai noraidījusi.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt:

—

izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas un

| — | izdoto projekta EK pārbaudes ziņojumu un papildinājumu kopijas. |
| --- | --- |

—

izdoto projekta EK pārbaudes ziņojumu un papildinājumu kopijas.

| 12. | Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.
  Līgumslēdzējs glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa. |
| --- | --- |

12.

Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējam.

Līgumslēdzējs glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa.

F.4.   Tehniskās apkopes kārtības novērtējums. Atbilstības novērtējuma procedūra

Šis ir atklāts punkts.

---

(1)  Pamatprasības ir redzamas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības prasībās, kuras izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(2)  Modulī “līgumslēdzējs” ir “direktīvā definēts apakšsistēmas līgumslēdzējs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarots pārstāvis”.

(3)  Attiecīgā SITS iedaļā var noteikt konkrētas prasības šai sakarā.

(4)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas vadlīnijās ir paskaidrots, kā izmantot Eiropas specifikācijas.

(5)  Pamatprasības ir redzamas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības prasībās, kuras izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(6)  Modulī “līgumslēdzējs” ir “direktīvā definēts apakšsistēmas līgumslēdzējs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarots pārstāvis”.

(7)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas vadlīnijās ir paskaidrots, kā izmantot Eiropas specifikācijas.

(8)  Attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija var piedalīties lokomotīvju vai vilciena sastāvu galīgajā ekspluatācijas testā apstākļos, kas noteikti SITS attiecīgajā nodaļā.

(9)  Pamatprasības ir redzamas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības prasībās, kuras izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(10)  Modulī “līgumslēdzējs” ir “direktīvā definēts apakšsistēmas līgumslēdzējs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarots pārstāvis”.

(11)  “Galvenais darbuzņēmējs” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz uzņēmumu, kas var būt atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, vai citiem uzņēmumiem, kas iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

(12)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas vadlīnijās ir paskaidrots, kā izmantot Eiropas specifikācijas.

(13)  It īpaši attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija piedalīsies ritošā sastāva vai vilcienu sastāva galīgajā darbības testēšanā. Tas tiks norādīts SITS attiecīgajā nodaļā.

(14)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības prasībās, kuras izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(15)  Modulī “līgumslēdzējs” ir “direktīvā definēts apakšsistēmas līgumslēdzējs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarots pārstāvis”.

(16)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas vadlīnijās ir paskaidrots, kā izmantot Eiropas specifikācijas.

(17)  Pārbaužu un testu veikšana jāuztic ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi nosacījumiem, kurus paziņotā institūcija pieprasa attiecībā uz apakšuzņēmēju darbībām (sk. Zilo vadlīniju par jauno pieeju (Blue Guide on the New Approach) 6.5. punktu).

(18)  Paziņotā institūcija izpēta dažādas apakšsistēmas darba daļas un pirms darba, darba laikā un pēc tā nosaka:

| — | apakšsistēmas un tās dažādu daļu riska un drošības apsvērumus, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas un tās dažādu daļu riska un drošības apsvērumus,

| — | pastāvošā aprīkojuma un sistēmu izmantojumu:






  — | izmanto tāpat kā iepriekš, |
| --- | --- | --- |

—

pastāvošā aprīkojuma un sistēmu izmantojumu:

—

izmanto tāpat kā iepriekš,

| — | izmantoja iepriekš, bet piemēroja izmantošanai jaunā darbā, |
| --- | --- |

—

izmantoja iepriekš, bet piemēroja izmantošanai jaunā darbā,

| — | pastāvošo projektu, tehnoloģiju, materiālu un ražošanas metožu izmantojumu, |
| --- | --- |

—

pastāvošo projektu, tehnoloģiju, materiālu un ražošanas metožu izmantojumu,

| — | projektēšanas, ražošanas, testēšanas un nodošanas ekspluatācijā kārtību, |
| --- | --- |

—

projektēšanas, ražošanas, testēšanas un nodošanas ekspluatācijā kārtību,

| — | ekspluatācijas un apkalpošanas pienākumus, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas un apkalpošanas pienākumus,

| — | citu kompetentu iestāžu iepriekšējus apstiprinājumus, |
| --- | --- |

—

citu kompetentu iestāžu iepriekšējus apstiprinājumus,

| — | citu iesaistītu iestāžu kvalitātes garantijas:






  — | paziņotā institūcija var ņemt vērā spēkā esošas EN45004 kvalitātes garantijas ar noteikumu, ka nepastāv interešu konflikts, ka kvalitātes garantijas iekļauj testēšanu un ka kvalitātes garantijas ir spēkā, |
| --- | --- | --- |

—

citu iesaistītu iestāžu kvalitātes garantijas:

—

paziņotā institūcija var ņemt vērā spēkā esošas EN45004 kvalitātes garantijas ar noteikumu, ka nepastāv interešu konflikts, ka kvalitātes garantijas iekļauj testēšanu un ka kvalitātes garantijas ir spēkā,

| — | ja nav oficiālu kvalitātes garantiju, paziņotā institūcija apstiprina, ka kompetences, neatkarības, testēšanas un materiāla apstrādes procesu, mehānismu un aprīkojuma, kā arī citu ar apakšsistēmu saistītu procesu vadības sistēmas tiek kontrolētas, |
| --- | --- |

—

ja nav oficiālu kvalitātes garantiju, paziņotā institūcija apstiprina, ka kompetences, neatkarības, testēšanas un materiāla apstrādes procesu, mehānismu un aprīkojuma, kā arī citu ar apakšsistēmu saistītu procesu vadības sistēmas tiek kontrolētas,

| — | visos gadījumos paziņotā institūcija apsver pasākumu atbilstīgumu un pieņem lēmumu par nepieciešamo apliecinājuma pakāpi, |
| --- | --- |

—

visos gadījumos paziņotā institūcija apsver pasākumu atbilstīgumu un pieņem lēmumu par nepieciešamo apliecinājuma pakāpi,

| — | viendabīgu partiju un sistēmu, kas atbilst f modulim, izmantojumu. |
| --- | --- |

—

viendabīgu partiju un sistēmu, kas atbilst f modulim, izmantojumu.

(19)  Pamatprasības ir atrodamas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības prasībās, kuras izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(20)  Modulī “līgumslēdzējs” ir “direktīvā definēts apakšsistēmas līgumslēdzējs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarots pārstāvis”.

(21)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas vadlīnijās ir paskaidrots, kā izmantot Eiropas specifikācijas.

(22)  Testu rezultātu var iesniegt vienlaicīgi ar pieteikumu vai vēlāk.

(23)  It īpaši attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija piedalīsies ritošā sastāva vai vilcienu sastāva galīgajā ekspluatācijas testēšanā. Tas tiks norādīts SITS attiecīgajā nodaļā.

G PIELIKUMS

GLOSĀRIJS

| Apakšzemes stacija | Stacija starp tuneļiem, pazemē, ar sabiedrībai atvērtām daļām |
| --- | --- |
| Avārijas sakari | 1) | Sakari starp DzU personālu un IP starpgadījumā |

Apakšzemes stacija

Stacija starp tuneļiem, pazemē, ar sabiedrībai atvērtām daļām

Avārijas sakari

1)

Sakari starp DzU personālu un IP starpgadījumā

| 2) | Glābšanas dienestu un valsts iestāžu no dzelzceļa neatkarīga sakaru sistēma |
| --- | --- |

2)

Glābšanas dienestu un valsts iestāžu no dzelzceļa neatkarīga sakaru sistēma

Droša zona

4.2.2.6.1. punkta definīcija – droša zona ir vieta tunelī vai ārpus tā, kas atbilst visiem turpmākajiem kritērijiem:

| — | apstākļi ir paciešami, |
| --- | --- |

—

apstākļi ir paciešami,

| — | cilvēki var tai piekļūt ar palīdzību vai bez tās, |
| --- | --- |

—

cilvēki var tai piekļūt ar palīdzību vai bez tās,

| — | cilvēki var paši izglābties, ja ir tāda iespēja, vai var gaidīt, kamēr tos izglābs glābšanas dienesti, izmantojot operatīvās rīcības plānā raksturotās darbības, |
| --- | --- |

—

cilvēki var paši izglābties, ja ir tāda iespēja, vai var gaidīt, kamēr tos izglābs glābšanas dienesti, izmantojot operatīvās rīcības plānā raksturotās darbības,

| — | jābūt sakaru iespējām vai nu ar mobilajiem telefoniem, vai ar fiksētiem sakariem ar IP vadības centru |
| --- | --- |

—

jābūt sakaru iespējām vai nu ar mobilajiem telefoniem, vai ar fiksētiem sakariem ar IP vadības centru

DzU

Dzelzceļa uzņēmums

Ekspluatācijas kategorijas

Dažādos tīklos izmantojamu ritekļu drošības definīcija

Glābšanas dienesti

Tai skaitā ugunsdzēsēju brigādes, medicīnas iestādes (piem., Sarkanais krusts utt.), tehniskās organizācijas (piem., THW Vācijā), īpašās armijas vienības vai policijas vienības (piem., īpaši dienesti, SAR)

Glābšanas zona

Zona glābšanas dienestiem, kur uzstādīt dažādu aprīkojumu (piem., cietušo nošķiršana, desants uz vietas, sūkņu stacija utt.).

Tāpat arī no šīs vietas var evakuēt cilvēkus

Iezemēšana

Pasākums, ar kuru savieno kontaktstrāvas līniju vai kontaktsliedi tieši ar zemi, lai, strādājot uz elektrificētām līnijām, izvairītos no nepieņemami augsta sprieguma

IP

Infrastruktūras pārvaldītājs

Izolēts elektrokabelis

Izolēts elektrokabelis ir kabelis, kas ugunsgrēka gadījumā ir pasargāts no sadegšanas produktu izlaides vidē

Operatīvās rīcības plāns

Operatīvās rīcības plāns ir katra tuneļa plāns, ko izstrādā infrastruktūras pārvaldītāja vadībā, attiecīgos gadījumos sadarbojoties ar dzelzceļa uzņēmumiem, glābšanas dienestiem un attiecīgām iestādēm.

Operatīvās rīcības plāns atbilst nodrošinātajām pašizglābšanās, evakuācijas un glābšanas iespējām

Palīgeja

Īss tunelis, kas savieno divus vai vairākus paralēlus tuneļus, lai nodrošinātu savienojumu, ko izmanto glābšanai, tehniskajai apkopei un iekārtām, reizēm arī aerodinamisku iemeslu dēļ

Secīgi izvietoti tuneļi

Ja divi vai vairāki tuneļi seko viens aiz otra un ja atstatums starp tiem ārā nav vairāk kā 500 m, un atklātā posmā nav piekļuves drošai zonai, tuneļi tiek definēti kā tikai viens tunelis un ir jāizpilda attiecīgas specifikācijas. 500 m ir maksimālais vilciena garums ar papildu telpu abās pusēs (sliktas bremzes utt.)

Tehniskā telpa

Telpa ar dzelzceļa lietotņu tehnisko aprīkojumu (piem., signalizācija, energoapgāde, vilces kontrole utt.)

Tehniskās apkopes plāns

Tehniskās apkopes noteikumi, kas iekļauj pārbaudi, remontu un rekonstrukciju ar attiecīgām specifikācijām

Temperatūras un laika līkne

Struktūras daļu konstruēšanas un novērtēšanas specifikācija; šajā gadījumā specifikācija ugunsgrēka gadījumam – iedarbības temperatūra ir atkarīga no iedarbības laika

Tuneļa garums

Tuneļa garums tiek mērīts no portāla līdz portālam sliedes augšējā līmenī, diapazons ir definēts 1.1.2. punktā

Vilciena apkalpe

Vilciena personāls, ko dzelzceļa uzņēmums oficiāli atzinis par kompetentu un norīkojis vilcienā veikt raksturīgus, ar drošību saistītus uzdevumus, piemēram, mašīnists vai vilciena pavadonis

---

| 7.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 64/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 64/72

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. decembris)

par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6633)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/164/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (2) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 5. panta 1. punktu uz katru apakšsistēmu attiecina vienu SITS. Vajadzības gadījumā uz apakšsistēmu var attiecināt vairākas SITS un vienu SITS var attiecināt uz vairākām apakšsistēmām. Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktu ir nepieciešamas pilnvarojums, lai pieņemtu lēmumu izstrādāt un/vai pārskatīt SITS un noteiktu tās tehnisko un ģeogrāfisko darbības jomu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 5. panta 1. punktu uz katru apakšsistēmu attiecina vienu SITS. Vajadzības gadījumā uz apakšsistēmu var attiecināt vairākas SITS un vienu SITS var attiecināt uz vairākām apakšsistēmām. Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktu un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktu ir nepieciešamas pilnvarojums, lai pieņemtu lēmumu izstrādāt un/vai pārskatīt SITS un noteiktu tās tehnisko un ģeogrāfisko darbības jomu.

| (2) | Direktīvas 2001/16/EK II pielikumā paredzēts, ka, izstrādājot infrastruktūras apakšsistēmas SITS (Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 2.1. punkts) un ritošā sastāva apakšsistēmas SITS (Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 2.6. punkts), jāņem vērā to personu vajadzības, kurām ir ierobežotas pārvietošanās spējas. Šādā saistībā Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF), kas izraudzīta par apvienoto pārstāvju komiteju, tika piešķirtas pilnvaras izstrādāt projektu savstarpējas izmantojamības tehniskajai specifikācijai (SITS) attiecībā uz “pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”, kurā būtu iekļauti noteikumi, kas piemērojami gan infrastruktūrai, gan ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2001/16/EK II pielikumā paredzēts, ka, izstrādājot infrastruktūras apakšsistēmas SITS (Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 2.1. punkts) un ritošā sastāva apakšsistēmas SITS (Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 2.6. punkts), jāņem vērā to personu vajadzības, kurām ir ierobežotas pārvietošanās spējas. Šādā saistībā Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF), kas izraudzīta par apvienoto pārstāvju komiteju, tika piešķirtas pilnvaras izstrādāt projektu savstarpējas izmantojamības tehniskajai specifikācijai (SITS) attiecībā uz “pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”, kurā būtu iekļauti noteikumi, kas piemērojami gan infrastruktūrai, gan ritošajam sastāvam.

| (3) | AEIF asociācijai 2001. gadā tika piešķirtas pilnvaras pārskatīt pirmo ātrgaitas SITS kopumu attiecībā uz ritošā sastāva, infrastruktūras, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, enerģijas apgādes, tehniskās apkopes un ekspluatācijas apakšsistēmu. Minētās specifikācijas tika pieņemtas 2002. gadā. Šajā uzdevumā AEIF tika aicināta arī apsvērt SITS saskaņošanu ar parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības specifikāciju un ar specifikāciju attiecībā uz pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šā iemesla dēļ AEIF izstrādātajā projektā savstarpējas izmantojamības tehniskai specifikācijai “personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” tika iekļauta gan parasto dzelzceļu, gan ātrgaitas dzelzceļu sistēma. |
| --- | --- |

(3)

AEIF asociācijai 2001. gadā tika piešķirtas pilnvaras pārskatīt pirmo ātrgaitas SITS kopumu attiecībā uz ritošā sastāva, infrastruktūras, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, enerģijas apgādes, tehniskās apkopes un ekspluatācijas apakšsistēmu. Minētās specifikācijas tika pieņemtas 2002. gadā. Šajā uzdevumā AEIF tika aicināta arī apsvērt SITS saskaņošanu ar parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības specifikāciju un ar specifikāciju attiecībā uz pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šā iemesla dēļ AEIF izstrādātajā projektā savstarpējas izmantojamības tehniskai specifikācijai “personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” tika iekļauta gan parasto dzelzceļu, gan ātrgaitas dzelzceļu sistēma.

| (4) | Pirmā ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmas SITS, ko pieņēma kā pielikumu Lēmumam 2002/735/EK, stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām ritošā sastāva apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju var būt jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar minētās pirmās SITS noteikumiem. Tā kā šī SITS šā lēmuma pielikumā ir piemērojama visam jaunam, atjaunotam un modernizētam ātrgaitas un parasto dzelzceļu ritošajam sastāvam, ir svarīgi noteikt ar Lēmumu 2002/735/EK pieņemtās un tā pielikumā aprakstītās pirmās ātrgaitas ritošā sastāva SITS piemērošanas jomu. Dalībvalstis paziņo pilnīgu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kas ir izstrādes beigu posmā un uz ko attiecas Direktīvas 96/48/EK 7. panta a) apakšpunkts. Dalībvalstis minēto sarakstu paziņo Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Pirmā ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmas SITS, ko pieņēma kā pielikumu Lēmumam 2002/735/EK, stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām ritošā sastāva apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju var būt jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar minētās pirmās SITS noteikumiem. Tā kā šī SITS šā lēmuma pielikumā ir piemērojama visam jaunam, atjaunotam un modernizētam ātrgaitas un parasto dzelzceļu ritošajam sastāvam, ir svarīgi noteikt ar Lēmumu 2002/735/EK pieņemtās un tā pielikumā aprakstītās pirmās ātrgaitas ritošā sastāva SITS piemērošanas jomu. Dalībvalstis paziņo pilnīgu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kas ir izstrādes beigu posmā un uz ko attiecas Direktīvas 96/48/EK 7. panta a) apakšpunkts. Dalībvalstis minēto sarakstu paziņo Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

| (5) | SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48//EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (3) un minēta Direktīvas 2001/16/EK 21. pantā. |
| --- | --- |

(5)

SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48//EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (3) un minēta Direktīvas 2001/16/EK 21. pantā.

| (6) | SITS projekta izstrādes gaitā notika apspriešanās ar galvenajām ieinteresētajām personām. Šo personu piezīmes un apsvērumi tika ņemti vērā, kur vien iespējams. |
| --- | --- |

(6)

SITS projekta izstrādes gaitā notika apspriešanās ar galvenajām ieinteresētajām personām. Šo personu piezīmes un apsvērumi tika ņemti vērā, kur vien iespējams.

| (7) | Savā priekšlikumā Regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (4) Komisija iekļāva vairākus noteikumus, kas paredz palīdzības sniegšanu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām vilcienos un stacijās, lai ļautu minētajām personām tāpat kā citām personām pilnā mērā izmantot priekšrocības, ko sniedz ceļošana ar vilcienu. |
| --- | --- |

(7)

Savā priekšlikumā Regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (4) Komisija iekļāva vairākus noteikumus, kas paredz palīdzības sniegšanu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām vilcienos un stacijās, lai ļautu minētajām personām tāpat kā citām personām pilnā mērā izmantot priekšrocības, ko sniedz ceļošana ar vilcienu.

| (8) | Priekšlikumā par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem ietverti arī noteikumi par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju pienākumu sniegt visu attiecīgo informāciju par vilcienu un staciju pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un par piekļuves nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Priekšlikumā par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem ietverti arī noteikumi par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju pienākumu sniegt visu attiecīgo informāciju par vilcienu un staciju pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un par piekļuves nosacījumiem.

| (9) | Galvenais Direktīvas 2001/16/EK un Direktīvas 96/48/EK pamatmērķis ir savstarpēja izmantojamība. SITS mērķis ir saskaņot noteikumus, kas jāparedz attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuras kā pasažieri izmanto parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmu. Vilcieni, stacijas un saistītās infrastruktūras daļas, kas atbilst SITS aprakstītajiem noteikumiem, ļaus panākt savstarpēju izmantojamību un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošinās līdzīgu piekļuves līmeni visā Eiropas transporta tīklā. SITS neliedz dalībvalstīm ieviest papildu pasākumus piekļuves uzlabošanai, ja tas neiespaido savstarpēju izmantojamību vai nerada pārmērīgus izdevumus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Ritošā sastāva un staciju labāka pieejamība invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām varētu potenciāli palielināt to pasažieru skaitu, kas patlaban ir spiesti izmantot cita veida transportu. |
| --- | --- |

(9)

Galvenais Direktīvas 2001/16/EK un Direktīvas 96/48/EK pamatmērķis ir savstarpēja izmantojamība. SITS mērķis ir saskaņot noteikumus, kas jāparedz attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuras kā pasažieri izmanto parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmu. Vilcieni, stacijas un saistītās infrastruktūras daļas, kas atbilst SITS aprakstītajiem noteikumiem, ļaus panākt savstarpēju izmantojamību un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošinās līdzīgu piekļuves līmeni visā Eiropas transporta tīklā. SITS neliedz dalībvalstīm ieviest papildu pasākumus piekļuves uzlabošanai, ja tas neiespaido savstarpēju izmantojamību vai nerada pārmērīgus izdevumus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Ritošā sastāva un staciju labāka pieejamība invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām varētu potenciāli palielināt to pasažieru skaitu, kas patlaban ir spiesti izmantot cita veida transportu.

| (10) | Direktīva 2001/16/EK, Direktīva 96/48/EK un SITS attiecas uz atjaunošanu, bet neattiecas uz nomaiņu, kas saistīta ar tehnisko apkopi. Tomēr dalībvalstis ir aicinātas piemērot SITS ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, kad tas ir iespējams un pamatojams ar tehnisko apkopi saistītā darba apjomu. |
| --- | --- |

(10)

Direktīva 2001/16/EK, Direktīva 96/48/EK un SITS attiecas uz atjaunošanu, bet neattiecas uz nomaiņu, kas saistīta ar tehnisko apkopi. Tomēr dalībvalstis ir aicinātas piemērot SITS ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, kad tas ir iespējams un pamatojams ar tehnisko apkopi saistītā darba apjomu.

| (11) | Pašreizējā SITS versijā nav pilnīgi aplūkotas visas pamatprasības. Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tehniskie aspekti, kas nav ietverti SITS, ir noteikti kā “atklātie punkti” šīs SITS L pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Pašreizējā SITS versijā nav pilnīgi aplūkotas visas pamatprasības. Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tehniskie aspekti, kas nav ietverti SITS, ir noteikti kā “atklātie punkti” šīs SITS L pielikumā.

| (12) | Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, konkrētām dalībvalstīm jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija par attiecīgajiem valsts tehniskajiem noteikumiem, kurus izmanto, lai īstenotu pamatprasības saistībā ar šiem “atklātajiem punktiem”, kā arī par iestādēm, kuras ir pilnvarotas veikt procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai, un pārbaudes procedūru, lai verificētu apakšsistēmu savstarpēju izmantojamību Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punkta nozīmē un Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Pēdējā minētajā nolūkā dalībvalstīm, ciktāl iespējams, jāpiemēro principi un kritēriji, kas paredzēti Direktīvā 2001/16/EK un 96/48/EK. Kad vien iespējams, dalībvalstis vēršas iestādēs, kas paziņotas saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 20. pantu un Direktīvas 96/48/EK 20. pantu. Komisijai jāanalizē dalībvalstu iesniegtā informācija par valstu noteikumiem, procedūrām, iestādēm, kas atbildīgas par īstenošanas procedūrām, un par šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā jāapspriež ar komiteju nepieciešamība pieņemt jelkādus pasākumus. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, konkrētām dalībvalstīm jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija par attiecīgajiem valsts tehniskajiem noteikumiem, kurus izmanto, lai īstenotu pamatprasības saistībā ar šiem “atklātajiem punktiem”, kā arī par iestādēm, kuras ir pilnvarotas veikt procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai, un pārbaudes procedūru, lai verificētu apakšsistēmu savstarpēju izmantojamību Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punkta nozīmē un Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Pēdējā minētajā nolūkā dalībvalstīm, ciktāl iespējams, jāpiemēro principi un kritēriji, kas paredzēti Direktīvā 2001/16/EK un 96/48/EK. Kad vien iespējams, dalībvalstis vēršas iestādēs, kas paziņotas saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 20. pantu un Direktīvas 96/48/EK 20. pantu. Komisijai jāanalizē dalībvalstu iesniegtā informācija par valstu noteikumiem, procedūrām, iestādēm, kas atbildīgas par īstenošanas procedūrām, un par šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā jāapspriež ar komiteju nepieciešamība pieņemt jelkādus pasākumus.

| (13) | Šajā SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(13)

Šajā SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| (14) | Šī SITS balstās uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas, ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radīt vajadzību grozīt vai papildināt šo SITS. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 3. punktu vai Direktīvas 96/48/EK 6. panta 3. punktu. Šajā pārskatīšanā jāiesaista organizācijas, kas pārstāv PRM intereses. |
| --- | --- |

(14)

Šī SITS balstās uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas, ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radīt vajadzību grozīt vai papildināt šo SITS. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 3. punktu vai Direktīvas 96/48/EK 6. panta 3. punktu. Šajā pārskatīšanā jāiesaista organizācijas, kas pārstāv PRM intereses.

| (15) | Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata. |
| --- | --- |

(15)

Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata.

| (16) | Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs subjekts norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(16)

Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs subjekts norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes.

| (17) | Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu, |
| --- | --- |

(17)

Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Komisija pieņem Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktā un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (“SITS”) “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”.

SITS izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

SITS ir pilnīgi piemērojama Direktīvas 2001/16/EK 2. pantā un I pielikumā definētajai Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai un Direktīvas 96/48/EK 2. pantā un I pielikumā definētajai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai.

2. pants

Dalībvalstis var turpināt piemērot Komisijas Lēmumu 2002/735/EK tiem projektiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 96/48/EK 7. panta a) apakšpunkts.

To apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, uz kuriem attiecas iepriekšminētais, dara zināmu Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

3. pants

1.   Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS C pielikumā, nosacījumi, kas izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punktam un Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktam, ir piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

| (a) | šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu; |
| --- | --- |

(a)

šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu;

| (b) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

(b)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| (c) | iestādes, kas ir pilnvarotas veikt minēto atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(c)

iestādes, kas ir pilnvarotas veikt minēto atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

4. pants

Šo Lēmumu piemēro no 2008. gada 1. jūlija.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 21. decembris

Komisijas vārdā —

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

2

(3)  OV L 235, 17.9.1996. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/32/EK, (OV L 141, 2.6.2007., 63. lpp).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem, COM (2004) 143, galīgā redakcija, 2004. gada 3. marts.

4

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARASTO UN ĀTRGAITAS DZELZCEĻU SISTĒMA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA

Darbības joma: Infrastruktūras apakšsistēma un ritošā sastāva apakšsistēma

Aspekts: Pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā joma |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs SITS saturs |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA/DARBĪBAS JOMA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Apakšsistēmu definīcijas |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | “Personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | PAMATPRASĪBAS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pamatprasības attiecas uz |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Drošums un darbspēja |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Veselības aizsardzība |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Vides aizsardzība |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Infrastruktūras apakšsistēmai raksturīgās prasības |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Ritošā sastāva apakšsistēmai raksturīgās prasības |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Drošums un darbspēja |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Pārējām apakšsistēmām saistībā ar infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmu raksturīgās prasības |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energoapgādes apakšsistēma |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.1.1. | Drošība 18 |
| --- | --- |

3.6.1.1.

| 3.6.1.2. | Vides aizsardzība |
| --- | --- |

3.6.1.2.

| 3.6.1.3. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.6.1.3.

| 3.6.2. | Vilcienu vadības nodrošināšana un signalizācija |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.2.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.6.2.1.

| 3.6.2.2. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.6.2.2.

| 3.6.3. | Tehniskā apkope |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.3.1. | Veselības aizsardzība un drošība |
| --- | --- |

3.6.3.1.

| 3.6.3.2. | Vides aizsardzība |
| --- | --- |

3.6.3.2.

| 3.6.3.3. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.6.3.3.

| 3.6.4. | Satiksmes nodrošināšana un vadība |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.4.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.6.4.1.

| 3.6.4.2. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.6.4.2.

| 3.6.5. | Tālvadības izmantošana kravu un pasažieru pārvadājumos |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.6.5.1.

| 3.6.5.2. | Veselības aizsardzība |
| --- | --- |

3.6.5.2.

| 3.7. | Ar pamatprasībām saistīti SITS PRM apakšsistēmas elementi |
| --- | --- |

3.7.

| 4. | APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Infrastruktūras apakšsistēma |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | PRM paredzētās stāvvietas |
| --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.1.2.3. | Bezšķēršļu ceļš |
| --- | --- |

4.1.2.3.

| 4.1.2.3.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

| 4.1.2.3.2. | Ceļa norādes |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

| 4.1.2.4. | Durvis un ieejas |
| --- | --- |

4.1.2.4.

| 4.1.2.5. | Grīdu virsmas |
| --- | --- |

4.1.2.5.

| 4.1.2.6. | Caurredzami šķēršļi |
| --- | --- |

4.1.2.6.

| 4.1.2.7. | Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi |
| --- | --- |

4.1.2.7.

| 4.1.2.7.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.1.2.7.1.

| 4.1.2.7.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam |
| --- | --- |

4.1.2.7.2.

| 4.1.2.8. | Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces |
| --- | --- |

4.1.2.8.

| 4.1.2.9. | Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti |
| --- | --- |

4.1.2.9.

| 4.1.2.9.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.1.2.9.1.

| 4.1.2.9.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam |
| --- | --- |

4.1.2.9.2.

| 4.1.2.10. | Apgaismojums |
| --- | --- |

4.1.2.10.

| 4.1.2.11. | Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija |
| --- | --- |

4.1.2.11.

| 4.1.2.11.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.1.2.11.1.

| 4.1.2.11.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam |
| --- | --- |

4.1.2.11.2.

| 4.1.2.12. | Mutiskā informācija |
| --- | --- |

4.1.2.12.

| 4.1.2.13. | Avārijas izejas, trauksmes signāli |
| --- | --- |

4.1.2.13.

| 4.1.2.14. | Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija |
| --- | --- |

4.1.2.14.

| 4.1.2.15. | Kāpnes |
| --- | --- |

4.1.2.15.

| 4.1.2.16. | Margas |
| --- | --- |

4.1.2.16.

| 4.1.2.17. | Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi |
| --- | --- |

4.1.2.17.

| 4.1.2.18. | Perona augstums un nobīde |
| --- | --- |

4.1.2.18.

| 4.1.2.18.1. | Perona augstums |
| --- | --- |

4.1.2.18.1.

| 4.1.2.18.2. | Perona nobīde |
| --- | --- |

4.1.2.18.2.

| 4.1.2.18.3. | Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem |
| --- | --- |

4.1.2.18.3.

| 4.1.2.19. | Perona platums un perona mala |
| --- | --- |

4.1.2.19.

| 4.1.2.20. | Perona beigas |
| --- | --- |

4.1.2.20.

| 4.1.2.21. | Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos |
| --- | --- |

4.1.2.21.

| 4.1.2.21.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.1.2.21.1.

| 4.1.2.21.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam |
| --- | --- |

4.1.2.21.2.

| 4.1.2.22. | Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās |
| --- | --- |

4.1.2.22.

| 4.1.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Tehniskie noteikumi |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Tehniskās apkopes noteikumi |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Profesionālā kvalifikācija |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Infrastruktūras reģistrs |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Apakšsistēma “Ritošais sastāvs” |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Sēdvietas |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2. | Priekšrocību sēdvietas |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2.2. | Vienvirziena sēdvietas |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.3. | Pretēji novietotu sēdvietu izkārtojums |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3.

| 4.2.2.3. | Ratiņkrēslu vietas |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Durvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.4.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Ārdurvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.2.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1.

| 4.2.2.4.2.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2.

| 4.2.2.4.3. | Iekšdurvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

| 4.2.2.4.3.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.1.

| 4.2.2.4.3.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.2.

| 4.2.2.5. | Apgaismojums |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Tualetes |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Standarta tualete (prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem) |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Universālā tualete |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.3.1 | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam (universālā tualete) |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.1

| 4.2.2.6.3.2 | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam (bērnu pārtīšana) |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.2

| 4.2.2.7. | Bezšķēršļu joslas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Informācija klientiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.8.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.8.1.

| 4.2.2.8.2. | Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

| 4.2.2.8.2.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.1.

| 4.2.2.8.2.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.2.

| 4.2.2.8.3. | Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana) |
| --- | --- |

4.2.2.8.3.

| 4.2.2.8.4. | Informācija (prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem) |
| --- | --- |

4.2.2.8.4.

| 4.2.2.9. | Augstuma izmaiņas |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Margas |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.12.1. | Vispārīgās prasības |
| --- | --- |

4.2.2.12.1.

| 4.2.2.12.2. | Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai |
| --- | --- |

4.2.2.12.2.

| 4.2.2.12.3. | Iekāpšanas palīglīdzekļi |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.

| 4.2.2.12.3.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.1.

| 4.2.2.12.3.2. | Iekāpšanas palīglīdzekļu pieejamība ratiņkrēslu lietotājiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.2.

| 4.2.2.12.3.3. | Vispārīgās prasības attiecībā uz A kategoriju |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.3.

| 4.2.2.12.3.4. | Vispārīgās prasības attiecībā uz B kategoriju |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.4.

| 4.2.2.12.3.5. | Īpašas prasības pārvietojamām kāpnēm |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.5.

| 4.2.2.12.3.6. | Īpašas prasības pārvietojamām uzbrauktuvēm |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.6.

| 4.2.2.12.3.7. | Īpašas prasības pusautomātiskajām uzbrauktuvēm |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.7.

| 4.2.2.12.3.8. | Īpašas prasības paceļamām platformām |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.8.

| 4.2.2.12.3.9. | Īpašas prasības borta liftiem |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.9.

| 4.2.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Tehniskie noteikumi |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Tehniskās apkopes noteikumi |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Profesionālā kvalifikācija |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Ritošā sastāva reģistrs |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.3. | Šajā SITS izmantoto terminu definīcijas |
| --- | --- |

4.3.

| 5. | SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu saraksts |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Komponentu darbības rādītāji un specifikācijas |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

5.4.2.

| 6. | ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atbilstības novērtēšana (vispārēji) |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi) |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Piemērotības lietošanai novērtēšana |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.2. | Apakšsistēmas |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Atbilstības novērtēšana (vispārēji) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Tehniskās apkopes novērtējums |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Ekspluatācijas noteikumu novērtējums |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Atsevišķu vagonu novērtējums |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.3. | Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Pārejas periods |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.3.1. | Nosacījumi |
| --- | --- |

6.3.3.1.

| 6.3.3.2. | Paziņošana |
| --- | --- |

6.3.3.2.

| 6.3.3.3. | Dzīves cikla īstenošana |
| --- | --- |

6.3.3.3.

| 6.3.4. | Uzraudzības pasākumi |
| --- | --- |

6.3.4.

| 7. | SITS PRM ĪSTENOŠANA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana jaunai infrastruktūrai/ritošajam sastāvam |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

7.1.2.1.

| 7.1.2.2. | No jauna ražots jaunas konstrukcijas ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.1.2.2.

| 7.1.2.2.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

7.1.2.2.1.

| 7.1.2.2.2. | Vispārīgi |
| --- | --- |

7.1.2.2.2.

| 7.1.2.2.3. | A posms |
| --- | --- |

7.1.2.2.3.

| 7.1.2.2.4. | B posms |
| --- | --- |

7.1.2.2.4.

| 7.1.2.3. | Pašreizējas konstrukcijas ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.1.2.3.

| 7.1.2.4. | Pārejas periods |
| --- | --- |

7.1.2.4.

| 7.2. | SITS grozījumi |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šīs SITS piemērošana pašreizējai infrastruktūrai/ritošajam sastāvam |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.1.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

7.3.1.1.

| 7.3.1.2. | Bezšķēršļu ceļi – vispārīgi (4.1.2.4.1.) |
| --- | --- |

7.3.1.2.

| 7.3.1.3. | Gājēju tiltiņu, kāpņu un apakšzemes pāreju ģeometrija (4.1.2.14. un 4.1.2.15.) |
| --- | --- |

7.3.1.3.

| 7.3.1.4. | Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji un slīdceliņi (4.1.2.17.) |
| --- | --- |

7.3.1.4.

| 7.3.1.5. | Perona platums un perona mala (4.1.2.19.) |
| --- | --- |

7.3.1.5.

| 7.3.1.6. | Perona augstums un nobīde (4.1.2.18.) |
| --- | --- |

7.3.1.6.

| 7.3.1.7. | Vēsturiskas celtnes |
| --- | --- |

7.3.1.7.

| 7.3.2. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

7.3.2.1.

| 7.3.2.2. | Sēdvietas |
| --- | --- |

7.3.2.2.

| 7.3.2.3. | Ratiņkrēslu vietas |
| --- | --- |

7.3.2.3.

| 7.3.2.4. | Ārdurvis |
| --- | --- |

7.3.2.4.

| 7.3.2.5. | Iekšdurvis |
| --- | --- |

7.3.2.5.

| 7.3.2.6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

7.3.2.6.

| 7.3.2.7. | Tualetes |
| --- | --- |

7.3.2.7.

| 7.3.2.8. | Bezšķēršļu joslas |
| --- | --- |

7.3.2.8.

| 7.3.2.9. | Informācija |
| --- | --- |

7.3.2.9.

| 7.3.2.10. | Augstuma izmaiņas |
| --- | --- |

7.3.2.10.

| 7.3.2.11. | Margas |
| --- | --- |

7.3.2.11.

| 7.3.2.12. | Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa |
| --- | --- |

7.3.2.12.

| 7.3.2.13. | Pakāpienu pozīcijas, pakāpieni un iekāpšanas palīglīdzekļi |
| --- | --- |

7.3.2.13.

| 7.4. | Īpaši gadījumi |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.1.1. | Perona augstums |
| --- | --- |

7.4.1.1.

| 7.4.1.2. | Perona nobīde |
| --- | --- |

7.4.1.2.

| 7.4.1.3. | Pakāpieni iekāpšanai un izkāpšanai |
| --- | --- |

7.4.1.3.

| 7.4.1.3.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

7.4.1.3.1.

| 7.4.1.3.2. | Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, ko izmanto Lielbritānijā “P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.2.

| 7.4.1.3.3. | Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, ko izmanto Somijā “P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.3.

| 7.4.1.3.4. | Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, kas paredzēts ekspluatācijai pašreizējā parasto dzelzceļu tīklā Portugālē “P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.4.

| 7.4.1.4. | Bezšķēršļu joslas |
| --- | --- |

7.4.1.4.

| 7.4.1.5. | Durvju skaņas signāli saskaņā ar 4.2.2.4.1. nodaļu “P” |
| --- | --- |

7.4.1.5.

| 7.4.1.6. | Priekšrocību sēdvietas “P” |
| --- | --- |

7.4.1.6.

| 7.4.1.7. | Bezšķēršļu ceļi “P” (4.1.2.3.1. punkts) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

| 7.4.1.8. | Pasažieru skaits |
| --- | --- |

7.4.1.8.

| 7.5. | Ritošais sastāvs, ko ekspluatē saskaņā ar valsts, divpusēju, daudzpusēju vai starptautisku nolīgumu |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Pašreizējie nolīgumi |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Turpmākie nolīgumi |
| --- | --- |

7.5.2.

| 7.6. | Infrastruktūras un ritošā sastāva nodošana ekspluatācijā |
| --- | --- |

7.6.

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā joma

Šī SITS attiecas tikai uz aspektu “Pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām” parasto un ātrgaitas dzelzceļu infrastruktūras un pasažieru ritošā sastāva apakšsistēmās, kas izklāstītas I pielikumā Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Tajā apskatīti arī daži pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas elementi, piemēram, biļešu pārdošanas iekārtas.

Šīs SITS mērķis ir sekmēt pieejamību dzelzceļam personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šeit ietverta pieejamība infrastruktūras (tai skaitā staciju) sabiedriskajām vietām, ko kontrolē dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs. Īpašu uzmanību pievērš:

| (i) | problēmām, kuras rada saskarne starp peronu un vilcienu, kas infrastruktūras ritošajā sastāvā ir jāaplūko kopumā; |
| --- | --- |

(i)

problēmām, kuras rada saskarne starp peronu un vilcienu, kas infrastruktūras ritošajā sastāvā ir jāaplūko kopumā;

| (ii) | evakuācijas vajadzībām bīstamu situāciju gadījumā. |
| --- | --- |

(ii)

evakuācijas vajadzībām bīstamu situāciju gadījumā.

Šajā SITS nav minēti tehniskie noteikumi evakuācijas gadījumā, bet tikai nepieciešamās tehniskās un profesionālās kvalifikācijas prasības. Tehnisko prasību mērķis ir nodrošināt evakuāciju visiem.

Daži ar evakuāciju nesaistīti tehniskie noteikumi ir minēti šīs SITS 4.1.4. un 4.2.4. punktā.

Šī SITS attiecas uz šādām apakšsistēmām.

| — | Parastā dzelzceļa infrastruktūras apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. |
| --- | --- |

—

Parastā dzelzceļa infrastruktūras apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

| — | Parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tikai attiecībā uz pasažieru pārvadāšanu. Tomēr mantotam ritošajam sastāvam nav īpaši jāatbilst modernizācijas vai atjaunošanas prasībām. |
| --- | --- |

—

Parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tikai attiecībā uz pasažieru pārvadāšanu. Tomēr mantotam ritošajam sastāvam nav īpaši jāatbilst modernizācijas vai atjaunošanas prasībām.

| — | Ātrgaitas dzelzceļa infrastruktūras apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. |
| --- | --- |

—

Ātrgaitas dzelzceļa infrastruktūras apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

| — | Ātrgaitas dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. |
| --- | --- |

—

Ātrgaitas dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

| — | Mazākā mērā šī SITS attiecas uz ātrgaitas un parastā dzelzceļa pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu, kā norādīts II pielikumā Direktīvai 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un II pielikumā Direktīvai 2001/16/EK. |
| --- | --- |

—

Mazākā mērā šī SITS attiecas uz ātrgaitas un parastā dzelzceļa pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu, kā norādīts II pielikumā Direktīvai 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un II pielikumā Direktīvai 2001/16/EK.

Papildu informācija par apakšsistēmām ir sniegta 2. nodaļā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, kas izklāstīta I pielikumā Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kas izklāstīta I pielikumā Direktīvai 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Atsauce izdarīta jo īpaši uz parasto un ātrgaitas dzelzceļu tīkla līnijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai tām līnijām, kas iekļautas visos šā lēmuma grozījumos, kuri izriet no lēmuma 21. pantā paredzētās pārskatīšanas, jo īpaši no Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmuma Nr. 884/2004.

1.3.   Šīs SITS saturs

Saskaņā ar 5. panta 3. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 5. panta 3. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, šī SITS:

| a) | norāda tai paredzēto darbības jomu (direktīvas I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu, direktīvas II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu vai attiecīgo aspektu) (2. iedaļa); |
| --- | --- |

a)

norāda tai paredzēto darbības jomu (direktīvas I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu, direktīvas II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu vai attiecīgo aspektu) (2. iedaļa);

| b) | nosaka pamatprasības attiecībā uz katru aplūkojamo apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (3. iedaļa); |
| --- | --- |

b)

nosaka pamatprasības attiecībā uz katru aplūkojamo apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (3. iedaļa);

| c) | nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa); |
| --- | --- |

c)

nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa);

| d) | nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, kā arī Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību (5. iedaļa); |
| --- | --- |

d)

nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, kā arī Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību (5. iedaļa);

| e) | katrā aplūkojamā gadījumā nosaka atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējuma kārtību. Tas jo īpaši paredz Lēmumā 93/465/EEK noteikto moduļu vai attiecīgā gadījumā īpašas kārtības izmantošanu, novērtējot savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai izmantošanas lietderību, kā arī apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. iedaļa); |
| --- | --- |

e)

katrā aplūkojamā gadījumā nosaka atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējuma kārtību. Tas jo īpaši paredz Lēmumā 93/465/EEK noteikto moduļu vai attiecīgā gadījumā īpašas kārtības izmantošanu, novērtējot savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai izmantošanas lietderību, kā arī apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. iedaļa);

| f) | norāda SITS īstenošanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu (7. iedaļa); |
| --- | --- |

f)

norāda SITS īstenošanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu (7. iedaļa);

| g) | norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumus darbā, kas ir nepieciešami apakšsistēmas darbībai un tehniskajai apkopei, kā arī SITS īstenošanai (4. iedaļa). |
| --- | --- |

g)

norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumus darbā, kas ir nepieciešami apakšsistēmas darbībai un tehniskajai apkopei, kā arī SITS īstenošanai (4. iedaļa).

Turklāt saskaņā ar 5. panta 5. punktu katrai SITS var paredzēt īpašus gadījumus; tie ir norādīti 7. iedaļā.

Visbeidzot, šīs SITS 4. iedaļā ir arī iekļauti 1.1. un 1.2. punktā minētajai darbības jomai raksturīgie tehniskie un tehniskās apkopes noteikumi.

2.   APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA/DARBĪBAS JOMA

2.1.   Apakšsistēmu definīcijas

2.1.1.   Infrastruktūra

Sliežu ceļi, pārmijas, inženierbūves (tilti, tuneļi u.c.), staciju infrastruktūra (peroni, piekļuves zonas, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām u.c.), drošības līdzekļi un aizsarglīdzekļi.

Te iekļauta pieejamība infrastruktūras (tostarp staciju) sabiedriskajām vietām, ko kontrolē dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs.

Šo SITS piemēro tikai staciju publiski pieejamām vietām un to piekļuves zonām, kuras kontrolē dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs.

2.1.2.   Ritošais sastāvs

Jebkura vilcienu aprīkojuma struktūra, kontroles un vadības sistēma, vilces un enerģijas pārveides ierīces, bremžu un sakabes mehānisms, ritošā daļa (ratiņi, asis u.tml.), piekare, durvis, cilvēku un mašīnu saskarnes (mašīnisti, vilciena personāls un pasažieri, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), pasīvās vai aktīvās aizsardzības līdzekļi un piederumi pasažieru un vilciena personāla veselības aizsardzībai.

2.1.3.   Pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas

Pasažieru pārvadājumiem paredzētas lietojumprogrammas, tostarp sistēmas, kas sniedz pasažieriem informāciju pirms brauciena un tā laikā, rezervācijas un maksājumu sistēmas, bagāžas apstrādes vadība un savienojumu vadība starp vilcieniem un ar citiem transporta veidiem.

2.2.   “Personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija

“Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” (PRM) ir visas personas, kurām ir grūtības izmantot vilcienus un saistīto infrastruktūru. Te ietvertas šādas kategorijas.

| — | Personas ratiņkrēslā (personas, kas nespēcīguma vai invaliditātes dēļ pārvietojas ratiņkrēslā). |
| --- | --- |

—

Personas ratiņkrēslā (personas, kas nespēcīguma vai invaliditātes dēļ pārvietojas ratiņkrēslā).

| — | Personas ar citiem kustību ierobežojumiem, tostarp






  — | personas ar locekļu darbības traucējumiem; |
| --- | --- | --- |

—

Personas ar citiem kustību ierobežojumiem, tostarp

—

personas ar locekļu darbības traucējumiem;

| — | personas ar ambulatoriskiem traucējumiem; |
| --- | --- |

—

personas ar ambulatoriskiem traucējumiem;

| — | personas ar bērniem; |
| --- | --- |

—

personas ar bērniem;

| — | personas ar smagu vai lielu bagāžu; |
| --- | --- |

—

personas ar smagu vai lielu bagāžu;

| — | veci cilvēki; |
| --- | --- |

—

veci cilvēki;

| — | grūtnieces. |
| --- | --- |

—

grūtnieces.

| — | Vājredzīgi pasažieri. |
| --- | --- |

—

Vājredzīgi pasažieri.

| — | Akli pasažieri. |
| --- | --- |

—

Akli pasažieri.

| — | Personas ar dzirdes traucējumiem. |
| --- | --- |

—

Personas ar dzirdes traucējumiem.

| — | Kurlmēmas personas. |
| --- | --- |

—

Kurlmēmas personas.

| — | Personas, kurām grūti sazināties (še domātas personas, kurām ir grūti sazināties vai saprast rakstītu vai runātu valodu, tai skaitā ārzemnieki bez vietējās valodas zināšanām, personas ar saziņas problēmām, cilvēki ar maņu orgānu, psiholoģiskiem un garīgiem traucējumiem). |
| --- | --- |

—

Personas, kurām grūti sazināties (še domātas personas, kurām ir grūti sazināties vai saprast rakstītu vai runātu valodu, tai skaitā ārzemnieki bez vietējās valodas zināšanām, personas ar saziņas problēmām, cilvēki ar maņu orgānu, psiholoģiskiem un garīgiem traucējumiem).

| — | Maza auguma personas (tostarp bērni). |
| --- | --- |

—

Maza auguma personas (tostarp bērni).

Traucējumi var būt ilglaicīgi vai pagaidu, redzami vai arī slēpti.

Tomēr PRM neattiecas uz personām, kas ir alkohola vai narkotisko vielu ietekmē, ja vien tās pamatā nav medicīniska ārstēšana.

Virsizmēra priekšmetu transportēšana (piemēram, velosipēdu un lielas bagāžas) nav iekļauta šīs SITS darbības jomā. To regulē infrastruktūras pārvaldītāja, stacijas pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma noteikumi, drošības prasības un komerclēmumi attiecībā uz atļautā izmēra, svara un drošības pasākumiem.

3.   PAMATPRASĪBAS

3.1.   Vispārīgi

Šīs SITS darbības jomā attiecīgo pamatprasību izpilde, kuras noteiktas šīs SITS 3. iedaļā, tiks nodrošināta, ievērojot specifikācijas, kas raksturotas:

| — | 4. iedaļā attiecībā uz apakšsistēmu un |
| --- | --- |

—

4. iedaļā attiecībā uz apakšsistēmu un

| — | 5. iedaļā attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem, |
| --- | --- |

—

5. iedaļā attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem,

ko pierāda

| — | savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un/vai izmantošanas lietderīguma un |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un/vai izmantošanas lietderīguma un

| — | apakšsistēmas verificēšanas novērtējuma |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas verificēšanas novērtējuma

pozitīvs rezultāts saskaņā ar 6. iedaļu.

Uz pamatprasību daļām attiecas valstu tiesību normas saistībā ar:

| — | specifikācijas neesamību punktiem, kas minēti L pielikumā; |
| --- | --- |

—

specifikācijas neesamību punktiem, kas minēti L pielikumā;

| — | izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 7. pantu; |
| --- | --- |

—

izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 7. pantu;

| — | īpašiem gadījumiem, kas izklāstīti šīs SITS 7.3. punktā. |
| --- | --- |

—

īpašiem gadījumiem, kas izklāstīti šīs SITS 7.3. punktā.

Attiecīgu atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar tās dalībvalsts noteiktajām procedūrām, kas ir paziņojusi valsts tiesību normas vai lūgusi piemērot izņēmumu vai īpašu gadījumu.

Saskaņā ar 4. panta 1. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, apakšsistēmas un to savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst pamatprasībām, kas vispārīgi noteiktas direktīvas III pielikumā.

Infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmas un to komponentu atbilstību pamatprasībām pārbauda saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un šajā SITS.

3.2.   Pamatprasības attiecas uz

| — | drošību; |
| --- | --- |

—

drošību;

| — | drošumu un darbspēju; |
| --- | --- |

—

drošumu un darbspēju;

| — | veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

—

veselības aizsardzību;

| — | vides aizsardzību; |
| --- | --- |

—

vides aizsardzību;

| — | tehnisko saderību. |
| --- | --- |

—

tehnisko saderību.

Šīs prasības ietver vispārējās prasības un katrai apakšsistēmai raksturīgās prasības. Saskaņā ar II pielikumu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, infrastruktūra un ritošais sastāvs ir apakšsistēmas, kas klasificētas sadaļā “strukturālais iedalījums”. Attiecīgie apakšsistēmas apraksti, kas abos gadījumos īpaši attiecas uz PRM vajadzībām, ir šādi.

Infrastruktūra:

“Sliežu ceļi, pārmijas, inženiertehniskās būves (gājēju tiltiņi, gājēju tuneļi u.c.), staciju infrastruktūra (peroni, pieejas zonas, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām u.c.), drošības līdzekļi un aizsarglīdzekļi.”

Ritošais sastāvs:

Ritošais sastāvs:

“Jebkura vilcienu aprīkojuma struktūra un vadības nodrošināšanas sistēma, vilces un enerģijas pārveides ierīces, bremžu un sakabes mehānisms, ritošā daļa (ratiņi, asis u.tml.), piekare, durvis, cilvēku un mašīnu saskarnes (mašīnisti, vilciena personāls un pasažieri, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), pasīvās vai aktīvās aizsardzības līdzekļi un piederumi pasažieru un vilciena personāla veselības aizsardzībai.”

Turpmāk izklāstītās pamatprasības ir saskaņā ar jaunāko publicēto III pielikumu Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

3.3.   Vispārīgas prasības

3.3.1.   Drošība

Trešā pielikuma 1.1.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Drošībai izšķirīgo daļu projektēšana, izgatavošana vai montāža, tehniskā apkope un uzraudzība, jo īpaši ja tas skar ierīces, kas ietekmē vilcienu kustību, jāveic tā, lai arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos būtu garantēts drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.2.4. (Infrastruktūra – Durvis un ieejas) |
| --- | --- |

—

4.1.2.4. (Infrastruktūra – Durvis un ieejas)

| — | 4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis)

| — | 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

| — | 4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis)

| — | 4.2.2.9. (Ritošais sastāvs – Augstuma izmaiņas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.9. (Ritošais sastāvs – Augstuma izmaiņas)

| — | 4.2.2.10. (Ritošais sastāvs – Margas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.10. (Ritošais sastāvs – Margas)

| — | 4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā)

| — | 4.2.2.12.1. (Ritošais sastāvs – Vispārīgās prasības) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.1. (Ritošais sastāvs – Vispārīgās prasības)

| — | 4.2.2.12.2. (Ritošais sastāvs – Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.2. (Ritošais sastāvs – Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai)

| — | 4.2.2.12.3. (Ritošais sastāvs – Iekāpšanas palīglīdzekļi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3. (Ritošais sastāvs – Iekāpšanas palīglīdzekļi)

| — | 4.1.2.21. (Infrastruktūra – Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos) |
| --- | --- |

—

4.1.2.21. (Infrastruktūra – Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos)

Trešā pielikuma 1.1.5. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, :

“Visas ierīces, kas paredzētas pasažieru lietošanai, jāprojektē tā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai pasažieru veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, kas ir pretrunā rakstiskiem norādījumiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis)

| — | 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

| — | 4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis)

3.3.2.   Drošums un darbspēja

Trešā pielikuma 1.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Ja stacionāras un noņemamas sastāvdaļas ietekmē vilcienu kustību, to uzraudzību un apkopi organizē, veic un kvantitatīvi novērtē tā, lai nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis (iekšdurvis un ārdurvis)) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis (iekšdurvis un ārdurvis))

| — | 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

| — | 4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis)

3.3.3.   Veselības aizsardzība

Trešā pielikuma 1.3.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā nedrīkst izmantot materiālus, kuru izmantošana var radīt veselības apdraudējumu cilvēkiem, kas nonāk saskarē ar šiem materiāliem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.2. (Ritošais sastāvs – Sēdvietas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Ritošais sastāvs – Sēdvietas)

| — | 4.2.2.2.1. (Ritošais sastāvs – Vispārīgi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.1. (Ritošais sastāvs – Vispārīgi)

| — | 4.2.2.2.2. (Ritošais sastāvs – Priekšrocību sēdvietas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.2. (Ritošais sastāvs – Priekšrocību sēdvietas)

| — | 4.2.2.7. (Ritošais sastāvs – Bezšķēršļu joslas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7. (Ritošais sastāvs – Bezšķēršļu joslas)

3.3.4.   Vides aizsardzība

Neattiecas uz šo SITS.

3.3.5.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 1.5. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajiem parametriem jābūt saderīgiem savā starpā, kā arī saderīgiem ar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu parametriem.”

“Ja atsevišķos tīkla posmos šādu parametru atbilstību ir grūti panākt, drīkst ieviest pagaidu risinājumus, kas nodrošinās saderību nākotnē.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.2.18. (Infrastruktūra – Perona augstums un nobīde) |
| --- | --- |

—

4.1.2.18. (Infrastruktūra – Perona augstums un nobīde)

| — | 4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā)

3.4.   Infrastruktūras apakšsistēmai raksturīgās prasības

3.4.1.   Drošība

Trešā pielikuma 2.1.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Jāveic pasākumi, kas mazina cilvēku apdraudējumu, jo īpaši vilcieniem braucot cauri stacijām.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.2.19. (Infrastruktūra – Perona platums un perona mala) |
| --- | --- |

—

4.1.2.19. (Infrastruktūra – Perona platums un perona mala)

“Publiski pieejamus infrastruktūras objektus projektē un būvē tā, lai mazinātu jebkuras briesmas cilvēku drošībai (noturīgums, ugunsdrošība, piekļuves iespējas, evakuācija, peroni utt.).”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.2.3. (Infrastruktūra – Bezšķēršļu ceļš) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3. (Infrastruktūra – Bezšķēršļu ceļš)

| — | 4.1.2.3.1. (Infrastruktūra – Vispārīgi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3.1. (Infrastruktūra – Vispārīgi)

| — | 4.1.2.3.2. (Infrastruktūra – Ceļa norādes) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3.2. (Infrastruktūra – Ceļa norādes)

| — | 4.1.2.4. (Infrastruktūra – Durvis un ieejas) |
| --- | --- |

—

4.1.2.4. (Infrastruktūra – Durvis un ieejas)

| — | 4.1.2.5. (Infrastruktūra – Grīdu virsmas) |
| --- | --- |

—

4.1.2.5. (Infrastruktūra – Grīdu virsmas)

| — | 4.1.2.6. (Infrastruktūra – Caurredzami šķēršļi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.6. (Infrastruktūra – Caurredzami šķēršļi)

| — | 4.1.2.8. (Infrastruktūra – Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces) |
| --- | --- |

—

4.1.2.8. (Infrastruktūra – Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces)

| — | 4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti)

| — | 4.1.2.10. (Infrastruktūra – Apgaismojums) |
| --- | --- |

—

4.1.2.10. (Infrastruktūra – Apgaismojums)

| — | 4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija)

| — | 4.1.2.13. (Infrastruktūra – Avārijas izejas, trauksmes signāli) |
| --- | --- |

—

4.1.2.13. (Infrastruktūra – Avārijas izejas, trauksmes signāli)

| — | 4.1.2.14. (Infrastruktūra – Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija) |
| --- | --- |

—

4.1.2.14. (Infrastruktūra – Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija)

| — | 4.1.2.15. (Infrastruktūra – Kāpnes) |
| --- | --- |

—

4.1.2.15. (Infrastruktūra – Kāpnes)

| — | 4.1.2.16. (Infrastruktūra – Margas) |
| --- | --- |

—

4.1.2.16. (Infrastruktūra – Margas)

| — | 4.1.2.17. (Infrastruktūra – Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.17. (Infrastruktūra – Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi)

| — | 4.1.2.18. (Infrastruktūra – Perona augstums un nobīde) |
| --- | --- |

—

4.1.2.18. (Infrastruktūra – Perona augstums un nobīde)

| — | 4.1.2.19. (Infrastruktūra – Perona platums un perona mala) |
| --- | --- |

—

4.1.2.19. (Infrastruktūra – Perona platums un perona mala)

| — | 4.1.2.20. (Infrastruktūra – Perona beigas) |
| --- | --- |

—

4.1.2.20. (Infrastruktūra – Perona beigas)

| — | 4.1.2.21. (Infrastruktūra – Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos) |
| --- | --- |

—

4.1.2.21. (Infrastruktūra – Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos)

| — | 4.1.2.22. (Infrastruktūra – Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās) |
| --- | --- |

—

4.1.2.22. (Infrastruktūra – Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās)

3.5.   Ritošā sastāva apakšsistēmai raksturīgās prasības

3.5.1.   Drošība

Trešā pielikuma 2.4.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Ritošā sastāva un starpvagonu pāreju konstrukcija jāprojektē tā, lai pasargātu pasažieru un mašīnistu nodalījumus vilcienu sadursmes gadījumā vai tam noskrienot no sliedēm.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.3. (Ritošais sastāvs – Ratiņkrēslu vietas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. (Ritošais sastāvs – Ratiņkrēslu vietas)

“Jāveic pasākumi, kas liedz piekļuvi sastāvdaļām, kuras ir zem sprieguma, lai novērstu briesmas cilvēku drošībai.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Jābūt ierīcēm, kas briesmu gadījumā ļauj pasažieriem informēt mašīnistu un vilciena personālam sazināties ar viņu.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.3. (Ritošais sastāvs – Ratiņkrēslu vietas) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. (Ritošais sastāvs – Ratiņkrēslu vietas)

| — | 4.2.2.6.3. (Ritošais sastāvs – Universālā tualete) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6.3. (Ritošais sastāvs – Universālā tualete)

| — | 4.2.2.11. (Ritošais sastāvs – Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa) |
| --- | --- |

—

4.2.2.11. (Ritošais sastāvs – Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa)

“Ieejas durvīm jābūt aprīkotām ar atvēršanas un aizvēršanas mehānismu, kas garantē pasažieru drošību.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.4.2. (Durvis – Ārdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2. (Durvis – Ārdurvis)

“Jābūt avārijas izejām ar attiecīgu uzrakstu.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

| — | 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

“Vilcienos obligāti jābūt pietiekamas intensitātes un ilguma avārijas apgaismojumam.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.5. (Ritošais sastāvs – Apgaismojums) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5. (Ritošais sastāvs – Apgaismojums)

“Vilcieni jāaprīko ar skaļruņu sistēmu, kas vilcienu un dispečeru centru personālam kalpo kā saziņas līdzeklis ar pasažieriem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

| — | 4.2.2.8.2. (Ritošais sastāvs – Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas)) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8.2. (Ritošais sastāvs – Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas))

3.5.2.   Drošums un darbspēja

Trešā pielikuma 2.4.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Īpaši svarīga aprīkojuma, ritošās daļas, vilces un bremžu iekārtu, kā arī vilcienu vadības nodrošināšanas sistēmas uzbūvei jābūt tādai, kas ļauj vilcienam turpināt kustību arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos, nekaitējot izmantojamam aprīkojumam.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.12.3. (Ritošais sastāvs – Iekāpšanas palīglīdzekļi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3. (Ritošais sastāvs – Iekāpšanas palīglīdzekļi)

| — | 4.2.2.12.3.5. (Ritošais sastāvs – Īpašas prasības pārvietojamām kāpnēm) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3.5. (Ritošais sastāvs – Īpašas prasības pārvietojamām kāpnēm)

3.5.3.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.4.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Elektroiekārtām jābūt saderīgām ar vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtu darbību..”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Elektriskās vilces gadījumā strāvas noņēmēju parametriem jābūt tādiem, kas nodrošina vilcienu kustību, izmantojot Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas energoapgādes sistēmas.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Ritošā sastāva parametriem jābūt tādiem, kas ļauj tam kursēt pa jebkuru sliežu ceļu, kur to paredzēts izmantot.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā)

3.6.   Pārējām apakšsistēmām saistībā ar infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmu raksturīgās prasības

3.6.1.   Energoapgādes apakšsistēma

3.6.1.1.   Drošība

Trešā pielikuma 2.2.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Energoapgādes sistēmas ekspluatācija nedrīkst apdraudēt vilcienu vai cilvēku (pasažieru, apkalpojošā personāla, apkārtējo iedzīvotāju un trešo personu) drošību.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.1.2.   Vides aizsardzība

Trešā pielikuma 2.2.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Elektriskās vai termiskās energoapgādes sistēmu darbība nedrīkst radīt tādu kaitējumu videi, kas pārsniedz noteiktās robežas.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.1.3.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.2.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Izmantojamām elektriskās un termiskās energoapgādes sistēmām:

“Izmantojamām elektriskās un termiskās energoapgādes sistēmām:

| — | jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji, |
| --- | --- |

—

jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji,

jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji,

| — | elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt saderīgām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.” |
| --- | --- |

—

elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt saderīgām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.”

elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt saderīgām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.2.   Vilcienu vadības nodrošināšana un signalizācija

3.6.2.1.   Drošība

Trešā pielikuma 2.3.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Izmantojamajām vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtām un darba paņēmieniem jānodrošina vilcienu kustības drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem. Vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmām jānodrošina vilcienu bezavārijas kustība arī nelabvēlīgos apstākļos”.

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.2.2.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.3.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Visiem jauniem infrastruktūras objektiem un jaunam ritošajam sastāvam, kas ražots vai pilnveidots pēc vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmu ieviešanas, jābūt piemērotiem šai sistēmai.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas aprīkojumam, kas uzstādīts vilcienu mašīnista kabīnē, jānodrošina normāla darbība visā Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā iepriekš noteiktos apstākļos.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.3.   Tehniskā apkope

3.6.3.1.   Veselības aizsardzība un drošība

Trešā pielikuma 2.5.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Apkopes centru tehniskajām iekārtām un izmantojamiem darba paņēmieniem jāgarantē apakšsistēmu droša ekspluatācija, un tie nedrīkst apdraudēt veselību un drošību.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.3.2.   Vides aizsardzība

Trešā pielikuma 2.5.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Tehniskās iekārtas un darba paņēmieni, kurus izmanto apkopes centros, nedrīkst radīt tādu kaitējumu apkārtējai videi, kas pārsniedz pieļaujamo līmeni.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.3.3.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.5.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Parastā ritošā sastāva tehniskās apkopes iekārtām jānodrošina drošības, higiēnas un komforta darbību veikšana jebkuram ritošajam sastāvam, kuram tās paredzētas.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.4.   Satiksmes nodrošināšana un vadība

3.6.4.1.   Drošība

Trešā pielikuma 2.6.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilcienu personāla un kontroles centru personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu drošu ekspluatāciju, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi) |
| --- | --- |

—

4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi)

| — | 4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija) |
| --- | --- |

—

4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija)

| — | 4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi)

| — | 4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija) |
| --- | --- |

—

4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija)

“Tehniskās apkopes darbībām un to biežumam, apkopes un kontroles centru personāla sagatavošanai un kvalifikācijai, kā arī kvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji kontroles un tehniskās apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi) |
| --- | --- |

—

4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi)

| — | 4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija) |
| --- | --- |

—

4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija)

| — | 4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi)

| — | 4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija) |
| --- | --- |

—

4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija)

3.6.4.2.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.6.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilcienu personāla un dispečeru kvalifikācijai jābūt tādai, lai nodrošinātu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas efektivitāti, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi) |
| --- | --- |

—

4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi)

| — | 4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija) |
| --- | --- |

—

4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija)

| — | 4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi)

| — | 4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija) |
| --- | --- |

—

4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija)

3.6.5.   Tālvadības izmantošana kravu un pasažieru pārvadājumos

3.6.5.1.   Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.7.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Pamatprasības attiecībā uz tālvadības izmantošanu garantē pasažieriem un preču pārvadātājiem vismaz noteikta kvalitātes līmeņa pakalpojumus, piemēram, tehniskās saderības ziņā.”

“Pamatprasības attiecībā uz tālvadības izmantošanu garantē pasažieriem un preču pārvadātājiem vismaz noteikta kvalitātes līmeņa pakalpojumus, piemēram, tehniskās saderības ziņā.”

Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu:

Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu:

| — | to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumsistēmām un operatoriem; |
| --- | --- |

—

to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumsistēmām un operatoriem;

to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumsistēmām un operatoriem;

| — | lietotājiem ērtu pieeju informācijai.” |
| --- | --- |

—

lietotājiem ērtu pieeju informācijai.”

lietotājiem ērtu pieeju informācijai.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti)

| — | 4.1.2.11. (Infrastruktūra – Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija) |
| --- | --- |

—

4.1.2.11. (Infrastruktūra – Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija)

| — | 4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija)

| — | 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

3.6.5.2.   Veselības aizsardzība

Trešā pielikuma 2.7.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Šo sistēmu un lietotāju saskarnēm jāatbilst obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

| — | 4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti)

| — | 4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija)

| — | 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

3.7.   Ar pamatprasībām saistīti SITS PRM apakšsistēmas elementi

PRM

| Infrastruktūra | Atsauce uz punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK |
| --- | --- |
| II pielikums | III pielikuma pamatprasība |
| SITS PRM darbības jomas elements | Atsauces punkts | | Drošība | Drošums un darbspēja | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā saderība |
| Vispārīgi | 4.1.2.1. | 2.1. | | | | | |
| PRM paredzētās stāvvietas | 4.1.2.2. | 2.1. | | | | | |
| Bezšķēršļu ceļš | 4.1.2.3. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Vispārīgi | 4.1.2.3.1. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Ceļa norādes | 4.1.2.3.2. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Durvis un ieejas | 4.1.2.4. | 2.1. | 1.1.1.
  2.1.1. | | | | |
| Grīdu virsmas | 4.1.2.5. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Caurredzami šķēršļi | 4.1.2.6. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi | 4.1.2.7. | 2.1. | 1.1.5.
  2.1.1. | | | | |
| Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces | 4.1.2.8. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti | 4.1.2.9. | 2.1. | 2.1.1. | 2.7.3. | | | 2.7.1. |
| Apgaismojums | 4.1.2.10. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Vizuālā informācija: norāžu uzstādīšana, piktogrammas un mainīgā informācija | 4.1.2.11. | 2.1. | | | | | 2.7.1. |
| Mutiskā informācija | 4.1.2.12. | 2.1. | 2.1.1. | 2.7.3. | | | 2.7.1. |
| Avārijas izejas, trauksmes signāli | 4.1.2.13. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija | 4.1.2.14. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Kāpnes | 4.1.2.15. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Margas | 4.1.2.16. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi | 4.1.2.17. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Perona augstums un nobīde | 4.1.2.18. | 2.1. | 2.1.1. | | | | 1.5. |
| Perona augstums | 4.1.2.18.1 | 2.1. | 2.1.1. | | | | 1.5. |
| Perona nobīde | 4.1.2.18.2 | 2.1 | 2.1.1. | | | | 1.5. |
| Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem | 4.1.2.18.3 | 2.1. | 2.1.1. | | | | 1.5. |
| Perona platums un perona mala | 4.1.2.19. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Perona beigas | 4.1.2.20. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |
| Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos | 4.1.2.21. | 2.1. | 1.1.1. | | | | |
| Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās | 4.1.2.22. | 2.1. | 2.1.1. | | | | |

Infrastruktūra

Atsauce uz punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK

II pielikums

III pielikuma pamatprasība

SITS PRM darbības jomas elements

PRM

Atsauces punkts

Drošība

Drošums un darbspēja

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā saderība

Vispārīgi

4.1.2.1.

2.1.

PRM paredzētās stāvvietas

PRM

4.1.2.2.

2.1.

Bezšķēršļu ceļš

4.1.2.3.

2.1.

2.1.1.

Vispārīgi

4.1.2.3.1.

2.1.

2.1.1.

Ceļa norādes

4.1.2.3.2.

2.1.

2.1.1.

Durvis un ieejas

4.1.2.4.

2.1.

1.1.1.

2.1.1.

Grīdu virsmas

4.1.2.5.

2.1.

2.1.1.

Caurredzami šķēršļi

4.1.2.6.

2.1.

2.1.1.

Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

4.1.2.7.

2.1.

1.1.5.

2.1.1.

Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

4.1.2.8.

2.1.

2.1.1.

Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

4.1.2.9.

2.1.

2.1.1.

2.7.3.

2.7.1.

Apgaismojums

4.1.2.10.

2.1.

2.1.1.

Vizuālā informācija: norāžu uzstādīšana, piktogrammas un mainīgā informācija

4.1.2.11.

2.1.

2.7.1.

Mutiskā informācija

4.1.2.12.

2.1.

2.1.1.

2.7.3.

2.7.1.

Avārijas izejas, trauksmes signāli

4.1.2.13.

2.1.

2.1.1.

Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija

4.1.2.14.

2.1.

2.1.1.

Kāpnes

4.1.2.15.

2.1.

2.1.1.

Margas

4.1.2.16.

2.1.

2.1.1.

Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi

4.1.2.17.

2.1.

2.1.1.

Perona augstums un nobīde

4.1.2.18.

2.1.

2.1.1.

1.5.

Perona augstums

4.1.2.18.1

2.1.

2.1.1.

1.5.

Perona nobīde

4.1.2.18.2

2.1

2.1.1.

1.5.

Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem

4.1.2.18.3

2.1.

2.1.1.

1.5.

Perona platums un perona mala

4.1.2.19.

2.1.

2.1.1.

Perona beigas

4.1.2.20.

2.1.

2.1.1.

Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

4.1.2.21.

2.1.

1.1.1.

Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās

4.1.2.22.

2.1.

2.1.1.

| Ritošais sastāvs | Atsauce uz punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK |
| --- | --- |
| II pielikums | III pielikuma pamatprasība |
| SITS PRM darbības jomas elements | Atsauces punkts | | Drošība | Drošums un darbspēja | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā saderība |
| Vispārīgi | 4.2.2.1. | 2.6. | | | | | |
| Sēdvietas | 4.2.2.2. | 2.6. | | | 1.3.1. | | |
| Vispārīgi | 4.2.2.2.1. | 2.6. | | | 1.3.1. | | |
| Priekšrocību sēdvietas | 4.2.2.2.2. | 2.6. | | | 1.3.1. | | |
| Ratiņkrēslu vietas | 4.2.2.3. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Durvis | 4.2.2.4. | 2.6. | 1.1.1.
  1.1.5 | 1.2. | | | |
| Ārdurvis | 4.2.2.4.2. | 2.6. | 1.1.1.
  1.1.5.
  2.4.1. | 1.2. | | | |
| Iekšdurvis | 4.2.2.4.3. | 2.6. | 1.1.1.
  1.1.5. | 1.2. | | | |
| Apgaismojums | 4.2.2.5. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Tualetes | 4.2.2.6. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Vispārīgi | 4.2.2.6.1. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Standarta tualete | 4.2.2.6.2. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Universālā tualete | 4.2.2.6.3. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Bezšķēršļu joslas | 4.2.2.7. | 2.6. | | | 1.3.1. | | |
| Informācija klientiem | 4.2.2.8. | 2.6. | 2.4.1. | 2.7.3. | | | 2.7.1. |
| Vispārīgi | 4.2.2.8.1. | 2.6. | | | | | |
| Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas) | 4.2.2.8.2. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana) | 4.2.2.8.3. | 2.6. | | | | | |
| Augstuma izmaiņas | 4.2.2.9. | 2.6. | 1.1.5. | | | | |
| Margas | 4.2.2.10. | 2.6. | 1.1.5. | | | | |
| Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa | 4.2.2.11. | 2.6. | 2.4.1. | | | | |
| Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā | 4.2.2.12. | 2.6. | 1.1.1. | | | | 1.5.
  2.4.3. |
| Vispārīgās prasības | 4.2.2.12.1 | 2.6. | 1.1.1. | | | | 1.5.
  2.4.3. |
| Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai | 4.2.2.12.2 | 2.6. | 1.1.1. | | | | 1.5.
  2.4.3. |
| Iekāpšanas palīglīdzekļi | 4.2.2.12.3 | 2.6. | 1.1.1. | 2.4.2. | | | 1.5.
  2.4.3. |

Ritošais sastāvs

Atsauce uz punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK

II pielikums

III pielikuma pamatprasība

SITS PRM darbības jomas elements

PRM

Atsauces punkts

Drošība

Drošums un darbspēja

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā saderība

Vispārīgi

4.2.2.1.

2.6.

Sēdvietas

4.2.2.2.

2.6.

1.3.1.

Vispārīgi

4.2.2.2.1.

2.6.

1.3.1.

Priekšrocību sēdvietas

4.2.2.2.2.

2.6.

1.3.1.

Ratiņkrēslu vietas

4.2.2.3.

2.6.

2.4.1.

Durvis

4.2.2.4.

2.6.

1.1.1.

1.1.5

1.2.

Ārdurvis

4.2.2.4.2.

2.6.

1.1.1.

1.1.5.

2.4.1.

1.2.

Iekšdurvis

4.2.2.4.3.

2.6.

1.1.1.

1.1.5.

1.2.

Apgaismojums

4.2.2.5.

2.6.

2.4.1.

Tualetes

4.2.2.6.

2.6.

2.4.1.

Vispārīgi

4.2.2.6.1.

2.6.

2.4.1.

Standarta tualete

4.2.2.6.2.

2.6.

2.4.1.

Universālā tualete

4.2.2.6.3.

2.6.

2.4.1.

Bezšķēršļu joslas

4.2.2.7.

2.6.

1.3.1.

Informācija klientiem

4.2.2.8.

2.6.

2.4.1.

2.7.3.

2.7.1.

Vispārīgi

4.2.2.8.1.

2.6.

Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas)

4.2.2.8.2.

2.6.

2.4.1.

Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana)

4.2.2.8.3.

2.6.

Augstuma izmaiņas

4.2.2.9.

2.6.

1.1.5.

Margas

4.2.2.10.

2.6.

1.1.5.

Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa

4.2.2.11.

2.6.

2.4.1.

Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.12.

2.6.

1.1.1.

1.5.

2.4.3.

Vispārīgās prasības

4.2.2.12.1

2.6.

1.1.1.

1.5.

2.4.3.

Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai

4.2.2.12.2

2.6.

1.1.1.

1.5.

2.4.3.

Iekāpšanas palīglīdzekļi

4.2.2.12.3

2.6.

1.1.1.

2.4.2.

1.5.

2.4.3.

4.   APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS

4.1.   Infrastruktūras apakšsistēma

4.1.1.   Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un kuras daļa ir apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kurai pārbauda savstarpējo atbilstību. Jo īpaši savstarpējo atbilstību pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar sistēmu, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz tehniskajiem un tehniskās apkopes noteikumiem.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas izklāstītas 4.1.2. iedaļā, nenosaka specifisku tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantošanu, izņemot, ja tas ir ļoti nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Bet savstarpējas izmantojamības novatoriskajiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai pieļautu tehnoloģisku inovāciju, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādās, izmantojot 6.1.4. un 6.2.4. iedaļā izklāstīto procesu.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmu raksturo šādas prasības.

4.1.2.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.1.2.1.   Vispārīgi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

| — | PRM paredzētās stāvvietas, |
| --- | --- |

—

PRM paredzētās stāvvietas,

PRM

| — | durvis un viena līmeņa ieejas, |
| --- | --- |

—

durvis un viena līmeņa ieejas,

| — | pasažieru ceļi, galvenie gājēju ceļi, |
| --- | --- |

—

pasažieru ceļi, galvenie gājēju ceļi,

| — | grīdu virsmas, |
| --- | --- |

—

grīdu virsmas,

| — | reljefa raksta informācija, |
| --- | --- |

—

reljefa raksta informācija,

| — | norāžu sistēma, |
| --- | --- |

—

norāžu sistēma,

| — | stikla durvju un sienu marķējumi, |
| --- | --- |

—

stikla durvju un sienu marķējumi,

| — | tualetes, |
| --- | --- |

—

tualetes,

| — | mēbelējums, |
| --- | --- |

—

mēbelējums,

| — | biļešu iegādes kases vai automāti/informācijas punkti, |
| --- | --- |

—

biļešu iegādes kases vai automāti/informācijas punkti,

| — | biļešu kontroles iekārtas, |
| --- | --- |

—

biļešu kontroles iekārtas,

| — | apgaismojums, |
| --- | --- |

—

apgaismojums,

| — | vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija, |
| --- | --- |

—

vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija,

| — | mutiskā informācija, |
| --- | --- |

—

mutiskā informācija,

| — | avārijas izejas, trauksmes signāli, |
| --- | --- |

—

avārijas izejas, trauksmes signāli,

| — | tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija, |
| --- | --- |

—

tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija,

| — | kāpnes, |
| --- | --- |

—

kāpnes,

| — | margas, |
| --- | --- |

—

margas,

| — | uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi, |
| --- | --- |

—

uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi,

| — | perona augstums un nobīde, |
| --- | --- |

—

perona augstums un nobīde,

| — | perona platums un perona mala, |
| --- | --- |

—

perona platums un perona mala,

| — | perona beigas, |
| --- | --- |

—

perona beigas,

| — | iekāpšanas palīglīdzekļi, |
| --- | --- |

—

iekāpšanas palīglīdzekļi,

| — | gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī. |
| --- | --- |

—

gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī.

Visiem pamatparametriem tēmu ievada vispārējs punkts.

Turpmākajos punktos sīki aprakstīti nosacījumi, kuri jāievēro, lai īstenotu vispārējā punktā izklāstītās prasības.

4.1.2.2.   PRM paredzētās stāvvietas

PRM

Ja ir īpaša stacijas stāvvieta, jābūt paredzētām stāvvietām PRM, kas tiesīgi izmantot invalīdu automobiļu stāvvietas, tuvākajā sasniedzamajā vietā stāvvietas teritorijā pie visiem pieejamas ieejas.

PRM

Nav citu īpašu dzelzceļa prasību, jo attiecībā uz stāvvietām piemēro Eiropas vai valsts tiesību normas (tostarp arī – vietu skaits, piekļuve, atrašanās vieta, izmēri, materiāli, krāsas, norāžu izvietojums un apgaismojums).

4.1.2.3.   Bezšķēršļu ceļš

4.1.2.3.1.   Vispārīgi

Bezšķēršļu ceļš ir ceļš, pa kuru var brīvi pārvietoties visu kategoriju PRM. Tajā var iekļaut uzbrauktuves vai pacēlājus, ja tie ir būvēti un izmantoti saskaņā ar 4.1.2.17. punktu.

PRM

Paredz vismaz vienu bezšķēršļu ceļu, kas savieno šādus punktus un pakalpojumus (ja ir paredzēti):

| — | citu transporta veidu pieturvietas stacijas robežās (piemēram, taksometra, autobusa, tramvaja, metro, prāmja utt. pieturas), |
| --- | --- |

—

citu transporta veidu pieturvietas stacijas robežās (piemēram, taksometra, autobusa, tramvaja, metro, prāmja utt. pieturas),

| — | automobiļu stāvvietas, |
| --- | --- |

—

automobiļu stāvvietas,

| — | pieejamas ieejas un izejas, |
| --- | --- |

—

pieejamas ieejas un izejas,

| — | uzziņu dienestus, |
| --- | --- |

—

uzziņu dienestus,

| — | citas informācijas sistēmas, |
| --- | --- |

—

citas informācijas sistēmas,

| — | biļešu iegādes un pārbaudes mehānismus, |
| --- | --- |

—

biļešu iegādes un pārbaudes mehānismus,

| — | palīdzības punktus klientiem, |
| --- | --- |

—

palīdzības punktus klientiem,

| — | uzgaidāmās telpas, |
| --- | --- |

—

uzgaidāmās telpas,

| — | bagāžas glabātavas, |
| --- | --- |

—

bagāžas glabātavas,

| — | tualetes, |
| --- | --- |

—

tualetes,

| — | peronus. |
| --- | --- |

—

peronus.

Visiem bezšķēršļu ceļiem, kāpnēm, tiltiem un apakšzemes pārejām ir brīvas vismaz 1 600 mm platas joslas ar minimālo gabarītaugstumu 2 300 mm uz kopējo 1 600 mm platumu. Minimālā platuma prasībās nav iekļauts papildu platums, kas var būt nepieciešams pasažieru plūsmām. Šo prasību nepiemēro eskalatoriem, slīdceliņiem un pacēlājiem.

Bezšķēršļu ceļu garums ir visīsākais praktiski iespējamais attālums.

Bezšķēršļu ceļu grīdas virsmai ir jābūt neatstarojošai.

Jaunās stacijās ar caurlaidspēju līdz 1 000 pasažieriem dienā (to pasažieru kopskaits, kas izkāpj no vagoniem un iekāpj tajos) nav jābūt pacēlājiem vai uzbrauktuvēm, kas būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību šim punktam, ja cita stacija 30 km rādiusā tajā pašā maršrutā nodrošina pilnīgi atbilstošu bezšķēršļu ceļu. Šādā gadījumā jaunas stacijas projektā iekļauj pacēlāju un/vai uzbrauktuvju uzstādīšanas iespēju nākotnē, lai stacija būtu pieejama visām PRM kategorijām.

PRM

4.1.2.3.2.   Ceļa norādes

Bezšķēršļu ceļus skaidri iezīmē ar 4.1.2.11. punktā minēto vizuālo informāciju.

Informācija par bezšķēršļu ceļu vājredzīgajiem tiek sniegta vismaz vienā no šādiem veidiem: piem., ceļa iezīmēšana ar reljefu rakstu, akustiski, ar reljefām norādēm, ar akustiskām norādēm, ar kartēm Braila rakstā.

Ja ceļš ir iezīmēts ar reljefu rakstu, tas atbilst valsts tiesību normām un ir uzstādīts visa bezšķēršļu ceļa garumā.

Ja bezšķēršļu ceļā līdz peronam ir aizsniedzamas margas vai sienas, uz tām – margas aizmugurē vai uz sienas augstumā no 850 mm līdz 1 000 mm – ir sniegta īsa informācija (piemēram, perona numurs vai virziena norāde) Braila rakstā un ar prizmatiskiem burtiem vai skaitļiem. Skaitļi un bultiņas var būt tikai kā reljefas piktogrammas.

4.1.2.4.   Durvis un ieejas

Šo punktu piemēro visām durvīm un ieejām, kas atrodas bezšķēršļu ceļā.

Ierīko vismaz vienu pieejamu ieeju stacijā un vismaz vienu pieejamu izeju uz peroniem.

Durvīm un ieejām ir brīvs 800 mm plats atvērums un 2 100 mm gabarītaugstums.

Var izmantot manuālas, pusautomātiskas vai automātiskas durvis.

Durvju darbības ierīces atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm.

Uzstāda manuālas, nebīdāmas durvis ar horizontāliem stieņiem visā durvju platumā abās to pusēs.

Automātiskas un pusautomātiskas durvis ir ar ierīcēm, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā.

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas vai citas tālvadības ierīces, visas spiedpogas vai ierīces izceļas uz to fona un ir izmantojamas ar spēku, kas mazāks par 15 ņūtoniem.

Ja atvēršanas un aizvēršanas spiedpogas atrodas viena virs otras, ar augšējo spiedpogu durvis vienmēr atver.

Vadības centrs neatrodas zemāk par 800 mm un augstāk par 1 200 mm vertikāli virs grīdas līmeņa.

Šāda vadība ir viegli atrodama pieskaroties (piemēram, reljefi marķējumi) un norāda izmantojuma veidu.

Spēks, kas ir nepieciešams manuālu durvju atvēršanai vai aizvēršanai, bezvēja apstākļos nepārsniedz 25 ņūtonus.

Lai aizvērtu vai atvērtu manuālas durvis, rokturi kustina ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Ja izmanto grozāmās durvis, uzstāda papildu negrozāmas durvis, kas ir brīvi pieejamas izmantošanai blakus grozāmām durvīm.

Durvju un ieeju sliekšņi nav augstāki par 25 mm. Ja sliekšņi ir uzstādīti, to krāsa kontrastē ar blakus fonu.

4.1.2.5.   Grīdu virsmas

Neviena grīdu virsma saskaņā ar valsts tiesību normām attiecībā uz sabiedriskām ēkām nav slidena.

Nevienā stacijas ēku norādītajā vietā gājējiem paredzētās grīdas virsmas nelīdzenumi nepārsniedz 5 mm, izņemot ar reljefu rakstu iezīmēta ceļa norādes, drenāžas teknes un reljefas brīdinājuma norādes.

4.1.2.6.   Caurredzami šķēršļi

Caurredzami šķēršļi, piemēram, stikla durvis vai caurspīdīga siena, pasažieru galvenokārt izmantotajā ceļā vai gar to ir marķēti ar vismaz divām labi redzamām zīmju, logotipu, emblēmu vai dekorējumu joslām – viena no tām atrodas augstumā no 1 500 mm līdz 2 000 mm, bet otra – no 850 mm līdz 1 050 mm. Šie marķējumi izceļas uz fona, uz kura tie ir redzami. Šie marķējumi ir vismaz 100 mm augsti.

Šie marķējumi nav obligāti uz caurspīdīgām sienām, ja pasažieri no sadursmes ar tām tiek pasargāti citādi, piemēram, ar margām vai vienlaidu soliem.

4.1.2.7.   Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

4.1.2.7.1.   Prasības apakšsistēmai

Ja stacijā ir tualetes, tad ar ratiņkrēslu ir pieejama vismaz viena kabīne, kuru var izmantot abu dzimumu pasažieri.

Ja stacijā ir tualetes, tajās atrodas gan sievietēm, gan vīriešiem pieejami bērnu pārtīšanas galdiņi. Tie atbilst 4.1.2.7.2. punkta prasībām.

Lai pasažieri ar lielu bagāžu varētu izmantot tualetes, visas tualetes kabīnes ir vismaz 900 mm platas un 1 700 mm garas, ja durvis veramas uz iekšpusi, un 1 500 mm garas, ja durvis veramas uz āru vai gadījumā, ja ir bīdāmās durvis. Durvis un visas ieejas uz tualetēm ir vismaz 650 mm platas.

Eiropas un valsts tiesību normas piemēro attiecībā uz izmēriem un aprīkojumu tualetēm, kuras izmanto personas ratiņkrēslos.

4.1.2.7.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Bērnu pārtīšanas galdiņi

Bērnu pārtīšanas galdiņi

Pārtīšanas galdiņš izmantošanas stāvoklī atrodas no 800 mm līdz 1 100 mm virs grīdas līmeņa. Tas ir vismaz 500 mm plats un 700 mm garš.

Tas ir veidots tā, lai bērns nevarētu netīšām noslīdēt, tam nav asu malu, un tas var noturēt vismaz 80 kg svaru.

Ja bērnu pārtīšanas galdiņš izvirzās pieejamā tualetes vietā, jābūt iespējai to salocīt, piemērojot līdz 25 ņūtonus lielu spēku.

4.1.2.8.   Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

Viss mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces stacijās izceļas uz fona un ir ar noapaļotām malām.

Stacijas robežās mēbelējumu un brīvi stāvošas ierīces novieto tā, lai tās netraucētu akliem vai vājredzīgiem cilvēkiem, kā arī akliem cilvēkiem tās jāvar konstatēt ar spieķi.

Konsoles elementus, kas nostiprināti zemāk par 2 100 mm un izvirzās vairāk par 150 mm, norāda ar maksimāli 300 mm augstu šķērsli, ko akls cilvēks var konstatēt ar spieķi.

Piekārti elementi nevar atrasties augstumā zem 2 100 mm.

Visos peronos, kur pasažieri var gaidīt vilcienus, un visās atpūtas zonās ir vismaz viena nojume ar ergonomiskām sēdvietām. Sēdekļi ir ar atzveltnēm, un vismaz viena trešdaļa to – ar roku balstiem. Ir arī vismaz 1 400 mm garš stienis, pret kuru atbalstīties stāvot, un vieta ratiņkrēslam.

4.1.2.9.   Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

4.1.2.9.1.   Prasības apakšsistēmai

Ja nemehanizētās biļešu tirdzniecības kases, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti ir izvietoti gar bezšķēršļu ceļu, vismaz viena nodalījuma augstums līdz tā apakšējai daļai ir vismaz 650 mm, kā arī tajā ir vismaz 300 mm dziļa un 600 mm plata vieta ceļiem. Augšējās virsmas augstums vai tā daļa, kas ir vismaz 300 mm plata un vismaz 200 mm dziļa, ir no 700 mm līdz 800 mm. Šī zona ir pieejama ratiņkrēslu lietotājiem, bet pārējiem PRM paredz alternatīvas sēdvietas.

PRM

Ja kasē starp pasažieri un kasieri ir stikla norobežojums, tas ir vai nu noņemams, vai tam ir atbilstoša iekšējo sakaru sistēma (ja nav noņemams). Jebkāds šāda veida stikla norobežojums ir no caurspīdīga stikla.

Vismaz vienā biļešu tirdzniecības vietā ir uzstādīts nepieciešamais aprīkojums, lai PRM ar dzirdes traucējumiem, ieslēdzot savu dzirdes aparātu “T” pozīcijā, varētu saprast, ko viņam saka.

PRM

Ja ierīkotās elektroniskās iekārtas uzrāda cenu kasierim, šādām iekārtām jāuzrāda cena arī biļetes pircējam.

Ja stacijā biļešu tirdzniecības automāti ir uzstādīti bezšķēršļu ceļā, vismaz viena no šīm iekārtām atbilst 4.1.2.9.2. punkta prasībām.

Ja ir uzstādītas biļešu kontroles iekārtas, pie vismaz vienas no šīm iekārtām ir jābūt vismaz 800 mm platai brīvai ejai un pie tās jāvar izvietoties ar 1 200 mm garu ratiņkrēslu.

Ja izmanto turniketus, darba laikā PRM rīcībā jābūt piekļuves punktam bez turniketa.

PRM

4.1.2.9.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Saskaņā ar 4.1.2.9.1. punktu stacijas bezšķēršļu ceļā uzstādītajiem biļešu automātiem ir vismaz no 700 mm līdz 1 200 mm augsta reljefa kontaktzona (tai skaitā tastatūra, maksājumu un biļešu pirkšanas zona). Vismaz vienu displeju un tastatūru redz gan ratiņkrēslā sēdošs cilvēks, gan arī automāta priekšā stāvošs cilvēks. Ja caur displeju tiek ievadīta informācija, tad tā atbilst šā punkta prasībām.

4.1.2.10.   Apgaismojums

Stacijas pagalma apgaismojums ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Bezšķēršļu ceļš no ēkas pieejamās ieejas līdz perona piekļuves punktam ir apgaismots ar vismaz 100 luksu gaismas intensitāti, mērot grīdas līmenī stacijas ēkas robežās. Minimāli nepieciešamā gaismas intensitāte pie galvenās ieejas, kāpnēm un uzbrauktuvju beigās ir vismaz 100 luksi, mērot grīdas līmenī. Ja mākslīgajam apgaismojumam jāsasniedz šī intensitāte, nepieciešamais apgaismojuma līmenis ir vismaz par 40 luksiem lielāks nekā apkārtējās vides apgaismojuma intensitāte, un tam ir aukstākas krāsas temperatūra.

Peronos un citās ārējās stacijas pasažieru zonās ir vismaz vidēji 20 luksu gaismas intensitāte, mērot grīdas līmenī, ar vismaz 10 luksu vērtību.

Ja mākslīgais apgaismojums ir nepieciešams, lai varētu izlasīt sīku informāciju, šīs vietas izgaismo, tajās pastiprinot gaismas intensitāti par vismaz 15 luksiem, salīdzinot ar blakus zonām. Šādam pastiprinātas intensitātes apgaismojumam, salīdzinot ar blakus zonām, ir citas krāsas temperatūra.

Avārijas apgaismojums ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

4.1.2.11.   Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija

4.1.2.11.1.   Prasības apakšsistēmai

Stacijā visa informācija ir sistemātiska un saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Visu rakstisko informāciju raksta Sans Serif fontos, ar lielajiem un mazajiem burtiem (proti, ne tikai ar lielajiem burtiem).

Sans Serif

Samazināts burtu apakšgarums un virsgarums nav izmantojams.

Burtu virsgarums ir skaidri redzams, un to minimālā izmēra proporcija pret lielajiem burtiem ir 20 %.

Visa pieejamajā informācija ir saskaņota ar vispārēju maršruta shēmu un informācijas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz krāsu un kontrastu peronos un ieejās.

Vizuālā informācija stacijas darbības laikā ir salasāma ikvienā apgaismojumā.

Vizuālā informācija izceļas uz tās fona.

Ja tiek sniegta mainīga vizuālā informācija, tā atbilst svarīgākajai mutiskajai informācijai, kas tiek sniegta turpmāk.

Sniedz šādu informāciju.

| — | Drošības informācija un drošības norādes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām. |
| --- | --- |

—

Drošības informācija un drošības norādes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

| — | Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām. |
| --- | --- |

—

Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

| — | Informācija par vilcienu atiešanu. |
| --- | --- |

—

Informācija par vilcienu atiešanu.

| — | Stacijas labierīcības, ja ir nodrošinātas, identifikācija un piekļuves ceļi šīm labierīcībām. |
| --- | --- |

—

Stacijas labierīcības, ja ir nodrošinātas, identifikācija un piekļuves ceļi šīm labierīcībām.

Informāciju vismaz ik pa 100 m sniedz visās tajās vietās, kur pasažieriem ir iespēja izvēlēties vairākus virzienus. Apzīmējumus, simbolus un piktogrammas konsekventi izvieto visā ceļā.

Sniedz atbilstošu informācijas apjomu, lai personas varētu pieņemt pareizu lēmumu. Piemēram, ienākot stacijā, lai pieņemtu pirmo lēmumu, drīzāk atbilstoša informācija varētu būt norāde “Uz peroniem”, nevis īpašas norādes uz konkrētiem peroniem.

Reljefas informācijas norādes uzstāda:

| — | tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

—

tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams;

| — | pacēlājos saskaņā ar EN 81-70:2003 E.4. papildinājumu. |
| --- | --- |

—

pacēlājos saskaņā ar EN 81-70:2003 E.4. papildinājumu.

Sludinājumus neapvieno ar maršruta shēmas un informācijas sistēmām.

Piezīme. Šā punkta piemērošanai vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par sludinājumiem.

Uzstāda šādus īpašus PRM paredzētus grafiskus simbolus un piktogrammas:

PRM

| — | zīmi, kas atbilst starptautiskajam simbolam “invalīdu vai personu ar īpašām vajadzībām nodrošināšana” saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.4. punktu; |
| --- | --- |

—

zīmi, kas atbilst starptautiskajam simbolam “invalīdu vai personu ar īpašām vajadzībām nodrošināšana” saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.4. punktu;

| — | virzienu informāciju par bezšķēršļu ceļu un ar ratiņkrēsliem pieejamām labierīcībām; |
| --- | --- |

—

virzienu informāciju par bezšķēršļu ceļu un ar ratiņkrēsliem pieejamām labierīcībām;

| — | universālo tualešu norādi; |
| --- | --- |

—

universālo tualešu norādi;

| — | ja uz perona ir informācija par vilciena konfigurāciju, uzstāda norādi par ratiņkrēsla iebraukšanas vietu. |
| --- | --- |

—

ja uz perona ir informācija par vilciena konfigurāciju, uzstāda norādi par ratiņkrēsla iebraukšanas vietu.

Simbolus var apvienot ar citiem simboliem (piemēram, pacēlājs, tualete utt.).

Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.5. punktu norāda ar zīmi.

Ja ir nodrošināta smagas bagāžas un lielu mantu uzglabāšanas iespēja, šādu vietu norāda ar grafisku simbolu.

Ja ir palīdzības dienests vai informācijas dienests, tos saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.6. punktu norāda ar zīmi.

Ja ir ārkārtas izsaukumu iekārta,

| — | to norāda vizuāli un reljefi simboli; |
| --- | --- |

—

to norāda vizuāli un reljefi simboli;

| — | to norāda ar zīmi atbilstīgi N pielikuma N.2. un N.7. punktam; |
| --- | --- |

—

to norāda ar zīmi atbilstīgi N pielikuma N.2. un N.7. punktam;

un ir jābūt:

| — | vizuālai un akustiskai norādei, ka ierīce ir tikusi iedarbināta; |
| --- | --- |

—

vizuālai un akustiskai norādei, ka ierīce ir tikusi iedarbināta;

| — | nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācijai. |
| --- | --- |

—

nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācijai.

Universālajās tualetēs un ar ratiņkrēsliem pieejamās tualetēs, kurās ir uzstādītas atbīdāmas margas, uzstāda grafisku simbolu, kurā margas ir attēlotas gan stateniski, gan arī nolaistā veidā.

Kopā ar virziena bultiņu vienkopus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

4.1.2.11.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Displeji ir atbilstošā izmērā, lai parādītu pilnus atsevišķu staciju nosaukumus vai ziņojumu vārdus. Ikvienas stacijas nosaukumu vai ziņojumu vārdus attēlo vismaz 2 sekundes. Ja displejā informāciju ritina (vai nu horizontāli, vai vertikāli), katru pilnu vārdu attēlo vismaz 2 sekundes, un horizontālās ritināšanas ātrums nepārsniedz 6 rakstzīmes sekundē.

Burtu minimālo augstumu aprēķina pēc šādas formulas: lasīšanas attālumu dala ar 250 = fontu izmērs (piemēram, 10 000 mm/250 = 40 mm).

Visās drošības, brīdinājuma, obligātas darbības un aizlieguma zīmēs iekļauj piktogrammas, kas izstrādātas saskaņā ar ISO 3864-1.

Maksimālais lasīšanas attālums ir savstarpējas izmantojamības komponenta raksturlielums.

4.1.2.12.   Mutiskā informācija

Mutiskajai informācijai saskaņā ar IEC 60268-16 16. daļu visās zonās ir vismaz 0,5 RASTI līmenis.

RASTI

Ja vien mutiskā informācija tiek sniegta, tā atbilst vizuālai pamatinformācijai, kas tiek attēlota.

Ja mutiskā informācija netiek sniega automātiski, nodrošina audiosakaru sistēmu, kas ļauj lietotājiem saņemt informāciju pēc pieprasījuma.

4.1.2.13.   Avārijas izejas, trauksmes signāli

Avārijas izejas un trauksmes signālu sistēmas ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

4.1.2.14.   Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija

Ja tilti vai apakšzemes pārejas ietilpst ierastā pasažieru gājēju ceļa daļā stacijas robežās, tiem ir jābūt vismaz 1 600 mm platai zonai bez šķēršļiem ar vismaz 2 300 mm gabarītaugstumu visā garumā. Minimālajā platumā nav ņemts vērā papildu platums, kas var būt nepieciešams lielām pasažieru plūsmām, šie papildu platumi ir saskaņā ar valsts tiesību normām.

4.1.2.15.   Kāpnes

Kāpņu telpas atbilst Eiropas vai valsts tiesību normām.

Galvenā ceļa kāpņu platums bez šķēršļiem ir vismaz 1 600 mm, mērot starp margām. Minimālajās platuma prasībās nav iekļauts papildu platums, kas var būt nepieciešams pasažieru plūsmām.

Neviena kāpņu posmu virsma nav slidena.

Pirms pirmā un arī pirms pēdējā pakāpiena ir reljefa josla visā kāpņu platumā. Šī josla ir vismaz 400 mm dziļa un izceļas, kā arī ir iestrādāta grīdas virsmā. Šī josla atšķiras no joslas, ko izmanto ceļa iezīmēšanai ar reljefu rakstu, ja šāda josla ir uzstādīta.

Vaļējas zonas zem kāpnēm ir nodrošinātas, lai pasažieri neuzmanības dēļ nesadurtos ar nesošiem balstiem un pazemināta gabarītaugstuma zonām.

4.1.2.16.   Margas

Kāpnes un uzbrauktuves aprīko ar margām no abām pusēm un divos līmeņos. Augstākās margas novieto no 850 mm līdz 1 000 mm virs grīdas līmeņa, apakšējās margas novieto no 500 mm līdz 750 mm virs grīdas līmeņa.

Starp margām un citām konstrukcijas daļām, izņemot montāžas daļas, ir vismaz 40 mm brīva telpa.

Margas uzstādītas vienlaidus. Ja margas uzstādītas uz kāpnēm, tās vismaz par 300 mm pārsniedz pakāpienu augšējo un apakšējo daļu (šie paplašinājumi var būt izliekti, lai neveidotu šķēršļus).

Margas ir noapaļotas, un to šķērsgriezuma diametrs ir 30 mm līdz 50 mm.

Margas izceļas uz apkārtējo sienu krāsu fona.

4.1.2.17.   Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi

Ja nav ierīkoti pacēlāji, uzstāda uzbrauktuves tām PRM, kas nevar izmantot kāpnes.

PRM

Uzbrauktuves ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Ja ir uzstādīti eskalatori, to maksimālais ātrums ir 0,65 m/s, un tie ir projektēti saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Pacēlājus nodrošina tajās vietās, kur nav uzbrauktuvju, un tos konstruē saskaņā ar EN 81-70:2003 5.3.2.1. punkta 1. tabulu.

Ja ir uzstādīti slīdceliņi, to maksimālais ātrums ir 0,75 m/s, maksimālais slīpums 12 grādi (21,3 %), un tie ir konstruēti saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

4.1.2.18.   Perona augstums un nobīde

4.1.2.18.1.   Perona augstums

Parasto dzelzceļu tīkla peronu augstumam var būt divas nominālās vērtības: 550 mm un 760 mm no sliežu galviņas līmeņa. Pielaides šiem izmēriem ir –35 mm/+ 0 mm.

Parasto dzelzceļu tīkla peroniem, kur pietur arī tramvaji (piem., pilsētas dzelzceļš vai tramvajvilciens), pieļaujamais nominālais augstums ir no 300 mm līdz 380 mm. Pielaides šiem izmēriem ir +/–20 mm.

Līknēs ar rādiusu, kas ir mazāks par 500 mm, peronu augstums var būt lielāks vai mazāks par minēto, ja vagona pirmais izmantojamais pakāpiens atbilst 4.2.2.12.1. punkta 11. attēlam.

4.1.2.18.2.   Perona nobīde

Piezīme, izņemama no CR SITS PRM procesa beigās. Ātrgaitas infrastruktūras SITS ir noteiktas prasības ātrgaitas dzelzceļu tīkla peroniem.

Piezīme, izņemama no CR SITS PRM procesa beigās. Ātrgaitas infrastruktūras SITS ir noteiktas prasības ātrgaitas dzelzceļu tīkla peroniem.

Parasto dzelzceļu tīkla peroniem peronu malas, kuru nominālais augstums ir 550 mm un 760 mm, atbilst minimālajam būvju tuvinājuma gabarītam, kas definēts EN (atklātais punkts, valsts tiesību normas piemēro minimālajam būvju tuvinājuma gabarītam līdz SITS grozījumiem pēc EN15273-3:2006 publicēšanas), un parasto vērtību bq0
  no sliežu centra paralēli darba plaknei iegūst no formulas, neņemot vērā ietekmi no:

bq0

| — | sliežu ceļa paplašinājuma līknēs, |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa paplašinājuma līknēs,

| — | sānsveres, |
| --- | --- |

—

sānsveres,

| — | pārmijām un dzelzceļa pārejām, |
| --- | --- |

—

pārmijām un dzelzceļa pārejām,

| — | kvazistatiskas noslieces, |
| --- | --- |

—

kvazistatiskas noslieces,

| — | uzbūves un tehniskās apkopes pielaidēm, |
| --- | --- |

—

uzbūves un tehniskās apkopes pielaidēm,

| kur: | |
| --- | --- |

kur:

Formula

R ir sliežu ceļa līknes rādiuss metros.

R

Aprēķinātā vērtība bqlim
  ir norādīta iepriekšējā EN15273-3:2006, ņemot vērā visas pārējās vērtības, kas nav ieļautas bq0
  formulā. Faktiskā bq
  vērtība perona malu pozicionēšanai no sliežu centra paralēli darba plaknei var būt dažāda Tq
  pielaides dēļ attiecībā uz perona malu pozicionēšanu vai uzturēšanu: bqlim
  ≤ bq
  ≤ bqlim


  +

  Tq.

bqlim

bq0

bq

Tq

bqlim

bq

bqlim

+

Tq.

Tq
  pielaide ir 0 ≤ Tq
  ≤ 50 mm.

Tq

Tq

Slīpuma ietekmi daļai, kas pārsniedz 25 mm, ar perona malu, kas uzvirzās uz iedobes, kas nepieciešama būvju tuvinājuma gabarīta kvazistatiskai nosliecei perpendikulāri pret darba virsmu, kompensē ārpus līknes.

Rezultātā faktiskā atstarpe var būt lielāka nekā parastā atstarpe.

4.1.2.18.3.   Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem

Piezīme, izņemama no CR SITS PRM procesa beigās. Ātrgaitas dzelzceļu tīkla I kategorijas līnijas peroni atbilst ātrgaitas infrastruktūras SITS.

Piezīme, izņemama no CR SITS PRM procesa beigās. Ātrgaitas dzelzceļu tīkla I kategorijas līnijas peroni atbilst ātrgaitas infrastruktūras SITS.

Piezīme, iekļaujama ātrgaitas infrastruktūras SITS. Ātrgaitas dzelzceļu tīkla II un III kategorijas līniju peroni atbilst CR SITS PRM 4.1.2.18.3. punktam.

Piezīme, iekļaujama ātrgaitas infrastruktūras SITS. Ātrgaitas dzelzceļu tīkla II un III kategorijas līniju peroni atbilst CR SITS PRM 4.1.2.18.3. punktam.

Parasto dzelzceļu tīkla sliežu ceļam blakus peronam ieteicams būt taisnam, un tā rādiuss nekur nevar būt mazāks par 300 m.

4.1.2.19.   Perona platums un perona mala

Perona platums visā perona garumā var atšķirties. Minimālais bezšķēršļu perona platums ir lielāks vai nu par:

| — | bīstamās zonas plus brīvā ceļa platumu katrā pusē pa 800 mm (kopā 1 600 mm); vai |
| --- | --- |

—

bīstamās zonas plus brīvā ceļa platumu katrā pusē pa 800 mm (kopā 1 600 mm); vai

2 500 mm – vienpusēja perona gadījumā, vai 3 300 mm – salas veida perona gadījumā (šis izmērs var sašaurināties līdz 2 500 mm perona beigās).

Minimālajā platumā nav iekļauts papildu platums, kas var būt nepieciešams pasažieru plūsmām.

Šajā 1 600 mm brīvajā ceļā var atrasties nelieli šķēršļi, kuru izmērs ir mazāks par 1 000 mm (piemēram, masti, balsti, stendi, sēdvietas). Attālums no perona malas līdz šķērslim ir vismaz 1 600 mm, un ir vismaz 800 mm brīvs ceļš no šķēršļa malas līdz bīstamai zonai.

Ja attālums starp jebkuriem diviem maziem šķēršļiem ir mazāks par 2 400 mm, tiek uzskatīts, ka tas ir viens liels šķērslis.

Minimālais attālums no šķēršļu malas, piemēram, sienām, sēdvietām, pacēlājiem un kāpnēm, kuras garākas par 1 000 mm, bet īsākas par 10 000 mm, līdz bīstamās zonas malas ir 1 200 mm. Attālums starp perona malu un šā šķēršļa malu ir vismaz 2 000 mm.

Minimālais attālums no šķēršļu malas, piemēram, sienām, sēdvietām, slīdceliņiem un kāpnēm, kuras garākas par 1 000 mm, līdz bīstamās zonas malai ir 1 600 mm. Attālums starp perona malu un šā šķēršļa malu ir vismaz 2 400 mm.

Ja vilcienos vai uz perona ir palīgierīces, ar kurām ratiņkrēslu lietotājiem palīdz iekļūt vilcienā vai izkļūt no tā, perona līmenī vietā, kurā šādas ierīces varētu izmantot, paredz 1 500 mm brīvu vietu no palīgierīces malas, kur ratiņkrēslu ieceļ vai izceļ, līdz nākamajam šķērslim uz perona vai līdz pretējai bīstamajai zonai. Jaunā stacijā šīs prasības ievēro attiecībā uz visiem vilcieniem, kuriem plānots apstāties pie perona.

Peronu bīstamā zona sākas pie perona sliežu puses malas un ir definēta kā zona, kur pasažieri var tikt pakļauti braucošu vilcienu triecienviļņa iedarbībai neatkarīgi no vilcienu ātruma. Parasto dzelzceļu sistēmā šī bīstamā zona ir saskaņā ar valsts tiesību normām.

Bīstamās zonas robežas, kas ir vistālāk no perona sliežu puses malas, atzīmē ar vizuāliem un reljefiem brīdinājumiem. Reljefs marķējums ir saskaņā ar valsts tiesību normām.

Vizuālie brīdinājumi ir uzkrītošā krāsā, nav slideni, brīdinājuma līnija ir vismaz 100 mm plata.

Materiāla krāsa pie perona sliežu puses malas atšķiras no atstarpes tumšā toņa. Šis materiāls nav slidens.

4.1.2.20.   Perona beigas

Perona beigas apzīmētas gan ar vizuāliem, gan ar reljefiem marķējumiem.

4.1.2.21.   Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

4.1.2.21.1.   Prasības apakšsistēmai

Ja pie perona stacijā, kurā saskaņā ar 4.1.2.3.1. punktu ir bezšķēršļu ceļš, paredzēts piebraukt vilcieniem, kas normālas darbības apstākļos pietur ar ieejām, pa kurām var iebraukt vai izbraukt ar ratiņkrēsliem, iekāpšanas palīglīdzekļus nodrošina izmantošanai no šīs ieejas līdz peronam, lai pasažieris ratiņkrēslā varētu iekāpt vilcienā vai izkāpt no tā,

| — | ja vien atstarpe starp šīs ieejas durvju sliekšņa malu un perona malu nav lielāka par 75 mm (horizontāli) un 50 mm (vertikāli);
  un |
| --- | --- |

—

ja vien atstarpe starp šīs ieejas durvju sliekšņa malu un perona malu nav lielāka par 75 mm (horizontāli) un 50 mm (vertikāli);

un

| — | ja vien stacijas pietura 30 km rādiusā tajā pašā maršrutā nenodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus. |
| --- | --- |

—

ja vien stacijas pietura 30 km rādiusā tajā pašā maršrutā nenodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus.

Atbildīgais infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs(-i), ja tās ir atbildīgās institūcijas) un dzelzceļa uzņēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 1371/2007 par starptautiskā dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (1) vienojas par iekāpšanas palīglīdzekļu apsaimniekošanu, lai noteiktu, kura puse ir atbildīga par iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšanu. Infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs(-i)) un dzelzceļa uzņēmums nodrošina vispiemērotāko savstarpēji saskaņoto atbildības jomu sadalījumu.

1

Šādos nolīgumos definē:

| — | stacijas peronus, kuros infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un ritošo sastāvu, kam to izmantos, |
| --- | --- |

—

stacijas peronus, kuros infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

| — | stacijas peronus, kuros dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un ritošo sastāvu, kam to izmantos, |
| --- | --- |

—

stacijas peronus, kuros dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

| — | ritošo sastāvu, kurā dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un stacijas peronus, kam to izmantos, |
| --- | --- |

—

ritošo sastāvu, kurā dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un stacijas peronus, kam to izmantos,

| — | vilcienu apstāšanās īpašus noteikumus, lai atbilstu 4.1.2.19. punktam (ratiņkrēslu lietotāju iekāpšanas palīglīdzekļu zona). |
| --- | --- |

—

vilcienu apstāšanās īpašus noteikumus, lai atbilstu 4.1.2.19. punktam (ratiņkrēslu lietotāju iekāpšanas palīglīdzekļu zona).

Drošības pārvaldības sistēmā dzelzceļa uzņēmums norāda, kādas ir tā saistības atbilstoši šiem nolīgumiem un kā tas paredzējis tās pildīt.

Drošības pārvaldības sistēmā infrastruktūras pārvaldītājs norāda, kādas ir tā saistības atbilstoši šiem nolīgumiem un kā tas paredzējis tās pildīt.

Iepriekšminētajos punktos stacijas pārvaldītājs, kas ekspluatē peronus, ir infrastruktūras pārvaldītājs saskaņā ar Direktīvas 91/440/EK 3. panta infrastruktūras definīciju un Regulu 2598/70/EK.

Ja iepriekšminētā rezultātā visi ritošā sastāva, kas pietur pie perona, tipi ir aprīkoti ar peronam atbilstošiem iekāpšanas palīglīdzekļiem, šos palīglīdzekļus var nenodrošināt uz perona.

Iekāpšanas palīglīdzeklis atbilst 4.1.2.21.2. punkta prasībām. Ja ratiņkrēsla iekāpšanas pozīcija ir noteikta iepriekš, ratiņkrēsliem pieejamu(-as) ieeju(-as) perona pozīciju(-as) var atzīmēt ar starptautisku simbolu “paredzēts invalīdiem”. Šādas zīmes ir saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.4. punktu.

Uzbrauktuves

Manuālas vai pusautomātiskas piekļuves uzbrauktuves, kuras ekspluatē personāls, ir pieejamas neatkarīgi no tā, vai tās tiek glabātas uz stacijas perona vai vilcienā.

Uzbrauktuve atbilst 4.1.2.21.2. punkta prasībām.

Perona pacēlāji

Ja izmanto perona pacēlāju, tas atbilst 4.1.2.21.2. punkta prasībām.

4.1.2.21.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Ja iekāpšanas palīglīdzekļi atrodas stacijās, tur atrodas ratiņkrēsls ar M pielikumā minētajām īpašībām.

Iekāpšanas palīglīdzekļu kravnesība ir vismaz 300 kg, tie novietoti iekārtas centrā un nosedz 660 mm × 660 mm laukumu.

Ja iekāpšanas ierīce ir elektriski darbināma, tajā iekļauj manuālas darbības mehānismu ārkārtas gadījumam, ja tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve.

Uzbrauktuves

Uzbrauktuvju virsma nav slidena, un tās faktiskais brīvais platums ir vismaz 760 mm.

Uzbrauktuvēm no abām pusēm ir paaugstinātas malas, lai pārvietošanās palīglīdzekļi no tām nenoslīdētu.

Uzbrauktuves maliņas abās pusēs ir slīpi nogrieztas un nav augstākas par 20 mm. Tām ir skaidri redzamas riska brīdinājuma joslas.

Uzbrauktuves maksimālais slīpums ir 10,2 grādi (18 %).

Izmantojot uzbrauktuvi iekāpšanai vai izkāpšanai, to nostiprina, tādējādi noslogojot vai atslogojot to nevar pārvietot.

Lai nodrošinātu, ka uzbrauktuves, tai skaitā pārvietojamās, uzglabājot neradītu šķēršļus pasažieriem, paredz drošu uzglabāšanas metodi.

Perona pacēlāji

Ja izmanto perona pacēlājus, tie atbilst turpmāk minētajam.

Pacēlāja platformas virsma nav slidena. Virsmas līmenī perona pacēlāja minimālais brīvais platums ir 720 mm.

Pacēlāja konstrukcija nodrošina, ka vagons nevar izkustēties, ja pacēlājs nav nofiksēts uzglabāšanas pozīcijā.

Jebkuras vadības ierīces, ar ko pacēlāju darbina, nolaiž līdz zemei, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams, lai operators nepārtraukti manuāli spiestu vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas.

Pacēlāja mehānismā iekļauta avārijas darbības metode, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā nolaistu līdz lejai pilnu pacēlāju, kā arī paceltu un nofiksētu uzglabāšanas pozīcijā tukšu pacēlāju.

Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm/sekundē, paceļot vai nolaižot personu, un 300 mm/sekundē, platformu darbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju darbina vai nofiksē manuāli). Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tā atrodas pasažieris, ir 0,3 g.

Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas darbības laikā.

Pārvietojama barjera vai attiecīga konstrukcijas īpašība pasargā ratiņkrēslu no noripošanas pa malu, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā.

Katrā pacēlāja platformas pusē, kura ir ārpus vagona, atrodoties paceltā pozīcijā, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās.

Iekraušanas malas barjera (ārējā barjera), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, ir pietiekama, kad tā ir pacelta vai noslēgta, vai to nodrošina ar papildu sistēmu, lai novērstu motorizēta ratiņkrēsla noripošanu vai atduršanos pret to.

Pacēlājs ļauj pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, atrasties gan virzienā ar seju pret iekāpšanas virzienu, gan ar muguru.

Jāparedz droša uzglabāšanas sistēma, lai uzglabāšanas pozīcijā nofiksēts pacēlājs neatdurtos pret pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem vai neradītu apdraudējumu pasažieriem.

4.1.2.22.   Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās

Ja saskaņā ar valsts tiesību normām pasažieriem atļauts izmantot dzelzceļa pārejas (gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī), kurām ir jānodrošina bezšķēršļu ceļš, šīm pārejām jābūt pieejamām visu kategoriju PRM.

PRM

Tās konstruē tā, lai M pielikumam atbilstoša ratiņkrēsla vismazākais ritenis nevarētu iesprūst starp dzelzceļa pārejas virsmu un sliedi.

Lai norādītu dzelzceļa pārejas robežas, uzstāda vizuālus un reljefus marķējumus.

4.1.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Tā kā pašlaik nav parasto dzelzceļu SITS pasažieru ritošajam sastāvam un infrastruktūrai, šī iedaļa paliek atklātais punkts.

Nav saskarnes ar vilciena vadības ierīci un signalizācijas apakšsistēmu.

Saskarnes ar ekspluatācijas apakšsistēmu ir aprakstītas 4.1.4. iedaļā “Tehniskie noteikumi”.

4.1.4.   Tehniskie noteikumi

Šie tehniskie noteikumi nav neviena infrastruktūras novērtējuma daļa.

Šī SITS nenosaka tehniskos noteikumus evakuācijai bīstamu situāciju gadījumā, tikai attiecīgas tehniskās prasības. Infrastruktūras tehnisko prasību mērķis ir sekmēt visu, tai skaitā PRM, evakuāciju.

PRM

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmai piemērojamie tehniskie noteikumi saskaņā ar tehnisko darbības jomu, kas definēta 1.1. punktā, uz ko attiecas šī SITS, ir šādi.

| — | Vispārīgi

  Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam ir jābūt rakstiskai politikai, lai nodrošinātu, ka visu kategoriju PRM ir piekļuve pasažieru infrastruktūrai jebkurā darba laikā saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt politika atbilst jebkurai dzelzceļa uzņēmuma politikai, kas var vēlēties atbilstoši izmantot tehniskās iekārtas (sk. 4.2.4. iedaļu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Infrastruktūras politikā cita starpā iekļauj tehniskos noteikumus šādām situācijām. |
| --- | --- |

—

Vispārīgi

Vispārīgi

Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam ir jābūt rakstiskai politikai, lai nodrošinātu, ka visu kategoriju PRM ir piekļuve pasažieru infrastruktūrai jebkurā darba laikā saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt politika atbilst jebkurai dzelzceļa uzņēmuma politikai, kas var vēlēties atbilstoši izmantot tehniskās iekārtas (sk. 4.2.4. iedaļu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Infrastruktūras politikā cita starpā iekļauj tehniskos noteikumus šādām situācijām.

PRM

| — | Bezšķēršļu ceļi

  Ja jaunas, atjaunotas vai modernizētas stacijas, kuru ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk (kopā skaitot iekāpušos un izkāpušos) vidēji 12 mēnešu periodā, neatbilst prasībām saistībā ar bezšķēršļu ceļa pacēlāja un/vai uzbrauktuves prasībām saskaņā ar 4.1.2.3.1. punktu, valsts tiesību normas piemēro ratiņkrēslu lietotājiem pieejama transporta organizēšanai no šīs PRM nepieejamās stacijas līdz nākamajai PRM pieejamajai stacijai tajā pašā maršrutā. |
| --- | --- |

—

Bezšķēršļu ceļi

Bezšķēršļu ceļi

Ja jaunas, atjaunotas vai modernizētas stacijas, kuru ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk (kopā skaitot iekāpušos un izkāpušos) vidēji 12 mēnešu periodā, neatbilst prasībām saistībā ar bezšķēršļu ceļa pacēlāja un/vai uzbrauktuves prasībām saskaņā ar 4.1.2.3.1. punktu, valsts tiesību normas piemēro ratiņkrēslu lietotājiem pieejama transporta organizēšanai no šīs PRM nepieejamās stacijas līdz nākamajai PRM pieejamajai stacijai tajā pašā maršrutā.

kuru ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk (kopā skaitot iekāpušos un izkāpušos) vidēji 12 mēnešu periodā

PRM

PRM

| — | Stacijas pieejamība

  Tehniskajos noteikumos paredz, lai būtu brīvi pieejama informācija par visu staciju pieejamības līmeni. |
| --- | --- |

—

Stacijas pieejamība

Stacijas pieejamība

Tehniskajos noteikumos paredz, lai būtu brīvi pieejama informācija par visu staciju pieejamības līmeni.

| — | Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem

  Tehniskie noteikumi ir rakstiskā formā un tiek īstenoti attiecībā uz stacijām bez personāla, kurās biļetes iegādājas tirdzniecības automātos (sk. 4.1.2.9. iedaļu). Šādos gadījumos vienmēr ir jābūt alternatīviem biļešu iegādes veidiem, kurus var izmantot vājredzīgi pasažieri (piemēram, iespēja iegādāties biļeti vai nu vilcienā, vai galastacijā). |
| --- | --- |

—

Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem

Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem

Tehniskie noteikumi ir rakstiskā formā un tiek īstenoti attiecībā uz stacijām bez personāla, kurās biļetes iegādājas tirdzniecības automātos (sk. 4.1.2.9. iedaļu). Šādos gadījumos vienmēr ir jābūt alternatīviem biļešu iegādes veidiem, kurus var izmantot vājredzīgi pasažieri (piemēram, iespēja iegādāties biļeti vai nu vilcienā, vai galastacijā).

| — | Biļešu iegādes kontrole – turniketi

  Ja biļešu iegādes kontrolei tiek izmantoti turniketi, īsteno tehniskos noteikumus, ar ko PRM piedāvā paralēlu piekļuvi caur šādiem kontroles punktiem. Šo PRM piekļuvi arī izmanto ratiņkrēslu lietotāji, pasažieri ar bērnu ratiņiem, smagu bagāžu utt., un to var kontrolēt vai nu personāls, vai automātiski. |
| --- | --- |

—

Biļešu iegādes kontrole – turniketi

Biļešu iegādes kontrole – turniketi

Ja biļešu iegādes kontrolei tiek izmantoti turniketi, īsteno tehniskos noteikumus, ar ko PRM piedāvā paralēlu piekļuvi caur šādiem kontroles punktiem. Šo PRM piekļuvi arī izmanto ratiņkrēslu lietotāji, pasažieri ar bērnu ratiņiem, smagu bagāžu utt., un to var kontrolēt vai nu personāls, vai automātiski.

PRM

PRM

| — | Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana

  Tehniskos noteikumus īsteno, lai panāktu atbilsmi starp būtisku vizuālu un mutisku informāciju (sk. 4.1.2.12. iedaļu). Personāls, sniedzot paziņojumus, ievēro standartprocedūras, lai panāktu pilnīgu pamatinformācijas atbilsmi. |
| --- | --- |

—

Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana

Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana

Tehniskos noteikumus īsteno, lai panāktu atbilsmi starp būtisku vizuālu un mutisku informāciju (sk. 4.1.2.12. iedaļu). Personāls, sniedzot paziņojumus, ievēro standartprocedūras, lai panāktu pilnīgu pamatinformācijas atbilsmi.

| — | Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma

  Ja mutiskā pamatinformācija stacijā netiek sniegta pa skaļruņu sakaru sistēmu (sk. 4.1.2.12.), tehniskajos noteikumos paredz alternatīvu informācijas sistēmu, ar ko pasažieri var iegūt to pašu akustisko informāciju stacijā (piem., darbinieku sniegti vai automatizēti telefona informācijas pakalpojumi). |
| --- | --- |

—

Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma

Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma

Ja mutiskā pamatinformācija stacijā netiek sniegta pa skaļruņu sakaru sistēmu (sk. 4.1.2.12.), tehniskajos noteikumos paredz alternatīvu informācijas sistēmu, ar ko pasažieri var iegūt to pašu akustisko informāciju stacijā (piem., darbinieku sniegti vai automatizēti telefona informācijas pakalpojumi).

| — | Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona

  Dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs kopā definē vietu uz perona, kurā šāda iekārta visticamāk tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošajiem peroniem, pie kuriem vilcieni visticamāk apstāsies.
  Minētā nosacījuma sekas ir tādas, ka vilciena apstāšanās vietas dažos gadījumos būtu jāpielāgo, lai izpildītu šo prasību.
  Tehniskos noteikumus īsteno, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.1.2.19. iedaļu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas.
  Uz perona katram iekāpšanas palīglīdzeklim paredz 1 500 mm brīvu vietu no perona malas (sk. 4.1.2.19.). |
| --- | --- |

—

Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona

Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona

Dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs kopā definē vietu uz perona, kurā šāda iekārta visticamāk tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošajiem peroniem, pie kuriem vilcieni visticamāk apstāsies.

Minētā nosacījuma sekas ir tādas, ka vilciena apstāšanās vietas dažos gadījumos būtu jāpielāgo, lai izpildītu šo prasību.

Tehniskos noteikumus īsteno, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.1.2.19. iedaļu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas.

Uz perona katram iekāpšanas palīglīdzeklim paredz 1 500 mm brīvu vietu no perona malas (sk. 4.1.2.19.).

| — | Manuālu un mehanizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība

  Stacijas personāls īsteno iekāpšanas palīglīdzekļu darbības tehniskos noteikumus (sk. 4.1.2.21.1. un 2. iedaļu).
  Personāls atbilstoši tehniskajiem noteikumiem izmanto pārvietojamu drošības barjeru, kuru piestiprina ratiņkrēslu pacēlājiem (sk. 4.1.2.21.2. iedaļu).
  Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls var droši izmantot iekāpšanas uzbrauktuves, tās darbinot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (sk. 4.1.2.21.2. iedaļu). |
| --- | --- |

—

Manuālu un mehanizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība

Manuālu un mehanizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība

Stacijas personāls īsteno iekāpšanas palīglīdzekļu darbības tehniskos noteikumus (sk. 4.1.2.21.1. un 2. iedaļu).

Personāls atbilstoši tehniskajiem noteikumiem izmanto pārvietojamu drošības barjeru, kuru piestiprina ratiņkrēslu pacēlājiem (sk. 4.1.2.21.2. iedaļu).

Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls var droši izmantot iekāpšanas uzbrauktuves, tās darbinot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (sk. 4.1.2.21.2. iedaļu).

| — | Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem

  Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls apzinās to, ka ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešama palīdzība iekļūt vilcienā un izkļūt no tā, un ka personāls sniedz šādu palīdzību, ja tā nepieciešama.
  Lai nodrošinātu attiecīgi apmācītu personālu, ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešams šāda veida palīdzību pieteikt iepriekš. |
| --- | --- |

—

Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem

Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem

Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls apzinās to, ka ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešama palīdzība iekļūt vilcienā un izkļūt no tā, un ka personāls sniedz šādu palīdzību, ja tā nepieciešama.

Lai nodrošinātu attiecīgi apmācītu personālu, ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešams šāda veida palīdzību pieteikt iepriekš.

| — | Kontrolēta dzelzceļa pāreja

  Ja valsts tiesību normās ir atļautas kontrolētas dzelzceļa pārejas, tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls pie kontrolētām dzelzceļa pārejām sniedz attiecīgu palīdzību PRM, tai skaitā norādes, kad ir droši šķērsot sliežu ceļu. |
| --- | --- |

—

Kontrolēta dzelzceļa pāreja

Kontrolēta dzelzceļa pāreja

Ja valsts tiesību normās ir atļautas kontrolētas dzelzceļa pārejas, tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls pie kontrolētām dzelzceļa pārejām sniedz attiecīgu palīdzību PRM, tai skaitā norādes, kad ir droši šķērsot sliežu ceļu.

PRM

4.1.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmai piemērojamie tehniskās apkopes noteikumi saskaņā ar tehniskās darbības jomu, kas definēta 1.1. punktā, uz ko attiecas šī SITS, ir šādi.

Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam ir jābūt procedūrām, kurās iekļauta alternatīvas palīdzības sniegšana PRM tiem paredzētu palīgierīču tehniskās apkopes, nomaiņas vai remonta laikā.

PRM

4.1.6.   Profesionālā kvalifikācija

Personāla profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama infrastruktūras apakšsistēmas darbībai saskaņā ar tehnisko jomu, kura definēta 1.1. punktā, un saskaņā ar 4.1.4. punktu, kurā ir minēts tehnisko noteikumu saraksts, uz ko attiecas šī SITS, ir šāda.

Veicot vilciena pavadoņu profesionālo apmācību sniegt pakalpojumus, palīdzēt pasažieriem stacijās un pārdot biļetes, apmācībās ietver izpratnes veidošanu par invaliditāti un vienlīdzību, tajā skaitā par īpašām katras PRM kategorijas vajadzībām.

PRM

Par infrastruktūras uzturēšanu un darbību atbildīgo inženieru un pārvaldītāju profesionālajā apmācībā ietver kursu saistībā ar izpratnes veidošanu par invaliditāti un vienlīdzību, tajā skaitā par īpašām katras PRM kategorijas vajadzībām.

PRM

4.1.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Šīs SITS darbības jomā attiecībā uz personāla veselības un drošības nosacījumiem nav īpašu prasību, kas vajadzīgas infrastruktūras apakšsistēmas darbībai, kā arī SITS īstenošanai.

4.1.8.   Infrastruktūras reģistrs

Prasības infrastruktūras reģistram attiecībā uz SITS ir šādas.

| — | Ģeogrāfiskā darbības joma saskaņā ar 1.2. punktā definēto. |
| --- | --- |

—

Ģeogrāfiskā darbības joma saskaņā ar 1.2. punktā definēto.

| — | Definētajā ģeogrāfiskās darbības jomā norāda stacijas, kurām piemēro šo SITS. |
| --- | --- |

—

Definētajā ģeogrāfiskās darbības jomā norāda stacijas, kurām piemēro šo SITS.

| — | Katrai norādītajai stacijai uzskaita peronus, kas iekļauti šīs SITS darbības jomā. |
| --- | --- |

—

Katrai norādītajai stacijai uzskaita peronus, kas iekļauti šīs SITS darbības jomā.

Katrai norādītajai stacijai un arī visiem peroniem, kas iekļauti šīs SITS darbības jomā, uzskaita un izklāsta šādas pazīmes par attiecīgajiem SITS punktiem.

| — | Stāvvietas saskaņā ar 4.1.2.2. punktu. |
| --- | --- |

—

Stāvvietas saskaņā ar 4.1.2.2. punktu.

| — | Bezšķēršļu ceļš(-i) saskaņā ar 4.1.2.3. punktu. |
| --- | --- |

—

Bezšķēršļu ceļš(-i) saskaņā ar 4.1.2.3. punktu.

| — | Reljefas virziena norādes, ja vien tādas ir, saskaņā ar 4.1.2.3.2. punktu. |
| --- | --- |

—

Reljefas virziena norādes, ja vien tādas ir, saskaņā ar 4.1.2.3.2. punktu.

| — | Tualetes, tai skaitā ratiņkrēslu lietotājiem pieejamas, saskaņā ar 4.1.2.7. punktu. |
| --- | --- |

—

Tualetes, tai skaitā ratiņkrēslu lietotājiem pieejamas, saskaņā ar 4.1.2.7. punktu.

| — | Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti saskaņā ar 4.1.2.9. punktu. |
| --- | --- |

—

Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti saskaņā ar 4.1.2.9. punktu.

| — | Vizuālās informācijas sistēmas saskaņā ar 4.1.2.11. punktu. |
| --- | --- |

—

Vizuālās informācijas sistēmas saskaņā ar 4.1.2.11. punktu.

| — | Piemērotas uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji vai slīdceliņi saskaņā ar 4.1.2.17. punktu. |
| --- | --- |

—

Piemērotas uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji vai slīdceliņi saskaņā ar 4.1.2.17. punktu.

| — | Katra perona augstums, nobīde, platums un garums saskaņā ar 4.1.2.18. un 4.1.2.19. punktu. |
| --- | --- |

—

Katra perona augstums, nobīde, platums un garums saskaņā ar 4.1.2.18. un 4.1.2.19. punktu.

| — | Iekāpšanas palīglīdzekļi un to apraksts, ja vien tāds ir, saskaņā ar 4.1.2.21. punktu. |
| --- | --- |

—

Iekāpšanas palīglīdzekļi un to apraksts, ja vien tāds ir, saskaņā ar 4.1.2.21. punktu.

| — | Dzelzceļa pārejas, ja tādas ir pieejamas PRM vajadzībām, saskaņā ar 4.1.2.22. punktu. |
| --- | --- |

—

Dzelzceļa pārejas, ja tādas ir pieejamas PRM vajadzībām, saskaņā ar 4.1.2.22. punktu.

PRM

Ja šīs SITS atbilstības nodrošināšanai piemēro valsts tiesību normas, reģistrā atbilstošajās vietās norāda attiecīgos likumus un punktus.

4.2.   Apakšsistēma “Ritošais sastāvs”

4.2.1.   Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un kuras daļa ir apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savstarpējo atbilstību pārbauda. Savstarpējo atbilstību jo īpaši pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar sistēmu, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas izklāstītas 4.2.2. iedaļā, nenosaka īpašu tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantojumu, izņemot, ja tas ir ļoti nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Bet savstarpējas izmantojamības novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai pieļautu tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādās, izmantojot 6.1.4. un 6.2.4. iedaļā izklāstīto procedūru.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmu raksturo šādas prasības.

4.2.2.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.2.1.   Vispārīgi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas saistībā ar pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

| — | sēdvietas, |
| --- | --- |

—

sēdvietas,

| — | ratiņkrēslu vietas, |
| --- | --- |

—

ratiņkrēslu vietas,

| — | durvis, |
| --- | --- |

—

durvis,

| — | apgaismojums, |
| --- | --- |

—

apgaismojums,

| — | tualetes, |
| --- | --- |

—

tualetes,

| — | bezšķēršļu joslas, |
| --- | --- |

—

bezšķēršļu joslas,

| — | informācija klientiem, |
| --- | --- |

—

informācija klientiem,

| — | augstuma maiņa, |
| --- | --- |

—

augstuma maiņa,

| — | margas, |
| --- | --- |

—

margas,

| — | ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa, |
| --- | --- |

—

ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa,

| — | pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā. |
| --- | --- |

—

pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā.

Katra turpmāk izklāstītā pamatparametra punktu ievada vispārējā daļa.

Turpmākajos punktos ir sīki izklāstīti nosacījumi, kuri jāievēro, lai īstenotu vispārējā punktā iekļautās prasības.

4.2.2.2.   Sēdvietas

4.2.2.2.1.   Vispārīgi

Visu ejas puses sēdekļu atzveltnēm uzstāda turekļus, vertikālas margas vai citus priekšmetus, kurus, ejot pa eju, var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, ja vien sēdeklis nepieskaras otra sēdekļa atzveltnei, kas atrodas pretējā virzienā un ir aprīkots ar turekli vai pieskaras starpsienai.

Turekļus vai citus priekšmetus, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, novieto 800 mm līdz 1 200 mm augstumā virs grīdas, neizvirza uz āru šķēršļbrīvajās joslās, un tie atšķiras no sēdekļa.

Sēdvietu zonās ar garenvirzienā fiksētiem sēdekļiem margas izmanto personiskai stabilitātei. Šīs margas ir maksimāli 2 000 mm no sēdekļiem, un tās novieto no 800 mm līdz 1 200 mm virs grīdas, kā arī tās atšķiras no vagona iekšējās apdares.

Turekļi vai citi priekšmeti nav ar asām malām.

4.2.2.2.2.   Priekšrocību sēdvietas

4.2.2.2.2.1.   Vispārīgi

Fiksētā vilciena sastāvā vai atsevišķā vagonā un atbilstoši klasei ne mazāk par 10 procentiem sēdvietu ir paredzētas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām izmantošanai kā priekšrocību sēdvietas.

Priekšrocību sēdvietas un vagonus, kuros tās atrodas, norāda ar zīmēm saskaņā ar N pielikuma N.3 un N.8 punktu un dara zināmu, ka citiem pasažieriem jāatbrīvo šīs sēdvietas tiem, kuri ir tiesīgi tās izmantot.

Priekšrocību sēdvietas novieto pasažieru salonā un tuvu pie ārdurvīm.

Ja sēdekļiem ir roku balsti, priekšrocību sēdvietas aprīko ar paceļamiem roku balstiem, izņemot tos roku balstus, kas atrodas gar vagona sānu malu. Paceļamo roku balstu var novietot vienā līnijā ar sēdekļa atzveltnes polsterējumu, lai bez ierobežojuma varētu piekļūt sēdeklim vai jebkurai priekšrocību sēdvietai.

Priekšrocību sēdekļi nevar būt nolaižami.

Visas priekšrocību sēdvietas un to lietotājiem pieejamā vieta atbilst 1. līdz 4. attēlā redzamajām diagrammām.

Priekšrocību sēdvietu izmantojamā sēdvirsma ir vismaz 450 mm plata (sk. 1. attēlu).

Image

Ikviena priekšrocību sēdekļa polsterējuma augšējā daļa ir no 430 mm līdz 500 mm virs grīdas līmeņa sēdekļa priekšmalā. Brīvais gabarītaugstums virs katra sēdekļa ir vismaz 1 680 mm virs grīdas līmeņa (sk. 2. attēlu), izņemot divstāvu vilcienu, kuros virs sēdvietām atrodas bagāžas nodalījumi. Šādos gadījumos priekšrocību sēdvietām zem bagāžas nodalījumiem ir atļauts samazināts gabarītaugstums (1 520 mm) ar noteikumu, ka vismaz 50 % no priekšrocību sēdekļiem ir 1 680 mm gabarītaugstums.

Piezīme. Turpmākajā 2.– 4. attēlā parādītais šķērsgriezuma skats ir sēdekļu šķērsgriezums pa viduslīniju.

Image

Image

Image

Ja ir uzstādīti sēdekļi ar atlokāmu atzveltni, tos mēra, kad sēdekļi ir pilnīgi pacelti.

4.2.2.2.2.2.   Vienvirziena sēdvietas

Ja ir vienvirziena priekšrocību sēdvietas, atstarpe katra sēdekļa priekšā atbilst 2. attēlam.

Kā redzams 1.– 4. attēlā, attālums no sēdekļa atzveltnes priekšējās virsmas līdz vertikālajai plaknei sēdekļa vistālākajā daļā priekšpusē ir vismaz 680 mm, ņemot vērā, ka nepieciešamo sēdekļa slīpumu mēra no sēdekļa centra 70 mm virs vietas, kur polsterējums saskaras ar atzveltni. Tāpat arī sēdekļa priekšā jābūt vismaz 230 mm brīvai telpai starp sēdekļa polsterējuma malu un to pašu vertikālo plakni.

4.2.2.2.2.3.   Pretēji novietotu sēdvietu izkārtojums

Ja priekšrocību sēdvietas atrodas viena pret otru, attālums no sēdekļa polsterējuma priekšējām malām ir vismaz 600 mm (sk. 4. attēlu).

Ja pretēji novietotas priekšrocību sēdvietas ir ar galdiņu, no sēdekļa polsterējuma priekšējās malas līdz galda izvirzītajai malai ir vismaz 230 mm (sk. 3. attēlu) brīvs horizontāls attālums.

4.2.2.3.   Ratiņkrēslu vietas

Ņemot vērā vilciena garumu, izņemot lokomotīvi vai vilces līdzekli, šajā vilcienā nevar būt mazāk ratiņkrēslu vietu par tabulā uzrādītajām.

| Vilciena garums | Vilciena ratiņkrēslu vietu skaits |
| --- | --- |
| Mazāk par 250 metriem | 2 ratiņkrēslu vietas |
| 250 līdz 300 metri | 3 ratiņkrēslu vietas |
| Vairāk nekā 300 metri | 4 ratiņkrēslu vietas |

Vilciena garums

Vilciena ratiņkrēslu vietu skaits

Mazāk par 250 metriem

2 ratiņkrēslu vietas

250 līdz 300 metri

3 ratiņkrēslu vietas

Vairāk nekā 300 metri

4 ratiņkrēslu vietas

Stabilitātes nodrošināšanai ratiņkrēslu vieta ir projektēta tā, lai ratiņkrēsls atrastos vai nu braukšanas virzienā, vai pretēji tam.

Ratiņkrēsla vietā, kas paredzēta vienam pasažierim, kas pārvietojas ratiņkrēslā, var novietot ratiņkrēslu ar šādām īpašībām.

Ja iekāpšanas palīglīdzekļi atrodas stacijās, tie ir piemēroti ratiņkrēslam ar M pielikumā minētajām īpašībām.

Šajā paredzētajā vietā no vagona grīdas līdz griestiem nav šķēršļu, izņemot augšējo bagāžas nodalījumu, pie vagona sienas vai griestiem piestiprinātu horizontālu margu vai galdu saskaņā ar 4.2.2.10. punkta prasībām.

Minimālais attālums gareniskā plaknē no ratiņkrēsla vietas līdz priekšējai 2. virsmai ir saskaņā ar 5. attēlu. 1. virsma var būt noslēgts nolaižams vai salokāms sēdeklis vai starpsiena.

Image

Ja 2. virsma ir pasažieru sēdekļa polsterējuma priekšējā mala, kas novietota iepretim, un ja šo sēdekli var aizņemt pasažieris, minimālais attālums nevar būt mazāks par 300 mm.

Ja 2. virsma ir pasažiera sēdekļa atzveltne vienā virzienā vai starpsiena, vai savietots nolaižams vai salokāms sēdeklis ratiņkrēsla vietas priekšā, minimālais attālums nevar būt mazāks par 200 mm.

Image

Nolaižamus vai salokāmus sēdekļus var uzstādīt ratiņkrēsla vietā, bet, kad tie ir nolaisti, tie nevar ievirzīties ratiņkrēsla vietai paredzētajā laukumā.

Ratiņkrēsla vietas vienā galā atrodas konstrukcija vai cits atbilstošs 700 mm plats stiprinājums (kā redzams 6. attēlā). Konstrukcijas vai stiprinājuma augstums novērš ratiņkrēsla, kas atrodas ar atzveltni pret konstrukciju vai stiprinājumu, sasvēršanos atpakaļ.

Vismaz vienam sēdeklim, kas paredzēts pasažiera, kas pārvietojas ratiņkrēslā, pavadonim, ir jābūt vai nu blakus, vai iepretim ratiņkrēsla vietām. Šis sēdeklis ir tikpat ērts kā pārējie sēdekļi un arī var atrasties šķēršļbrīvās joslas pretējā pusē.

Ratiņkrēsla vietā ir trauksmes poga, kas briesmu gadījumā ļauj pasažierim, kas pārvietojas ratiņkrēslā, informēt personu, kas var atbilstoši rīkoties. To novieto personai, kas sēž noteiktajā ratiņkrēslā, aizsniedzamā attālumā.

Kad aktivizē trauksmi, nodrošina vizuālu un akustisku norādi, ka trauksmes signāls funkcionē.

Trauksmes pogu nenovieto šaurā vietā vai jebkādā citā grūti pieejamā vietā, kas neļauj tai nekavējoties pieskarties ar plaukstu.

Trauksmes pogu drīzāk novieto personai ar ratiņkrēslu ērti sasniedzamā vietā, nevis maksimāli pieļaujamajā attālumā.

Image

Tieši blakus ratiņkrēsla vietai vai uz tās novieto zīmi atbilstīgi N pielikuma N.3 un N.4 punktam, ar ko apzīmē ratiņkrēsla novietošanas vietu.

4.2.2.4.   Durvis

4.2.2.4.1.   Vispārīgi

Lai manuāli atvērtu vai aizvērtu pasažieru durvis, durvju vēršanai paredzētā ierīce ir darbināma ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Durvju noslēgi (manuāli vai spiedpogas) izceļas uz uzmontētās virsmas.

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas vai citas tālvadības ierīces, tad katra spiedpoga vai iekārta ir izmantojama ar spēku, kas nav lielāks par 15 ņūtoniem.

Ja atvēršanas un aizvēršanas spiedpogas atrodas viena virs otras, ar augšējo spiedpogu durvis vienmēr atver.

4.2.2.4.2.   Ārdurvis

4.2.2.4.2.1.   Prasības apakšsistēmai

Gan automātiskajām, gan pusautomātiskajām pasažieru ieejas ārdurvīm ir iekārtas, kas fiksē, ka durvīs ir pasažieris; ja pasažieris tiek fiksēts, durvis automātiski apstājas un noteiktu laiku paliek pavērtas.

Visu pasažieru ārdurvju, kad tās ir atvērtas, izmantojamā telpa ir vismaz 800 mm plata.

Ārdurvju krāsojums vai marķējums no ārpuses izceļas uz pārējā vagona sāna fona.

Ratiņkrēslam paredzētās ārdurvis ir tuvākās durvis līdz paredzētajām ratiņkrēslu vietām.

Ratiņkrēslam izmantojamās durvis ir skaidri atzīmētas saskaņā ar N pielikuma N.3. un N.4. punktu.

Vagona iekšpusē ārdurvju atrašanās vieta ir skaidri atzīmēta, izmantojot kontrastu uz grīdas, kas robežojas ar durvīm, salīdzinot ar pārējo vagona grīdu.

Ja durvis ir atbloķētas atvēršanai, tiek izdots signāls, ko var skaidri sadzirdēt personas vilciena iekšienē un ārpus tā. Šis brīdinājuma signāls atskan vismaz piecas sekundes, ja vien durvis netiek vērtas. Šādā gadījumā signālu var pārtraukt pēc 3 sekundēm. Šo prasību nepiemēro ārējiem skaņas signāliem 1. klases un 2. klases ātrgaitas vilcienos.

Ja durvis automātiski vai ar tālvadību atver mašīnists vai cits vilciena apkalpes loceklis, brīdinājuma signāls skan vismaz 3 sekundes no brīža, kad durvis sāk vērties.

Ja durvis, kas aizveras automātiski vai ar tālvadību, darbojas, akustisku brīdinājumu sniedz personām vilciena iekšpusē un ārpus tā. Brīdinājums skan vismaz 2 sekundes, pirms durvis sāk aizvērties, un atšķiras no toņa, ko izmanto, durvis atbloķējot. Brīdinājums turpina skanēt, kamēr durvis aizveras.

Durvju brīdinājumu skaņas avots atrodas netālu no kontroles iekārtas vai, ja tādas nav, blakus durvīm.

Pasažieru durvju akustiskie brīdinājumi – durvis atbloķētas atvēršanai

| (a) | Raksturlielums






  — | pastāvīgs vai lēni pulsējošs (līdz 2 impulsiem sekundē) vairāku skaņu tonis no 2 kombinētiem toņiem |
| --- | --- | --- |

(a)

Raksturlielums

—

pastāvīgs vai lēni pulsējošs (līdz 2 impulsiem sekundē) vairāku skaņu tonis no 2 kombinētiem toņiem

| (b) | Frekvences






  — | 3 000 Hz+/-500 Hz
  un |
| --- | --- | --- |

(b)

Frekvences

—

3 000 Hz+/-500 Hz

+

un

| — | 1 750 Hz +/-500 Hz |
| --- | --- |

—

1 750 Hz +/-500 Hz

+

| (c) | Skaņas spiediena līmenis
  70 dB LAeq, T
  +/-2, mērot vestibila centra punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums). |
| --- | --- |

(c)

Skaņas spiediena līmenis

70 dB LAeq, T
  +/-2, mērot vestibila centra punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums).

Aeq, T

+

Pasažieru durvju akustiskie brīdinājumi – durvju aizvēršanās brīdinājums

| (d) | Raksturlielums






  — | ātrs pulsējošs tonis (6–10 impulsi sekundē) |
| --- | --- | --- |

(d)

Raksturlielums

—

ātrs pulsējošs tonis (6–10 impulsi sekundē)

| (e) | Biežums






  — | 1 900 Hz +/-500 Hz |
| --- | --- | --- |

(e)

Biežums

—

1 900 Hz +/-500 Hz

+

| (f) | Skaņas spiediena līmenis
  70 dB LAeq, T
  +/-2, mērot ārpus vagona, 1,5 m attālumā no durvju ārmalas viduslīnijas 1,5 m augstumā virs perona līmeņa. Iekšējais mērījums kā atvērts signāls (T = skaņas kopējais ilgums). |
| --- | --- |

(f)

Skaņas spiediena līmenis

70 dB LAeq, T
  +/-2, mērot ārpus vagona, 1,5 m attālumā no durvju ārmalas viduslīnijas 1,5 m augstumā virs perona līmeņa. Iekšējais mērījums kā atvērts signāls (T = skaņas kopējais ilgums).

Aeq, T

+

Durvis aktivizē vilciena apkalpe vai pusautomātiski (t. i., kad pasažieris nospiež pogu).

Durvju vēršanas vadība atrodas vai nu pie durvju vērtnes, vai uz tās.

Viduspunkts ārdurvju vēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no perona, uz visiem tiem peroniem, pie kuriem pietur vilcieni, atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm, mērot vertikāli virs peroniem. Viduspunkts iekšdurvju vēršanas vadības ierīcei atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

4.2.2.4.2.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas, tad uz katras spiedpogas vai ap to ir vizuāla norāde, un tās ir izmantojamas ar spēku, kas nepārsniedz 15 ņūtonus. Ja vilciena apkalpe durvis aizver ar tālvadību, vizuālā norāde pazūd ne ātrāk kā 2 sekundes, pirms durvis sāk aizvērties.

Šādas spiedpogas ir viegli atrodamas pieskaroties (piemēram, reljefi marķējumi), kā arī jānorāda to izmantojuma veids.

4.2.2.4.3.   Iekšdurvis

4.2.2.4.3.1.   Prasības apakšsistēmai

Automātiskajām un pusautomātiskajām iekšdurvīm ir iekārtas, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā.

Ja iekšdurvis ir uzstādītas, tās atbilst šā punkta prasībām.

Durvju ailas, pa kurām var iebraukt ratiņkrēslu lietotāji, ir vismaz 800 mm platas.

Lai manuāli atvērtu vai aizvērtu pasažieru durvis, durvju vēršanai paredzētā ierīce ir darbināma ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Spēks, kas ir nepieciešams manuālu durvju atvēršanai vai aizvēršanai, nepārsniedz 60 ņūtonus.

Viduspunkts iekšdurvju vēršanas vadības ierīcei atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

Automātiskas vagona un secīgas savienojošās durvis darbojas vai nu sinhroni kā pāris, vai otras durvis automātiski fiksē personas virzību uz tām un atveras.

Ja vairāk nekā 75 % no durvju virsmas ir izgatavotas no caurspīdīga materiāla, to marķē ar vismaz divām labi redzamām zīmju, logotipu, emblēmu vai dekorējumu joslām. Augšējā josla atrodas augstumā no 1 500 mm līdz 2 000 mm, bet apakšējā – no 850 mm līdz 1 100 mm, un tā izceļas visā durvju platumā. Šīs joslas ir vismaz 100 mm augstas.

4.2.2.4.3.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas, tad katra no tām ir apgaismota (vai apgaismota tās apkārtne), un tās ir izmantojamas ar spēku, kas nepārsniedz 15 ņūtonus.

Vadības ierīces viduspunkts atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm vertikāli virs grīdas līmeņa.

Šāda vadības ierīce ir viegli atrodama pieskaroties (piemēram, reljefi marķējumi), kā arī jānorāda tās izmantojuma veids.

4.2.2.5.   Apgaismojums

Pakāpienus iekāpšanai vagonā izgaismo ar vismaz 75 luksu intensitāti 80 % no pakāpiena platuma ar gaismas ķermeni, kas atrodas pakāpienos vai tieši blakus tiem.

4.2.2.6.   Tualetes

4.2.2.6.1.   Vispārīgi

Ja vilcienā ir uzstādītas tualetes, no ratiņkrēsla vietas ir pieejama universālā tualete, un tā atbilst gan standarta, gan universālo tualešu prasībām.

4.2.2.6.2.   Standarta tualete (prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem)

Standarta tualete nav projektēta tā, lai tai varētu piekļūt pasažieri, kas pārvietojas ratiņkrēslos.

Minimālā izmantojamā durvju aila ir 500 mm.

Jebkura durvju roktura, slēdzenes vai durvju vadības ierīces viduspunkts tualetes nodalījuma ārpusē vai iekšpusē atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm virs grīdas.

Lai norādītu, ka durvis ir aizslēgtas, paredz vizuālu un reljefu (vai akustisku) norādi.

Jebkura durvju vadības ierīce un cits aprīkojums tualetes nodalījumā (izņemot bērnu pārtīšanas galdiņus) ir izmantojams ar spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Nodrošina, lai jebkura vadības ierīce, tai skaitā noskalošanas sistēma, būtu kontrastējošā krāsā un/vai tonī pret fona virsmu, un lai tās būtu reljefas.

Izmantojot reljefas piktogrammas, sniedz skaidru, precīzu informāciju par ikvienas vadības ierīces izmantošanu.

Stacionāras vertikālas un/vai horizontālas margas uzstāda blakus tualetes podam un izlietnei.

Margu šķērsgriezums ir apaļš, to ārējais diametrs ir no 30 mm līdz 40 mm, bet to brīvais attālums līdz jebkurai blakus virsmai ir 45 mm. Ja margas ir izliektas, rādiuss līdz ieliekuma iekšpusei ir vismaz 50 mm.

Tualetes sēdriņķis, vāks un visas margas ir kontrastējošā krāsā un/vai tonī attiecībā pret fonu.

4.2.2.6.3.   Universālā tualete

Universālā tualete ir projektēta, lai to varētu izmantot visi pasažieri, tai skaitā visu kategoriju PRM.

PRM

4.2.2.6.3.1.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam (universālā tualete)

Tualetes ieejas durvju izmantojamais platums ir vismaz 800 mm.

Durvju ārpusi saskaņā ar N pielikuma N.3. un N.4. punktu norāda ar zīmi.

Jebkura durvju roktura, slēdzenes vai durvju vadības ierīces viduspunkts tualetes nodalījuma ārpusē vai iekšpusē atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm virs grīdas.

Lai norādītu, ka durvis ir aizslēgtas, paredz vizuālu un reljefu (vai akustisku) norādi.

Jebkura durvju vadības ierīce un cits aprīkojums tualetes nodalījumā (izņemot bērnu pārtīšanas galdiņus) ir izmantojams ar spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Tualetes nodalījumā ir pietiekami daudz vietas, lai ratiņkrēslu saskaņā ar M pielikumu varētu pārvietot līdz tualetes podam, sk. 8.a attēlu.

Image

Saskaņā ar 8.b attēlu tualetes poda priekšā ir vismaz 700 mm liela brīva telpa.

Image

Horizontālas margas, kas atbilst iepriekšminētajā punktā noteiktajiem izmēriem, uzstāda abās tualetes poda pusēs. Margas ratiņkrēslam pieejamā pusē ir nostiprinātas tā, lai pasažieri, kas pārvietojas ratiņkrēslos, varētu netraucēti pārvietoties uz tualetes sēdriņķi un atpakaļ no tā, sk. 9. un 10. attēlu.

Image

Image

Uz leju nolaistā pozīcijā tualetes sēdriņķa virsma atrodas no 450 mm līdz 500 mm virs grīdas līmeņa.

Visas ērtības (izlietne, ziepju dozators, spogulis, ūdens maisītājs un roku žāvētājs) ir viegli pieejamas personai ratiņkrēslā.

Tualetes kabīnē ir uzstādītas vismaz divas trauksmes ierīces, kas briesmu gadījumā ļauj PRM informēt personu, kas var atbilstoši rīkoties. Vienu novieto ne augstāk kā 450 mm virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz vadības augšpusei. Otru uzstāda ne zemāk par 800 mm un ne augstāk par 1 200 mm virs grīdas, mērot vertikāli līdz vadības ierīces augšdaļai.

PRM

Apakšējā trauksmes ierīce ir novietota tā, lai persona, guļot uz grīdas, varētu aizsniegt vadības ierīci. Abas šīs ierīces atrodas uz dažādām kabīnes vertikālām virsmām, lai tās varētu aizsniegt no dažādām pozīcijām.

Trauksmes signāla vadība atrodas atstatus no pārējām tualetes vadības ierīcēm un ir citā krāsā nekā pārējās vadības ierīces.

Zīmi saskaņā ar N pielikuma N.3. un N.7. punktu novieto blakus katrai signalizācijas ierīcei. Zīme raksturo funkcijas un nepieciešamās darbības un izceļas uz fona, kā arī sniedz skaidru vizuālu un reljefu informāciju.

Tualetē sniedz vizuālu un akustisku informāciju par trauksmes darbību.

4.2.2.6.3.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam (bērnu pārtīšana)

Ja nav paredzētas atsevišķas bērnistabas, universālajā tualetē ierīko galdiņu, uz kura var nomainīt bērnu autiņbiksītes. Uz leju nolaistā stāvoklī pārtīšanas galdiņš atrodas no 800 mm līdz 1 100 mm virs grīdas līmeņa. Tas ir vismaz 500 mm plats un 700 mm garš.

Tas ir veidots tā, lai bērns nevarētu netīšām noslīdēt, tam nav asu malu, un tas var noturēt vismaz 80 kg svaru.

Ja bērnu pārtīšanas galdiņš izvirzās pieejamā tualetes vietā, jābūt iespējai to salocīt, piemērojot spēku, kas nav lielāks par 25 ņūtoniem.

4.2.2.7.   Bezšķēšļu joslas

Minimālā bezšķēršļu josla no vagona ieejas cauri vagonam no grīdas līmeņa līdz 1 000 mm augstumam ir 450 mm plata un augstumā no 1 000 mm līdz 1 950 mm – 550 mm plata.

Bezšķēršļu joslu platums starp savienotiem vagoniem vienā vilciena sastāvā ir vismaz 550 mm, mērot uz taisna un līdzena sliežu ceļa.

Piekļuvei no un uz ratiņkrēslu vietām, ar ratiņkrēsliem pieejamām vietām un ar ratiņkrēsliem pieejamām durvīm jebkurā punktā jānodrošina 800 mm plata un vismaz 1 450 mm augsta minimālā bezšķēršļu josla. Bezšķēršļu joslas ierīko tā, lai atļautu brīvu atsauces ratiņkrēsla kustību, kā norādīts M pielikumā.

Blakus ratiņkrēsla vietai paredz apgriešanās laukumu, kura minimālais diametrs ir 1 500 mm, kurā PRM var apgriezties ar ratiņkrēslu. Ratiņkrēslu vieta var būt daļa no apgriešanās laukuma.

PRM

4.2.2.8.   Informācija klientiem

4.2.2.8.1.   Vispārīgi

Visa informācija ir konsekventa un saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Visa informācija ir saskaņota ar vispārējo maršrutu un informācijas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz krāsu un kontrastu vilcienos, uz peroniem un ieejās.

Vizuālā informācija vagona ekspluatācijas vai stacijas darbības laikā ir salasāma visos apgaismojumos.

Vizuālā informācija izceļas uz tās fona.

Burtu apakšgarumi Roman fontā ir skaidri atpazīstami, un to minimālā izmēra proporcija pret lielajiem burtiem ir 20 %.

Roman

Samazinātu burtu apakšgarumu un virsgarumu neizmanto.

Pastāv iespēja sniegt informāciju (gan akustisku, gan vizuālu) vairāk nekā vienā valodā. (Par valodu skaitu un izvēli atbild dzelzceļa uzņēmums, ņemot vērā katra atsevišķa vilcienu pakalpojuma klientūru.)

Sniedz šādu informāciju.

| — | Drošības informāciju un drošības norādes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām. |
| --- | --- |

—

Drošības informāciju un drošības norādes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

| — | Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

—

Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumos.

| — | Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām. |
| --- | --- |

—

Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

| — | Informāciju par vilciena maršrutu. |
| --- | --- |

—

Informāciju par vilciena maršrutu.

| — | Informāciju par vilcienā esošām iekārtām. |
| --- | --- |

—

Informāciju par vilcienā esošām iekārtām.

4.2.2.8.2.   Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas)

4.2.2.8.2.1.   Prasības apakšsistēmai

Visām drošības, brīdinājuma, obligātas rīcības un aizlieguma zīmēm jābūt ar piktogrammu, un tām izmanto vienotu ISO 3864-1 standartu.

Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

Reljefas informācijas virziena norādes uzstāda:

| — | tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

—

tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams;

| — | vilcienos – durvju atvēršanas/aizvēršanas spiedpogai un ārkārtas izsaukumam. |
| --- | --- |

—

vilcienos – durvju atvēršanas/aizvēršanas spiedpogai un ārkārtas izsaukumam.

Reklāmas materiālus neapvieno ar maršruta shēmas un informācijas sistēmām.

Uzstāda šādus īpašus grafiskus simbolus un piktogrammas, kas paredzētas PRM:

PRM

| — | ratiņkrēsla simbolus saskaņā ar N pielikuma N.3 un N.4. punktu, |
| --- | --- |

—

ratiņkrēsla simbolus saskaņā ar N pielikuma N.3 un N.4. punktu,

| — | virziena informāciju uz labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, |
| --- | --- |

—

virziena informāciju uz labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu,

| — | ar ratiņkrēslu pieejamu durvju atrašanās norādi vilciena ārpusē, |
| --- | --- |

—

ar ratiņkrēslu pieejamu durvju atrašanās norādi vilciena ārpusē,

| — | ratiņkrēslu vietu norādi vilciena iekšienē, |
| --- | --- |

—

ratiņkrēslu vietu norādi vilciena iekšienē,

| — | universālo tualešu norādi. |
| --- | --- |

—

universālo tualešu norādi.

Simbolus var kombinēt ar citiem simboliem (piemēram: pacēlājs, tualete utt.).

4.2.2.8.2.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar zīmi atbilstīgi N pielikuma N.3. un N.5. punktam.

Ja nodrošināta smagas bagāžas un lielu mantu uzglabāšanas vieta, grafisks simbols norāda šo iespēju.

Ja ir palīdzības dienests vai informācijas dienests, tos norāda ar zīmi atbilstīgi N pielikuma N.3. un N.6. punktam.

Tām ir:

| — | vizuāla un akustiska norāde, ka ierīce tikusi iedarbināta; |
| --- | --- |

—

vizuāla un akustiska norāde, ka ierīce tikusi iedarbināta;

| — | nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācija. |
| --- | --- |

—

nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācija.

Ja ir ārkārtas izsaukumu iekārta, tā atbilst N pielikuma N.3 un N.7. punkta prasībām, un tai ir:

| — | vizuāli un reljefi simboli, |
| --- | --- |

—

vizuāli un reljefi simboli,

| — | vizuāla un akustiska norāde, ka ierīce tikusi iedarbināta, |
| --- | --- |

—

vizuāla un akustiska norāde, ka ierīce tikusi iedarbināta,

| — | nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācija. |
| --- | --- |

—

nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācija.

Universālajās tualetēs un ar ratiņkrēsliem pieejamās tualetēs, kurās ir uzstādītas virās iestiprinātas margas, uzstāda grafisku simbolu, kurā margas ir attēlotas gan taisni, gan arī nolaistā veidā.

4.2.2.8.3.   Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana)

Galastaciju vai maršrutu norāda vilciena ārpusē, perona malā vismaz vienu pasažieru durvju tuvumā kā minimums pie katra otrā vilciena vagona.

Ja vilcienu ekspluatē sistēmā, kurā uz stacijas peroniem 50 metru attālumā tiek sniegta mainīga vizuālā informācija un maršruts vai galastacija tiek norādīta arī vilciena priekšgalā, nav obligāti sniegt informāciju katra vagona sānos.

Vilciena galastaciju vai maršrutu norāda katrā vagonā.

Vilciena nākamo staciju attēlo tā, lai tā būtu salasāma no vismaz 51 % pasažieru sēdvietām katrā vagonā. Šo informāciju attēlo vismaz divas minūtes pirms ierašanās attiecīgajā stacijā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānota brauciena attālumā, nākamo staciju norāda uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas.

Prasību norādīt vilciena galastaciju un nākamo pieturu, kas redzama vismaz 51 % pasažieru, nepiemēro, ja vilciens ir daļēji vai pilnībā sadalīts nodalījumos pa ne vairāk kā 8 sēdvietām, kurām piekļūst pa koridoru. Tomēr displejam jābūt redzamam cilvēkam, kas stāv koridorā ārpus kupejas, un pasažierim, kas atrodas ratiņkrēslu vietā.

Jābūt pieejamai informācijai par maršrutu vai tīklu, kurā vilcienu ekspluatē (dzelzceļa uzņēmums lemj par veidu, kā sniegt šo informāciju).

Informāciju par nākamo pieturu rāda uz tā paša displeja, uz kura rāda informāciju par galastaciju. Tomēr, tiklīdz vilciens apstājies, atkal tiek rādīta galastacija.

Sistēmai jāspēj sniegt paziņojumus vairāk nekā vienā valodā. (Par valodu skaitu un izvēli atbild dzelzceļa uzņēmums, ņemot vērā katra atsevišķa vilcienu pakalpojuma klientūru.)

Ja sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

Ja vagonā paredzēta sēdvietu rezervēšana, vagona numuru vai to apzīmējošu burtu (kādi izmantoti rezervēšanas sistēmā) attēlo uz katrām durvīm vai to tuvumā ar vismaz 70 mm augstiem simboliem.

Ja sēdvietas apzīmē ar numuriem vai burtiem, sēdvietas numuru vai burtu norāda uz katras sēdvietas vai tās tuvumā ar vismaz 12 mm augstām zīmēm. Šādi numuri un burti kontrastē ar fonu, uz kura tie norādīti.

Vilcienu aprīko ar skaļruņu sakaru sistēmu, kuru mašīnists vai cits apkalpes loceklis, kurš atbildīgs par pasažieru informēšanu, izmanto maršruta vai ārkārtas paziņojumiem.

Sistēmu var darbināt manuāli, automātiski vai kā iepriekš programmētu sistēmu. Ja sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

Sistēmu izmanto, lai paziņotu par vilciena galapunktu vai nākamo staciju, vai par izbraukšanu no katras stacijas.

Sistēmu izmanto, lai paziņotu par nākamo vilciena pieturu vismaz divas minūtes pirms vilciena ierašanās šajā stacijā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānotā brauciena attālumā, nākamo staciju paziņo uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas.

Mutiskā informācija visās vietās saskaņā ar IEC 60268-16 16. daļu sniedzama vismaz 0,5 skaļumā pēc RASTI līmeņa. Sistēmai jāatbilst šai prasībai visās sēdvietu zonās un ratiņkrēslu vietās.

RASTI

Sistēmai jāspēj sniegt paziņojumus vairāk nekā vienā valodā. (Par valodu skaitu un izvēli atbild dzelzceļa uzņēmums, ņemot vērā katra atsevišķa vilcienu pakalpojuma klientūru.)

Ja sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

4.2.2.8.4.   Informācija (prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem)

Katras stacijas nosaukumu (kurš drīkst būt saīsināts) vai paziņojuma vārdus attēlo vismaz 2 sekundes. Ja izmanto displeju, kurā informāciju parāda skrejošas rindas veidā (horizontāli vai vertikāli), katru pilnu vārdu rāda vismaz 2 sekundes, un skrejošās rindas ātrums nepārsniedz 6 rakstzīmes sekundē. Visu rakstisko informāciju raksta Sans Serif fontos ar lieliem un mazajiem burtiem (proti, ne tikai ar lielajiem burtiem).

Sans Serif

Priekšējos ārējos displejos izmantoto lielo burtu un ciparu minimālais augstums ir 70 mm, un sānu displejos uz vagonu sāniem un iekšējās norādēs – 35 mm.

Vairāk nekā 5 000 mm lasīšanas attālumā vilcienu iekšpusē fonta izmērs nav mazāks par 35 mm.

35 mm displeja rakstu zīmes uzskatāmas par salasāmām maksimālā redzamības attālumā – 10 000 mm.

4.2.2.9.   Augstuma izmaiņas

Iekšējo pakāpienu (izņemot tos, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses) maksimālais augstums ir 200 mm, un minimālais dziļums – 280 mm, mērot no kāpņu centrālās ass. Pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras izmēri ir no 45 mm līdz 50 mm un kura noklāj pakāpienu visā platumā pa pakāpiena aizsargapkaluma priekšējo un augšējo virsmu. Divstāvu vilcieniem ir atļauts samazināt šo vērtību līdz 270 mm kāpnēm, kas ved uz augšējo stāvu.

Nav pieļaujami pakāpieni starp vestibilu no ieejas durvīm, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēsliem, universālo guļamtelpu un universālo tualeti, izņemot durvju slieksni, kura augstums nepārsniedz 15 mm.

Uzbrauktuves vilcienā nedrīkst pārsniegt šādas maksimālā slīpuma vērtības.

| Uzbrauktuves garums | Maksimālais slīpums (grādos) | Maksimālais slīpums ( %) |
| --- | --- | --- |
| > 1 000 mm | 4,47 | 8 |
| 600 mm līdz 1 000 mm | 8,5 | 15 |
| Mazāk par 600 mm | 10,2 | 18 |

Uzbrauktuves garums

Maksimālais slīpums (grādos)

Maksimālais slīpums ( %)

> 1 000 mm

4,47

8

600 mm līdz 1 000 mm

8,5

15

Mazāk par 600 mm

10,2

18

Piezīme. Šie slīpumi mērāmi, kad vagons stāv un ir uz taisna un līdzena sliežu ceļa.

Piezīme.

4.2.2.10.   Margas

Visas margas, ko ierīko vagonā, šķērsgriezumā ir apaļas ar ārējo diametru no 30 mm līdz 40 mm un ar 45 mm minimālo brīvo attālumu līdz jebkurai blakusesošai virsmai. Ja margas ir izliektas, margas virsmas līknes iekšējais rādiuss ir vismaz 50 mm.

Visām margām jābūt kontrastējošā krāsā pret to fonu.

Durvīm, kurām ir vairāk nekā divi ieejas pakāpieni, abās pusēs ieejai ir margas, kas nostiprinātas iekšpusē pēc iespējas tuvāk vagona ārsienai. To augstums saskaņā ar peronu augstumu, kuram paredzēts ritošais sastāvs, un paralēli ar pakāpiena aizsargapkaluma līniju ir no 800 mm līdz 900 mm virs pirmā izmantojamā pakāpiena, iekāpjot vilcienā.

Jānodrošina arī vertikāla marga iekāpšanai vilcienā un izkāpšanai no tā. Durvīm, kurām ir vairāk nekā divi pakāpieni iekāpšanai, paredz arī vertikālas margas abās pakāpienu pusēs, un tās nostiprina iekšpusē pēc iespējas tuvāk vagona ārsienai. Margu augstums ir no 700 mm līdz 1 200 mm virs pirmā pakāpiena sliekšņa.

Ja pārejas bezšķēršļu josla ir mazāka par 1 000 mm un garāka par 2 000 mm, margas vai turekļus pasažieriem domātajās starpvagonu ejās nostiprina šajās ejās vai to tuvumā. Ja pāreju bezšķēršļu josla ir 1 000 mm vai platāka, margas vai turekļus paredz pārejā.

4.2.2.11.   Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa

Ja vilcienā ir pasažieriem paredzētas guļamtelpas, tajā jābūt vagonam, kurā ir vismaz viena ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa, kurā iespējams novietot ratiņkrēslu atbilstīgi M pielikumā minētajām specifikācijām.

Ja vilcienā ir vairāk nekā viens vagons ar guļamtelpām pasažieriem, tajā jābūt vismaz divām ar ratiņkrēslu pieejamām guļamtelpām.

Ja vilcienā ir ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa, attiecīgā vagona ārpusē uz durvīm to norāda ar zīmi atbilstīgi N pielikuma N.3 un N.4 punktam.

Guļamtelpu aprīko ar vismaz divām trauksmes ierīcēm, kuras PRM briesmu gadījumā ļauj informēt personu, kura spēj attiecīgi rīkoties. Vienu ierīci ierīko ne augstāk kā 450 milimetrus virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz ierīces augšpusei. Otru novieto no 600 milimetru līdz 800 milimetru augstumā virs grīdas, mērot vertikāli uz ierīces augšdaļu.

PRM

Apakšējo trauksmes ierīci novieto tā, lai spiedpogu ērti var aizsniegt cilvēks, kas guļ uz grīdas. Šīs divas ierīces ierīko uz dažādām guļamtelpas vertikālajām virsmām. Trauksmes ierīces atšķiras no jebkurām citām vadības pogām guļamtelpā, un tās ir citā krāsā nekā pārējās vadības ierīces.

Zīmi, kas atbilst N pielikuma N.3 un N.7 punkta prasībām, novieto blakus katrai trauksmes ierīcei. Zīmē attēlo ierīces funkciju un nepieciešamo darbību, un tā kontrastē ar tās fonu, kā arī tajā ir skaidra vizuālā un reljefā informācija.

Guļamtelpā nodrošina vizuālu un akustisku norādi, ka trauksmes ierīce ir iedarbināta.

4.2.2.12.   Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.12.1.   Vispārīgās prasības

Jāparāda, ka punkts, kurš atrodas katru durvju pakāpiena priekšpusē (2), centrālajā pozīcijā abās tā vagona pusēs, kas stāv centrāli uz sliedēm un ekspluatācijas kārtībā ar jauniem riteņiem, bet bez pasažieriem, atrodas tās virsmas iekšpusē, kuru apzīmē kā “pakāpiena atrašanos” 11. attēlā, un tas atbilst turpmāk minētajām prasībām.

2

Pakāpienus iekāpšanai konstruē tā, lai tie atbilstu šādām prasībām saskaņā ar perona tipu, pie kura ritošajam sastāvam paredzēts apstāties normālos ekspluatācijas apstākļos. Grīda pie ieejas durvīm uzskatāma par pakāpienu.

Pakāpieniem jābūt izvietotiem tā, lai maksimālie vilciena konstrukcijas gabarīti atbilstu kravas vagonu SITS C pielikuma prasībām.

Prasība a) visam ritošajam sastāvam, kuram ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie peroniem, kas zemāki par 550 mm

Prasība a) visam ritošajam sastāvam, kuram ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie peroniem, kas zemāki par 550 mm

Apakšējo pakāpienu (pirmo līmeni) novieto uz vagona konstrukcijas gabarītu apakšējās robežas saskaņā ar kravas vagonu SITS C pielikuma prasībām, ko piemēro šim vagonam.

Apakšējā pakāpiena (pirmā līmeņa) horizontālajai pozīcijai jāatrodas pie vagona konstrukcijas gabarītu ārējās robežas saskaņā ar kravas vagonu SITS C pielikuma prasībām, ko piemēro šim vagonam.

Prasība b) visam ritošajam sastāvam, kuram ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 550 mm augstiem peroniem

Prasība b) visam ritošajam sastāvam, kuram ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 550 mm augstiem peroniem

Pakāpienam jāatbilst 11. attēlā norādītajām prasībām un šādām vērtībām, kad vagons ir apstādināts tā nominālajā pozīcijā.

| | δh mm | δv
  + mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkni, kuras rādiuss ir 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv
  + mm

v

+

δv- mm

v-

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkni, kuras rādiuss ir 300 m

290

230

160

Prasība c) visam ritošajam sastāvam, kuram ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 760 mm augstiem peroniem

Prasība c) visam ritošajam sastāvam, kuram ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 760 mm augstiem peroniem

Pakāpienam jāatbilst 11. attēlā norādītajām prasībām un šādām vērtībām, kad vagons ir apstādināts tā nominālajā pozīcijā.

| | δh mm | δv
  + mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkni, kuras rādiuss ir 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv
  + mm

v

+

δv- mm

v-

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkni, kuras rādiuss ir 300 m

290

230

160

Prasība d) visiem ritošajiem sastāviem, kuriem parastā ekspluatācijā paredzēts apstāties pie 760 mm augstiem peroniem un 550 mm augstiem peroniem vai zemākiem un kuriem ir divi vai vairāki pakāpieni iekāpšanai

Prasība d) visiem ritošajiem sastāviem, kuriem parastā ekspluatācijā paredzēts apstāties pie 760 mm augstiem peroniem un 550 mm augstiem peroniem vai zemākiem un kuriem ir divi vai vairāki pakāpieni iekāpšanai

Papildus attiecīgām iepriekšminētām prasībām, pakāpienam jāatbilst 11. attēlā norādītajām prasībām un šādām vērtībām, kad vagons ir apstādināts tā nominālajā pozīcijā pie nominālā perona augstuma 760 mm.

| | δh mm | δv
  + mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 380 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkni, kuras rādiuss ir 300 m | 470 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv
  + mm

v

+

δv- mm

v-

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

380

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkni, kuras rādiuss ir 300 m

470

230

160

Image

4.2.2.12.2.   Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai

Visi pakāpieni, kas paredzēti iekāpšanai un izkāpšanai, ir nodrošināti pret slīdēšanu, un to brīvās virsmas platums sakrīt ar durvju platumu.

Iekšējo pakāpienu maksimālais augstums piekļuvei no ārpuses ir 200 mm, un minimālais dziļums (solis) starp pakāpienu vertikālajām malām – 240 mm. Visu pakāpienu augstumam jābūt vienādam. Pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras izmēri ir no 45 mm līdz 50 mm un kura noklāj pakāpienu visā platumā pa pakāpiena aizsargapkaluma priekšējo un augšējo virsmu.

Katra pakāpiena augstumu var palielināt maksimāli līdz 230 mm, ja iespējams parādīt, ka tādējādi nepieciešamo pakāpienu skaits tiek samazināts par vienu pakāpienu. (Piemēram, ja jāšķērso vertikālais attālums 460 mm, var parādīt, ka, izmantojot līdz 230 mm augstus pakāpienus, iespējams samazināt nepieciešamo pakāpienu skaitu no 3 līdz 2.)

Fiksēta vai paceļama pakāpiena piekļuvei no ārpuses maksimālais augstums ir 230 mm starp pakāpieniem, un minimālais dziļums – 150 mm. Ja vilciens ir aprīkots ar pakāpienu plāksni, kura ir durvju sliekšņa pagarinājums ārpus vagona, un starp pakāpiena plāksni un vagona grīdu nav līmeņu atšķirības, tas nav uzskatāms par pakāpienu šīs specifikācijas izpratnē. Minimālais līmeņu kritums ar maksimāli 60 mm starp vestibila grīdas virsmu un vagona ārpusi, ko izmanto durvju aizvēršanai, ir pieļaujams un nav uzskatāms par pakāpienu.

Piekļuve vagona vestibilam īstenojama ar maksimāli 4 pakāpieniem, no kuriem viens var būt ārējais.

4.2.2.12.3.   Iekāpšanas palīglīdzekļi

4.2.2.12.3.1.   Vispārīgi

Iekāpšanas palīglīdzekļi atbilst turpmākajā tabulā norādītajām prasībām.

| Iekāpšanas palīglīdzekļu izmantošana | Nav pieejams pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos | Pieejams gan pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, gan citiem pasažieriem | Pieejams tikai pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekāpšanas palīglīdzekļu kategorija* | Paceļami pakāpieni | Platforma | Pacēlājs |
| Citas ierīces | Paceļamā platforma | Citas ierīces |
| | Citas ierīces | |
| Vispārīgas prasības saskaņā ar: | A kategoriju | A kategoriju | B kategoriju |
| | B kategoriju | |

Iekāpšanas palīglīdzekļu izmantošana

Nav pieejams pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

Pieejams gan pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, gan citiem pasažieriem

Pieejams tikai pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

Iekāpšanas palīglīdzekļu kategorija*

Paceļami pakāpieni

Platforma

Pacēlājs

Citas ierīces

Paceļamā platforma

Citas ierīces

Citas ierīces

Vispārīgas prasības saskaņā ar:

A kategoriju

A kategoriju

B kategoriju

B kategoriju

4.2.2.12.3.2.   Iekāpšanas palīglīdzekļu pieejamība ratiņkrēslu lietotājiem

Kad paredzēts atvērt vilciena durvis, pa kurām iespējams iekļūt ar ratiņkrēslu, parastā ekspluatācijas laikā pie perona stacijā, kuram saskaņā ar 4.1.2.3.1. punktu ir bezšķēršļu ceļi, nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, kas izmantojami starp šādām durvīm un peronu, lai ļautu pasažierim ratiņkrēslā iekļūt vilcienā vai izkļūt no tā, ja vien netiek parādīts, ka attālums starp durvju sliekšņa malu un perona malu nepārsniedz 75 mm, mērot horizontāli, un 50 mm, mērot vertikāli.

Perona malas pozīcija, kurai piemērojami ritošā sastāva iekāpšanas palīglīdzekļi, saskaņā ar iepriekšējo rindkopu nosakāma ritošā sastāva raksturlielumos.

Ja attālums starp viena un tā paša maršruta stacijām ar peroniem, kurus izmanto ritošais sastāvs un kuri aprīkoti ar iekāpšanas palīglīdzekļiem ratiņkrēslu lietotājiem, nepārsniedz 30 km, ritošajam sastāvam nav prasības obligāti pārvadāt šādus palīglīdzekļus.

Atbildīgais infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs, ja tā ir atbildīgā institūcija) un dzelzceļa uzņēmums vienojas par iekāpšanas palīglīdzekļu pārvaldību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 1371/2007 par starptautiskā dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem, lai noteiktu kura puse ir atbildīga par nepieciešamo iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšanu. Infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs(-i)) un dzelzceļa uzņēmums nodrošina vispiemērotāko savstarpēji saskaņoto atbildības jomu sadalījumu.

Šādos nolīgumos nosaka:

| — | staciju peronus, kuros infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, un ritošos sastāvus, kuriem tos izmantos, |
| --- | --- |

—

staciju peronus, kuros infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, un ritošos sastāvus, kuriem tos izmantos,

| — | staciju peronus, kuros dzelzceļa uzņēmums nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, un ritošos sastāvus, kuriem tos izmantos, |
| --- | --- |

—

staciju peronus, kuros dzelzceļa uzņēmums nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, un ritošos sastāvus, kuriem tos izmantos,

| — | ritošos sastāvus, kuriem dzelzceļa uzņēmums nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, un staciju peronus, kuros tos izmantos, |
| --- | --- |

—

ritošos sastāvus, kuriem dzelzceļa uzņēmums nodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus, un staciju peronus, kuros tos izmantos,

| — | īpašus noteikumus vilcienu apstādināšanai, lai izpildītu 4.1.2.19. punkta (vieta iekāpšanas palīglīdzekļiem ratiņkrēslu lietotājiem) prasības. |
| --- | --- |

—

īpašus noteikumus vilcienu apstādināšanai, lai izpildītu 4.1.2.19. punkta (vieta iekāpšanas palīglīdzekļiem ratiņkrēslu lietotājiem) prasības.

Dzelzceļa uzņēmums savā drošības pārvaldības sistēmā norāda, kādas ir tā saistības saskaņā ar šādiem nolīgumiem un kā tās plānots izpildīt.

Infrastruktūras pārvaldītājs savā drošības pārvaldības sistēmā norāda, kādas ir tā saistības saskaņā ar šādiem nolīgumiem un kā tās plānots izpildīt.

Iepriekšējās rindkopās minētais stacijas pārvaldītājs, kas atbild par perona ekspluatāciju, saskaņā ar Direktīvas 91/440/EK 3. panta infrastruktūras definīciju un Regulu 2598/70/EK, ir uzskatāms par infrastruktūras pārvaldītāju.

4.2.2.12.3.3.   Vispārīgās prasības attiecībā uz A kategoriju

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Ierīce spēj izturēt koncentrētu lejupvērstu vertikālu 2 kN slodzi, kas tiek piemērota uz 100 mm * 200 mm virsmas laukuma jebkurā pozīcijā uz tai pakļautā pakāpiena virsmas, neradot pastāvīgu deformāciju.

Ierīce spēj izturēt uz tās virsmas lejupvērstu vertikālu 4 kN slodzi uz pakāpiena garuma metru, neradot nozīmīgu pastāvīgu deformāciju.

Instalē piemērotu mehānismu, lai nodrošinātu ierīces stabilitāti izvērstā un saliktā pozīcijā.

Ierīces virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvā virsma ir tikpat plata kā durvis.

Ierīce aprīkojama ar mehānismu, kurš var apstādināt šāda pakāpiena kustību, ja tā priekšējā mala nokļūst kontaktā ar personu vai priekšmetu brīdī, kad pakāpiens atrodas kustībā.

Maksimālais ierīces radītais spēks atbilst šādām prasībām.

Maksimālais ierīces spēks, ko tā rada atvēršanās virzienā, saduroties ar šķērsli, nepārsniedz 300 N.

Ja paredzēts, ka pasažieri vagona iekšpusē stāv uz ierīces, kas pārvietojas vertikāli, pakāpienu nedrīkst darbināt, ja uz virsmu ar 80 mm diametru jebkurā pakāpiena virsmas pozīcijā iedarbojas ar 150 N spēku.

Ierīcē paredz ārkārtas metodi tās izmantošanai un apturēšanai, ja pakāpienam tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve.

4.2.2.12.3.4.   Vispārīgās prasības attiecībā uz B kategoriju

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Ja iekāpšanas palīglīdzekļi ir novietoti stacijās, tie ir piemēroti ratiņkrēslam ar īpašībām, kas izklāstītas M pielikumā.

Ierīces virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvā virsma ir vismaz 760 mm plata, izņemot pacēlājus, kuriem atļautais izmērs ir 720 mm. Ja platforma ir šaurāka par 900 mm, tai abās pusēs ir paceltas malas, lai novērstu pārvietošanās palīglīdzekļa riteņu noslīdēšanu.

Ierīce spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots uzbrauktuves centrā un nosedz 660 mm × 660 mm laukumu.

4.2.2.12.3.5.   Īpašas prasības pārvietojamām kāpnēm

Pārvietojamās kāpnes ir vilcienā ierīkota ierīce, kas ir pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu.

Ir atļauts izmantot pārvietojamās kāpnes, ja tās atbilst izvēlētās sliežu konstrukcijas ritošā sastāva prasībām saskaņā ar kravas vagonu SITS C pielikumu.

Ja pārvietojamās kāpnes izvirzās ārpus noteikumos noteiktajiem pieļaujamajiem gabarītiem, vilcienam jābūt nekustīgam, kamēr kāpnes ir izvirzītas.

Pārvietojamo kāpņu izvirzīšanai jābūt pabeigtai, pirms durvju atvērums ļauj pasažieriem tās šķērsot un pretēji, ievilkšana atpakaļ drīkst sākties tikai tad, kad durvju atvērums vairs neļauj PRM tās šķērsot.

PRM

4.2.2.12.3.6.   Īpašas prasības pārvietojamām uzbrauktuvēm

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Ja apkalpe vada šo ierīci mehāniski, ierīce nodrošina drošību, un tās ekspluatācijai izmantojama minimāla piepūle.

Ja iekāpšanas ierīce ir darbināma ar elektrību, iekāpšanas palīglīdzeklim paredz ārkārtas manuālās darbināšanas metodi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. Šāda metode nodrošina drošu ierīces darbināšanu gan tajā esošajam cilvēkam, gan tās darbinātājam.

Apkalpe piekļuves uzbrauktuves pievieno manuāli vai arī tās glabājas uz stacijas perona vai vilcienā, vai tās pusautomātiski var izvietot ar mehāniskiem līdzekļiem, ko darbina apkalpe vai pasažieris.

Uzbrauktuves virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvais platums ir vismaz 760 mm.

Uzbrauktuves abās pusēs ir paceltas malas, lai novērstu palīglīdzekļu riteņu noslīdēšanu.

Paaugstinājumiem uzbrauktuves abos galos ir slīpums, un tas nedrīkst būt augstāks par 20 mm. Tie ir atzīmēti ar kontrastējošām brīdinājuma joslām.

Izmantojot uzbrauktuvi iekļūšanai vilcienā vai izkļūšanai no tā, nodrošina uzbrauktuves neizkustēšanos no vietas, kad uz tās uzbrauc vai no tās nobrauc.

Izveido drošu nodalījumu vilcienā uzglabātajām uzbrauktuvēm, tajā skaitā portatīvām uzbrauktuvēm, lai tās neatdurtos pret pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem vai neradītu apdraudējumu pasažieriem vilciena pēkšņas apstāšanās gadījumā.

Uzbrauktuves slīpuma maksimālā vērtība ir 10,2 grādi (18 %). Šādā maksimālajā slīpumā pasažierim var būt vajadzīga palīdzība.

Prasības apakšsistēmai

Izveido drošu nodalījumu vilcienā uzglabātajām uzbrauktuvēm, tajā skaitā portatīvām uzbrauktuvēm, lai tās neatdurtos pret pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem vai neradītu apdraudējumu pasažieriem pēkšņas apstāšanās gadījumā.

4.2.2.12.3.7.   Īpašas prasības pusautomātiskajām uzbrauktuvēm

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Pusautomātisku uzbrauktuvi aprīko ar ierīci, kas var apstādināt pakāpiena kustību, ja tā priekšējā mala saduras ar kādu lietu vai personu, kamēr platforma atrodas kustībā.

Uzbrauktuves slīpuma maksimālā vērtība ir 10,2 grādi (18 %). Šādā maksimālajā slīpumā pasažierim var būt vajadzīga palīdzība.

Prasības apakšsistēmai

Vadības ierīce nodrošina, ka vagonu nevar izkustināt, pirms nav pacelta pusautomātiskā uzbrauktuve.

4.2.2.12.3.8.   Īpašas prasības paceļamām platformām

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Paceļamā platforma ir ierīce, kas integrēta vagonā un ir pilnībā automātiska un darbināma saistībā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu. Tā paliek horizontālā stāvoklī bez atbalsta uz stacijas perona.

4.2.2.12.3.9.   Īpašas prasības iebūvētiem pacēlājiem

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Iebūvēts pacēlējs ir ierīce, kas integrēta vagona durvju ejā un kuru darbina vilciena apkalpe. Sistēma spēj pārvarēt maksimālā augstuma starpību starp vagona grīdu un stacijas peronu, pie kuras tā tiek izmantota.

Ja izmato iebūvētu pacēlāju, tas atbilst šādām prasībām.

Jebkuras vadības ierīces, ar ko pacēlāju darbina, nolaiž līdz zemei, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams, lai operators nepārtraukti manuāli spiestu vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas.

Pacēlājā iekļauta avārijas darbības metode, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā nolaistu līdz lejai pilnu pacēlāju, kā arī paceltu un nofiksētu uzglabāšanas pozīcijā tukšu pacēlāju.

Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm/sekundē, paceļot vai nolaižot personu, un 300 mm/sekundē, platformu darbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju darbina vai nofiksē manuāli). Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tā atrodas pasažieris, ir 0,3 g.

Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas tā darbības laikā.

Pārvietojama barjera vai attiecīga konstrukcijas īpašība pasargā ratiņkrēslu no noripošanas pa malu, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā.

Katrā pacēlāja platformas pusē, kura ir ārpus vagona, atrodoties paceltā pozīcijā, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās.

Iekraušanas malas barjera (ārējā barjera), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, ir pietiekama, kad tā ir pacelta vai noslēgta, vai to nodrošina ar papildu sistēmu, lai novērstu motorizēta ratiņkrēsla noripošanu vai atduršanos pret to.

Pacēlājs ļauj pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, atrasties gan virzienā ar seju pret iekāpšanas virzienu, gan ar muguru.

Paredz drošu uzglabāšanas sistēmu, lai uzglabāšanas pozīcijā nofiksēts pacēlājs neatdurtos pret pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem vai neradītu apdraudējumu pasažieriem.

Kad pacēlājs ir uzglabāšanas pozīcijā, minimālais izmantojamais durvju ejas platums ir 800 mm.

Prasības apakšsistēmai

Pacēlāja konstrukcija nodrošina, ka vagons nevar izkustēties, ja pacēlājs nav nofiksēts uzglabāšanas pozīcijā.

4.2.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Tā kā pašlaik nav parasto dzelzceļu SITS pasažieru ritošajam sastāvam un infrastruktūrai, šī iedaļa paliek atklātais punkts.

Nav saskarnes ar vilciena vadības ierīci un signalizācijas apakšsistēmu.

Saskarnes ar ekspluatācijas apakšsistēmu ir aprakstītas 4.1.4. iedaļā “Tehniskie noteikumi”.

4.2.4.   Tehniskie noteikumi

Še ietvertie tehniskie noteikumi neveido daļu no ritošā sastāva novērtējuma.

Šī SITS nenosaka tehniskos noteikumus evakuācijai bīstamu situāciju gadījumā, tikai attiecīgās tehniskās prasības. Ritošā sastāva tehnisko prasību mērķis ir sekmēt visu, tai skaitā PRM, evakuāciju.

PRM

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, tehniskie noteikumi, ko īpaši piemēro ritošā sastāva apakšsistēmai saskaņā ar 1.1. punktā definēto tehniskās darbības jomu attiecībā uz šo SITS, ir šādi.

| — | Vispārīgi

  Dzelzceļa uzņēmumam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu, ka visu kategoriju PRM var iekļūt pasažieru ritošajā sastāvā visos darbības laikos saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šādai politikai jābūt savietojamai attiecīgi ar infrastruktūras pārvaldītāja vai stacijas pārvaldītāja politiku (sk. 4.2.4. iedaļu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Ritošā sastāva politikā ietver vismaz šādus tehniskos noteikumus šādām situācijām. |
| --- | --- |

—

Vispārīgi

Vispārīgi

Dzelzceļa uzņēmumam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu, ka visu kategoriju PRM var iekļūt pasažieru ritošajā sastāvā visos darbības laikos saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šādai politikai jābūt savietojamai attiecīgi ar infrastruktūras pārvaldītāja vai stacijas pārvaldītāja politiku (sk. 4.2.4. iedaļu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Ritošā sastāva politikā ietver vismaz šādus tehniskos noteikumus šādām situācijām.

PRM

| — | Piekļuve priekšrocību sēdvietām un to rezervēšana

  Saistībā ar sēdvietām, kuras klasificē kā “priekšrocību” sēdvietas, pastāv divi iespējami nosacījumi: (i) nerezervētas un (ii) rezervētas (sk. 4.2.2.2.1. iedaļu). (i) gadījumā tehniskie noteikumi tiks attiecināti uz citiem pasažieriem (t. i., virziena norāžu nodrošinājums) ar lūgumu nodrošināt, ka priekšroka dodama visu kategoriju PRM, kuri definēti kā tiesīgi izmantot šādas sēdvietas, un ka attiecīgi aizņemtās sēdvietas atbrīvojamas. (ii) gadījumā tehniskos noteikumus īsteno dzelzceļa uzņēmums, lai nodrošinātu, ka biļešu iegādes rezervēšanas sistēma ir taisnīga attiecībā uz PRM. Šādi noteikumi nodrošinās, ka priekšrocību sēdvietas sākotnēji, līdz konkrētam laikam pirms vilciena atiešanas, ir pieejamas rezervēšanai tikai PRM. Tas ietver arī iespēju personai ar suni – pavadoni rezervēt divas vietas – vienu PRM un vienu sunim. Pēc tam priekšrocību sēdvietas ir pieejamas visiem pasažieriem, tajā skaitā PRM. |
| --- | --- |

—

Piekļuve priekšrocību sēdvietām un to rezervēšana

Piekļuve priekšrocību sēdvietām un to rezervēšana

Saistībā ar sēdvietām, kuras klasificē kā “priekšrocību” sēdvietas, pastāv divi iespējami nosacījumi: (i) nerezervētas un (ii) rezervētas (sk. 4.2.2.2.1. iedaļu). (i) gadījumā tehniskie noteikumi tiks attiecināti uz citiem pasažieriem (t. i., virziena norāžu nodrošinājums) ar lūgumu nodrošināt, ka priekšroka dodama visu kategoriju PRM, kuri definēti kā tiesīgi izmantot šādas sēdvietas, un ka attiecīgi aizņemtās sēdvietas atbrīvojamas. (ii) gadījumā tehniskos noteikumus īsteno dzelzceļa uzņēmums, lai nodrošinātu, ka biļešu iegādes rezervēšanas sistēma ir taisnīga attiecībā uz PRM. Šādi noteikumi nodrošinās, ka priekšrocību sēdvietas sākotnēji, līdz konkrētam laikam pirms vilciena atiešanas, ir pieejamas rezervēšanai tikai PRM. Tas ietver arī iespēju personai ar suni – pavadoni rezervēt divas vietas – vienu PRM un vienu sunim. Pēc tam priekšrocību sēdvietas ir pieejamas visiem pasažieriem, tajā skaitā PRM.

PRM

PRM

PRM

PRM

PRM

| — | Suņu – pavadoņu pārvadāšana

  Jāizstrādā tehniskie noteikumi, lai nodrošinātu, ka PRM ar suni – pavadoni netiktu iekasēta papildu samaksa. |
| --- | --- |

—

Suņu – pavadoņu pārvadāšana

Suņu – pavadoņu pārvadāšana

Jāizstrādā tehniskie noteikumi, lai nodrošinātu, ka PRM ar suni – pavadoni netiktu iekasēta papildu samaksa.

PRM

| — | Piekļuve ratiņkrēslu vietām un to rezervēšana

  Iepriekš minētā piekļuve priekšrocību sēdvietām un to rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz ratiņkrēslu vietām (sk. 4.2.2.3. iedaļu), izņemot to, ka ratiņkrēslu lietotāji ir vienīgā PRM kategorija, kuriem ir privilēģijas. Turklāt tehniskajos noteikumos nosaka (i) nerezervētu vai (ii) rezervētu PRM pavadoņu (kas nav PRM) sēdēšanu ratiņkrēslu lietotāju vietu tuvumā vai ar seju to virzienā. Nolaižamas sēdvietas ļauj pārvērst ratiņkrēslu vietas universālās sēdvietās. |
| --- | --- |

—

Piekļuve ratiņkrēslu vietām un to rezervēšana

Piekļuve ratiņkrēslu vietām un to rezervēšana

Iepriekš minētā piekļuve priekšrocību sēdvietām un to rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz ratiņkrēslu vietām (sk. 4.2.2.3. iedaļu), izņemot to, ka ratiņkrēslu lietotāji ir vienīgā PRM kategorija, kuriem ir privilēģijas. Turklāt tehniskajos noteikumos nosaka (i) nerezervētu vai (ii) rezervētu PRM pavadoņu (kas nav PRM) sēdēšanu ratiņkrēslu lietotāju vietu tuvumā vai ar seju to virzienā. Nolaižamas sēdvietas ļauj pārvērst ratiņkrēslu vietas universālās sēdvietās.

PRM

PRM

PRM

| — | Piekļuve universālajām kupejām un to rezervēšana

  Iepriekšminētie priekšrocību sēdvietu rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz universālajām kupejām (sk.4.2.2.3. iedaļu). Tomēr tehniskajos noteikumos neparedz iepriekš nerezervētu universālu kupeju aizņemšanu (t. i., vienmēr būs nepieciešama iepriekšēja rezervēšana). |
| --- | --- |

—

Piekļuve universālajām kupejām un to rezervēšana

Piekļuve universālajām kupejām un to rezervēšana

Iepriekšminētie priekšrocību sēdvietu rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz universālajām kupejām (sk.4.2.2.3. iedaļu). Tomēr tehniskajos noteikumos neparedz iepriekš nerezervētu universālu kupeju aizņemšanu (t. i., vienmēr būs nepieciešama iepriekšēja rezervēšana).

| — | Ratiņkrēslu lietotāju vietas trauksmes signāls (trauksmes sistēma ratiņkrēslu lietotājiem)

  Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu atbilstošu vilciena apkalpes reakciju un rīcību, ja ratiņkrēslu lietotāju sēdvietā tiek iedarbināts trauksmes signāls (sk. 4.2.2.3. punktu). |
| --- | --- |

—

Ratiņkrēslu lietotāju vietas trauksmes signāls (trauksmes sistēma ratiņkrēslu lietotājiem)

Ratiņkrēslu lietotāju vietas trauksmes signāls (trauksmes sistēma ratiņkrēslu lietotājiem)

Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu atbilstošu vilciena apkalpes reakciju un rīcību, ja ratiņkrēslu lietotāju sēdvietā tiek iedarbināts trauksmes signāls (sk. 4.2.2.3. punktu).

| — | Ārdurvju aktivizēšana, ko veic vilciena apkalpe

  Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz ārdurvju aktivizēšanu, ko veic vilciena apkalpe, lai nodrošinātu visu pasažieru, tajā skaitā PRM drošību (sk. 4.2.2.4.1. iedaļu). |
| --- | --- |

—

Ārdurvju aktivizēšana, ko veic vilciena apkalpe

Ārdurvju aktivizēšana, ko veic vilciena apkalpe

Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz ārdurvju aktivizēšanu, ko veic vilciena apkalpe, lai nodrošinātu visu pasažieru, tajā skaitā PRM drošību (sk. 4.2.2.4.1. iedaļu).

PRM

| — | Vilciena apkalpe – trauksmes sistēma universālās tualetēs

  Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un darbību, ja universālajā tualetē kāds pasažieris, tajā skaitā PRM iedarbinājis trauksmi (sk. 4.2.2.6.3. punktu). |
| --- | --- |

—

Vilciena apkalpe – trauksmes sistēma universālās tualetēs

Vilciena apkalpe – trauksmes sistēma universālās tualetēs

Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un darbību, ja universālajā tualetē kāds pasažieris, tajā skaitā PRM iedarbinājis trauksmi (sk. 4.2.2.6.3. punktu).

PRM

| — | Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumos

  Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz akustisko drošības instrukciju pārraidi pasažieriem ārkārtas gadījumos (sk. 4.2.2.8.1. iedaļu). Šie noteikumi ietver instrukciju un to pārraides veidu. |
| --- | --- |

—

Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumos

Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumos

Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz akustisko drošības instrukciju pārraidi pasažieriem ārkārtas gadījumos (sk. 4.2.2.8.1. iedaļu). Šie noteikumi ietver instrukciju un to pārraides veidu.

| — | Vizuālā informācija – reklāmu kontrole

  Īsteno tehniskos noteikumus, lai izvairītos no potenciālas pasažieru maldināšanas ar vizuālu informāciju reklāmas veidā (sk. 4.2.2.8.2. iedaļu). Šie noteikumi attiecas uz reklāmu relatīvo izvietojumu, izmēriem un izgaismošanu. |
| --- | --- |

—

Vizuālā informācija – reklāmu kontrole

Vizuālā informācija – reklāmu kontrole

Īsteno tehniskos noteikumus, lai izvairītos no potenciālas pasažieru maldināšanas ar vizuālu informāciju reklāmas veidā (sk. 4.2.2.8.2. iedaļu). Šie noteikumi attiecas uz reklāmu relatīvo izvietojumu, izmēriem un izgaismošanu.

| — | Automātiskās informācijas sistēmas – nepareizas vai maldinošas informācijas labošana manuāli

  Īsteno tehniskos noteikumus, lai vilciena apkalpe varētu piekļūt automātiskai informācijai un labot, ja tā ir kļūdaina (sk. 4.2.2.8. iedaļu). |
| --- | --- |

—

Automātiskās informācijas sistēmas – nepareizas vai maldinošas informācijas labošana manuāli

Automātiskās informācijas sistēmas – nepareizas vai maldinošas informācijas labošana manuāli

Īsteno tehniskos noteikumus, lai vilciena apkalpe varētu piekļūt automātiskai informācijai un labot, ja tā ir kļūdaina (sk. 4.2.2.8. iedaļu).

| — | Noteikumi par galastacijas un nākamās pieturas paziņošanu

  Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu, ka nākamo pieturu paziņo ne vēlāk kā 2 minūtes pirms vilciena pienākšanas stacijā (sk. 4.2.2.8. iedaļu). |
| --- | --- |

—

Noteikumi par galastacijas un nākamās pieturas paziņošanu

Noteikumi par galastacijas un nākamās pieturas paziņošanu

Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu, ka nākamo pieturu paziņo ne vēlāk kā 2 minūtes pirms vilciena pienākšanas stacijā (sk. 4.2.2.8. iedaļu).

| — | Valoda, kāda izmantojama paziņojumiem vilcienos

  Paziņojumi vilcienā var būt ierakstīti vai dzīvajā ēterā. Abos gadījumos īsteno tehniskos noteikumus, lai pamatotu izmantotās valodas, ņemot vērā maršruta(-u) tipiskāko pasažieru nacionālo sastāvu attiecībā uz valodām (sk. 4.2.2.8. iedaļu). |
| --- | --- |

—

Valoda, kāda izmantojama paziņojumiem vilcienos

Valoda, kāda izmantojama paziņojumiem vilcienos

Paziņojumi vilcienā var būt ierakstīti vai dzīvajā ēterā. Abos gadījumos īsteno tehniskos noteikumus, lai pamatotu izmantotās valodas, ņemot vērā maršruta(-u) tipiskāko pasažieru nacionālo sastāvu attiecībā uz valodām (sk. 4.2.2.8. iedaļu).

| — | Trauksmes sistēma kupejās

  Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un rīcību, kad vilciena kupejā jebkurš pasažieris, tajā skaitā PRM iedarbinājis ārkārtas trauksmes signālu (attiecas uz 4.2.2.11. punktu). |
| --- | --- |

—

Trauksmes sistēma kupejās

Trauksmes sistēma kupejās

Īsteno tehniskos noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un rīcību, kad vilciena kupejā jebkurš pasažieris, tajā skaitā PRM iedarbinājis ārkārtas trauksmes signālu (attiecas uz 4.2.2.11. punktu).

PRM

| — | Noteikumi par vilcienu sastāviem, lai iekāpšanas palīglīdzekļu ierīces ratiņkrēsliem varētu izmantot saskaņā ar peronu izvietojumu

  Īsteno tehniskos noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus, lai varētu noteikt iekāpšanas palīglīdzekļu drošas ekspluatācijas zonas ratiņkrēsliem attiecībā uz vilcienu apstāšanās vietām. |
| --- | --- |

—

Noteikumi par vilcienu sastāviem, lai iekāpšanas palīglīdzekļu ierīces ratiņkrēsliem varētu izmantot saskaņā ar peronu izvietojumu

Noteikumi par vilcienu sastāviem, lai iekāpšanas palīglīdzekļu ierīces ratiņkrēsliem varētu izmantot saskaņā ar peronu izvietojumu

Īsteno tehniskos noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus, lai varētu noteikt iekāpšanas palīglīdzekļu drošas ekspluatācijas zonas ratiņkrēsliem attiecībā uz vilcienu apstāšanās vietām.

| — | Mehānisku un motorizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība

  Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz vilcienu un staciju iekāpšanas palīglīdzekļu ekspluatāciju, ko veic apkalpojošais personāls. Mehānisku ierīču gadījumos procedūras nodrošina, ka personālam jāizmanto minimāla fiziskā piepūle. Motorizētu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka ekspluatācija netiek pārtraukta elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz vilciena vai stacijas pārvietojamās drošības barjeras izmantošanu, ko veic apkalpojošais personāls un kura paredzēta ratiņkrēslu pacēlājiem.
  Tehniskajos noteikumos paredz, ka vilciena un stacijas personāls var droši izmantot iekāpšanas uzbrauktuves, tās izmantojot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā. |
| --- | --- |

—

Mehānisku un motorizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība

Mehānisku un motorizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība

Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz vilcienu un staciju iekāpšanas palīglīdzekļu ekspluatāciju, ko veic apkalpojošais personāls. Mehānisku ierīču gadījumos procedūras nodrošina, ka personālam jāizmanto minimāla fiziskā piepūle. Motorizētu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka ekspluatācija netiek pārtraukta elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz vilciena vai stacijas pārvietojamās drošības barjeras izmantošanu, ko veic apkalpojošais personāls un kura paredzēta ratiņkrēslu pacēlājiem.

Tehniskajos noteikumos paredz, ka vilciena un stacijas personāls var droši izmantot iekāpšanas uzbrauktuves, tās izmantojot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā.

| — | Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem

  Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls apzinās, ka ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešama palīdzība, lai iekļūtu vilcienā un izkļūtu no tā, un ka tie sniedz šādu palīdzību, ja tā nepieciešama.
  Lai nodrošinātu attiecīgi apmācītu personālu, PRM var būt nepieciešams šāda veida palīdzību iepriekš pieteikt. |
| --- | --- |

—

Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem

Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem

Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls apzinās, ka ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešama palīdzība, lai iekļūtu vilcienā un izkļūtu no tā, un ka tie sniedz šādu palīdzību, ja tā nepieciešama.

Lai nodrošinātu attiecīgi apmācītu personālu, PRM var būt nepieciešams šāda veida palīdzību iepriekš pieteikt.

PRM

| — | Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona

  Dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs kopā definē vietu uz perona, kurā šāda iekārta visticamāk tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošiem peroniem, kur vilcieni visticamāk apstāsies.
  Iepriekšējā apgalvojuma sekas ir tādas, ka vilciena apstāšanās vietas dažos gadījumos varētu būt maināmas, lai atbilstu šai prasībai.
  Īsteno tehniskos, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.1.2.19. iedaļu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas. |
| --- | --- |

—

Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona

Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona

Dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs kopā definē vietu uz perona, kurā šāda iekārta visticamāk tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošiem peroniem, kur vilcieni visticamāk apstāsies.

Iepriekšējā apgalvojuma sekas ir tādas, ka vilciena apstāšanās vietas dažos gadījumos varētu būt maināmas, lai atbilstu šai prasībai.

Īsteno tehniskos, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.1.2.19. iedaļu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas.

| — | Ārkārtas metode pārvietojamo kāpņu izmantošanai

  Īsteno tehniskos noteikumus savienojošās platformas nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā vai izmantošanai ārkārtas gadījumos elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

Ārkārtas metode pārvietojamo kāpņu izmantošanai

Ārkārtas metode pārvietojamo kāpņu izmantošanai

Īsteno tehniskos noteikumus savienojošās platformas nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā vai izmantošanai ārkārtas gadījumos elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā.

| — | Bērnu saliekamo ratiņu pārvadāšana

  Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz bērnu saliekamo ratiņu pārvadāšanu. |
| --- | --- |

—

Bērnu saliekamo ratiņu pārvadāšana

Bērnu saliekamo ratiņu pārvadāšana

Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz bērnu saliekamo ratiņu pārvadāšanu.

| — | Bagāžas pārvadāšana

  Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz bagāžas pārvadāšanu. |
| --- | --- |

—

Bagāžas pārvadāšana

Bagāžas pārvadāšana

Īsteno tehniskos noteikumus attiecībā uz bagāžas pārvadāšanu.

| — | Ritošā sastāva formēšanas kombinācijas no SITS PRM atbilstošiem un neatbilstošiem vagoniem

  Formējot ritošo sastāvu no vagoniem, kas atbilst SITS prasībām, un no vagoniem, kas tām neatbilst, īsteno ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka vilcienā ir vismaz divas SITS PRM atbilstošas vietas ratiņkrēsliem. Ja vilcienā ir tualetes, tāpat nodrošina, lai pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, būtu pieejama universālā tualete.
  Šādās ritošā sastāva kombinācijās ir jāparedz procedūra, kā nodrošināt vizuālu un akustisku informāciju par maršrutu visos vagonos.
  Ir atzīts, ka mainīgās informācijas sistēmas un ratiņkrēslu vietu/universālo tualešu trauksmes signāli, strādājot šādos formējumos, pilnībā var nedarboties. |
| --- | --- |

—

Ritošā sastāva formēšanas kombinācijas no SITS PRM atbilstošiem un neatbilstošiem vagoniem

Ritošā sastāva formēšanas kombinācijas no SITS PRM atbilstošiem un neatbilstošiem vagoniem

Formējot ritošo sastāvu no vagoniem, kas atbilst SITS prasībām, un no vagoniem, kas tām neatbilst, īsteno ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka vilcienā ir vismaz divas SITS PRM atbilstošas vietas ratiņkrēsliem. Ja vilcienā ir tualetes, tāpat nodrošina, lai pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, būtu pieejama universālā tualete.

PRM

Šādās ritošā sastāva kombinācijās ir jāparedz procedūra, kā nodrošināt vizuālu un akustisku informāciju par maršrutu visos vagonos.

Ir atzīts, ka mainīgās informācijas sistēmas un ratiņkrēslu vietu/universālo tualešu trauksmes signāli, strādājot šādos formējumos, pilnībā var nedarboties.

| — | Ritošā sastāva formēšana no atsevišķiem SITS PRM atbilstošiem vagoniem

  Ja vagoni, kuri atsevišķi novērtēti saskaņā ar 6.2.7. iedaļu, tiek formēti vilcienā, jānodrošina ekspluatācijas procedūras, lai viss vilciens atbilstu visiem attiecīgiem šīs SITS 4.2. iedaļas punktiem. |
| --- | --- |

—

Ritošā sastāva formēšana no atsevišķiem SITS PRM atbilstošiem vagoniem

Ritošā sastāva formēšana no atsevišķiem SITS PRM atbilstošiem vagoniem

Ja vagoni, kuri atsevišķi novērtēti saskaņā ar 6.2.7. iedaļu, tiek formēti vilcienā, jānodrošina ekspluatācijas procedūras, lai viss vilciens atbilstu visiem attiecīgiem šīs SITS 4.2. iedaļas punktiem.

4.2.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, tehniskās apkopes noteikumi, kas īpaši attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu saskaņā ar tehnisko darbības jomu, kā definēts 1.1. punktā attiecībā uz šo SITS, ir šādi.

Ja aprīkojums, kas pievienots PRM vajadzībām, tiek bojāts (tas ietver arī reljefas zīmes), dzelzceļa uzņēmums nodrošina, ka pastāv procedūras aprīkojuma remontam vai aizstāšanai 6 darba dienu laikā no brīža, kad bojājums konstatēts.

PRM

4.2.6.   Profesionālā kvalifikācija

Ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijai un apkopei nepieciešamā apkalpes profesionālā kvalifikācija saskaņā ar tehnisko jomu, kā definēts 1.1. punktā, un saskaņā ar 4.2.4. punktu, kurā sniegti šai SITS atbilstoši tehniskie noteikumi, ir šāda.

Vilcienu pavadoņu profesionālajā apmācībā sniegt pakalpojumus, sniegt palīdzību pasažieriem stacijās un pārdot biļetes, ietver izpratni par invaliditāti, vienlīdzību, tajā skaitā par īpašām katras PRM kategorijas vajadzībām.

PRM

Par vilcienu uzturēšanu un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un pārvaldītāju profesionālajā apmācībā ietver kursu par invaliditāti, vienlīdzību, tajā skaitā par īpašām katras PRM kategorijas vajadzībām.

PRM

4.2.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Šīs SITS darbības jomā attiecībā uz personāla veselības un drošības nosacījumiem nav īpašu prasību, kas vajadzīgas infrastruktūras apakšsistēmas darbībai, kā arī SITS īstenošanai.

4.2.8.   Ritošā sastāva reģistrs

Turpmāk norādītas prasības attiecībā uz ritošā sastāva reģistru saistībā ar šo SITS.

Ritošā sastāva reģistrā ietver šādu vispārīgu informāciju par katra tipa ritošo sastāvu:

| — | vispārīgs ritošā sastāva tipa apraksts (tajā skaitā maksimālais braukšanas ātrums un stacionāro sēdvietu skaits); |
| --- | --- |

—

vispārīgs ritošā sastāva tipa apraksts (tajā skaitā maksimālais braukšanas ātrums un stacionāro sēdvietu skaits);

| — | dzelzceļa uzņēmums, kas ekspluatē ritošo sastāvu, un, ja atšķirīgs no dzelzceļa uzņēmuma, ritošā sastāva īpašnieks; |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums, kas ekspluatē ritošo sastāvu, un, ja atšķirīgs no dzelzceļa uzņēmuma, ritošā sastāva īpašnieks;

| — | dalībvalsts, kas apstiprina ritošā sastāva atbilstību šīs SITS vajadzībām; |
| --- | --- |

—

dalībvalsts, kas apstiprina ritošā sastāva atbilstību šīs SITS vajadzībām;

| — | ritošā sastāva klase un atsevišķo vagonu numuri; |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva klase un atsevišķo vagonu numuri;

| — | ritošā sastāva ražotājs; |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva ražotājs;

| — | datums, kurā ritošais sastāvs uzsācis sabiedriskos pasažieru pārvadājumus; |
| --- | --- |

—

datums, kurā ritošais sastāvs uzsācis sabiedriskos pasažieru pārvadājumus;

| — | maršruti, kuros ritošo sastāvu atļauts ekspluatēt; |
| --- | --- |

—

maršruti, kuros ritošo sastāvu atļauts ekspluatēt;

| — | datums, kurā izsniegta šā ritošā sastāva atbilstības deklarācija šīs SITS prasībām; |
| --- | --- |

—

datums, kurā izsniegta šā ritošā sastāva atbilstības deklarācija šīs SITS prasībām;

| — | paziņotās institūcijas nosaukums, kas apstiprinājusi atbilstību; |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas nosaukums, kas apstiprinājusi atbilstību;

| — | ritošā sastāva vilciena konfigurācija, ekspluatējot saskaņā ar šo SITS. |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva vilciena konfigurācija, ekspluatējot saskaņā ar šo SITS.

Turklāt katrai ritošā sastāva sastāvdaļai uzskaita un apraksta šādas īpašības attiecībā uz attiecīgiem punktiem šajā SITS:

| — | priekšrocību sēdvietu skaits saskaņā ar 4.2.2.2. punktu; |
| --- | --- |

—

priekšrocību sēdvietu skaits saskaņā ar 4.2.2.2. punktu;

| — | ratiņkrēslu vietu skaits saskaņā ar 4.2.2.3. punktu; |
| --- | --- |

—

ratiņkrēslu vietu skaits saskaņā ar 4.2.2.3. punktu;

| — | tualešu skaits saskaņā ar 4.2.2.6. punktu; |
| --- | --- |

—

tualešu skaits saskaņā ar 4.2.2.6. punktu;

| — | ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu skaits, ja tādas nodrošinātas, saskaņā ar 4.2.2.11. punktu; |
| --- | --- |

—

ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu skaits, ja tādas nodrošinātas, saskaņā ar 4.2.2.11. punktu;

| — | vagona grīdas augstums un visu pakāpienu vietas, kas paredzētas iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā saskaņā ar 4.2.2.12.1., 4.2.2.12.2. un 4.2.2.12.3. punktu; |
| --- | --- |

—

vagona grīdas augstums un visu pakāpienu vietas, kas paredzētas iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā saskaņā ar 4.2.2.12.1., 4.2.2.12.2. un 4.2.2.12.3. punktu;

| — | peronu augstumi (tajā skaitā jebkuri īpaši gadījumi), kuriem ritošais sastāvs ir konstruēts kā savietojams saskaņā ar 4.2.2.12.1. punktu; |
| --- | --- |

—

peronu augstumi (tajā skaitā jebkuri īpaši gadījumi), kuriem ritošais sastāvs ir konstruēts kā savietojams saskaņā ar 4.2.2.12.1. punktu;

| — | jebkuru integrētu iekāpšanas palīglīdzekļu raksturojums, ja tādi ir, saskaņā ar 4.2.2.12.4. punktu; |
| --- | --- |

—

jebkuru integrētu iekāpšanas palīglīdzekļu raksturojums, ja tādi ir, saskaņā ar 4.2.2.12.4. punktu;

| — | jebkuru tādu portatīvu iekāpšanas palīglīdzekļu raksturojums saskaņā ar 4.2.2.12.4. punktu, ko regulāri pārvadā ritošajā sastāvā. |
| --- | --- |

—

jebkuru tādu portatīvu iekāpšanas palīglīdzekļu raksturojums saskaņā ar 4.2.2.12.4. punktu, ko regulāri pārvadā ritošajā sastāvā.

Ja šīs SITS atbilstības nodrošināšanai piemēro valsts tiesību normas, attiecīgajā reģistra ailē norāda attiecīgus likumus un punktus.

Ja mainās reģistrācijas dalībvalsts, ritošā sastāva reģistra saturu attiecībā uz šo ritošo sastāvu šīs SITS darbības jomā sākotnējās reģistrācijas valsts nodod jaunajai ritošā sastāva reģistrācijas valstij.

Ritošā sastāva reģistrā ietvertos datus pieprasa:

| (1) | dalībvalsts, lai apstiprinātu, ka ritošais sastāvs atbilst šīs SITS prasībām; |
| --- | --- |

(1)

dalībvalsts, lai apstiprinātu, ka ritošais sastāvs atbilst šīs SITS prasībām;

| (2) | infrastruktūras pārvaldītājs, lai apstiprinātu, ka ritošais sastāvs ir savietojams ar infrastruktūru, kurā to paredzēts ekspluatēt; |
| --- | --- |

(2)

infrastruktūras pārvaldītājs, lai apstiprinātu, ka ritošais sastāvs ir savietojams ar infrastruktūru, kurā to paredzēts ekspluatēt;

| (3) | dzelzceļa uzņēmums, lai apstiprinātu, ka ritošais sastāvs ir piemērots tā prasībām. |
| --- | --- |

(3)

dzelzceļa uzņēmums, lai apstiprinātu, ka ritošais sastāvs ir piemērots tā prasībām.

4.3.   Šajā SITS izmantoto terminu definīcijas

Ar plaukstu darbināms

Ar plaukstu darbināms nozīmē, ka ierīci darba režīmā var darbināt ar plaukstu vai jebkuru rokas daļu un nav nepieciešama pirkstu iztaisnošana. Šādas prasības iemesls ir fakts, ka pasažieri, kuri slimo ar locītavu slimībām, piemēram, artrītu, varētu nespēt (un, to darot, varētu sajust sāpes vai diskomfortu) pielikt spēku ar pirksta galu. Daudziem varētu būt problēma iztaisnot pirkstus, lai to izdarītu.

Kontrasts

Izmantojot krāsu uz divām līdzās esošām virsmām, nodrošināt pietiekamu kontrastu; kontrastu starp krāsām nosaka katras krāsas gaismas atstarošanas vērtība, krāsas tonis un hromatiskā vērtība.

Šajā SITS “kontrasts” tiek novērtēts ar izkliedēto gaismas atstarošanas vērtību, bet to var pastiprināt ar krāsas toņa un hromatiskām variācijām.

“Kontrasts pēc izkliedētās gaismas atstarošanas vērtības” nozīmē virsmu kontrastu, ko raksturo šāda formula:

Formula

| K | = | kontrasts, |
| --- | --- | --- |
| L0 | = | izkliedētās gaismas atstarošanas vērtība objektam, |
| Lh | = | izkliedētās gaismas atstarošanas vērtība fonam vai blakus esošajai virsmai. |

K

=

kontrasts,

L0

0

=

izkliedētās gaismas atstarošanas vērtība objektam,

Lh

h

=

izkliedētās gaismas atstarošanas vērtība fonam vai blakus esošajai virsmai.

Šajā SITS noteiktā kontrasta minimālā vērtība ir K = 0,3.

Šeit L ir dotajā virzienā no virsmas elementa atstarotā izkliedētās gaismas intensitāte, kas dalīta ar elementa virsmas laukumu, kurš projicēts tajā pašā virzienā.

Kontrasta panākšanai nav atļauts izmantot sarkanās un zaļās krāsas kombināciju.

Izkliedētās gaismas atstarošanas vērtības mērījumus veic saskaņā ar Eiropas vai valsts standartiem.

Kontrasta līmeni krāsu tonī nosaka pēc divu krāsu tuvuma krāsu spektrā, t. i., krāsas, kas krāsu spektrā ir tuvu viena otrai, kontrastē mazāk nekā krāsas, kas atrodas tālāk viena no otras.

Hromatiskā vērtība krāsas definīcijā norāda tās intensitāti un piesātinājuma līmeni. Jo piesātinātāka krāsa, jo lielāka tās intensitāte.

Pirmais pakāpiens

“Pirmais pakāpiens” ir pirmais vagona pakāpiens, kuru pasažieris izmanto, lai iekāptu vilcienā vai izkāptu no tā. Tas parasti ir pakāpiens, kurš ir vistuvāk perona malai. Tas var būt gan fiksēts, gan paceļams pakāpiens.

Neslidens

“Neslidens” nozīmē, ka jebkuras virsmas augšējā kārta ir pietiekami raupja vai citādi veidota, lai berze starp virsmu un cilvēka kurpi vai pārvietošanās palīglīdzekli būtu pienācīgā līmenī gan sausos, gan mitros laika apstākļos.

Jāatzīmē, ka nepastāv vienota vai universāla sistēma, kā noteikt berzes koeficientu, definējot grīdas virsmas pretslīdes īpašības.

Tāpēc ir pietiekami parādīt, ka ritošā sastāva statiskais berzes koeficients starp apzīmēto “neslideno” virsmu un kurpi ar gumijas zoli sasniedz minimālo vērtību 0,35 pat tad, ja virsma ir saslapināta ar tīru ūdeni, izmērot ar valsts vai starptautiski atzītu testa metodi. Testā izmantotās gumijas kvalitāti paziņo ar testa rezultātiem, un tai jābūt raksturīgai attiecībā pret tā materiāla veidu, kādu izmanto Eiropas Savienības dalībvalstīs ikdienas apavu ražošanai.

Infrastruktūrai piemēro valsts tiesību normas attiecībā uz ekvivalentām paredzētajām virsmām ēkās.

“Reljefas zīmes” un “reljefas spiedpogas”

“Reljefas zīmes” un “reljefas spiedpogas” ir zīmes vai ierīces, tajā skaitā izceltas piktogrammas, izceltas rakstzīmes vai Braila raksts. Reljefas piktogrammas un burti ir paaugstināti vismaz 0,5 mm virs virsmas, un tie nav iegravēti un ir ar kvadrātveida malām (piem., ne noapaļotām vai asām).

Attālums starp burtiem vai piktogrammām ir tāds, lai reljefo burtu, skaitļu vai simbolu abas malas varētu sajust, aptaustot ar pirkstiem vienu reizi.

Minimālais rakstzīmes augstums ir 15 mm.

Izmantojot Braila rakstu, piemēro valstī noteikto Braila standartu. Braila punktam jābūt kupolveidīgam. Atsevišķu vārdu rakstībai izmanto Braila rakstu bez saīsinājumiem un tam līdzās iestrādā virziena norādi uz Braila rakstu.

Stacijas pārvaldītājs

Stacijas pārvaldītājs ir institūcija, kas atbildīga par stacijas ikdienas darba vadību. Šo funkciju var veikt dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai trešā puse.

Drošības informācija

Drošības informācija ir informācija, ko sniedz pasažieriem, lai tie jau iepriekš zinātu, kā izturēties ārkārtas situācijā.

Drošības norādījumi

Drošības norādījumi ir norādījumi, kas dodami pasažieriem ārkārtas situācijā, lai tie saprastu, kā rīkoties.

Bezšķēršļu joslas

Bezšķēršļu josla ir vieta bez šķēršļiem, pa kuru iespējama kustība vagonā uz 4. nodaļā norādītajām vietām.

Pāreja starp vagoniem

Pāreja ir konstrukcija, pa kuru pasažieri pāriet no vilciena viena vagona uz nākamo.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Saskaņā ar 2. panta d) punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, savstarpējas izmantojamības komponenti ir “jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no [kā] tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība; jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.”

5.2.   Novatoriski risinājumi

Kā norādīts šīs SITS 4. iedaļā, novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā 6.1.3. punktā noteiktajā kārtībā.

5.3.   Komponentu saraksts

Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, attiecīgie nosacījumi, kas uzskaitīti še turpmāk.

5.3.1.   Infrastruktūra

Šādi elementi uzskatāmi par infrastruktūras savstarpējas izmantojamības komponentiem.

| | Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums |
| --- | --- |

Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums

| | Iekāpšanas palīglīdzekļi |
| --- | --- |

Iekāpšanas palīglīdzekļi

| | Spiedpogas |
| --- | --- |

Spiedpogas

| | Bērnu pārtīšanas galdiņi |
| --- | --- |

Bērnu pārtīšanas galdiņi

| | Reljefas norādes |
| --- | --- |

Reljefas norādes

| | Biļešu tirdzniecības automāti |
| --- | --- |

Biļešu tirdzniecības automāti

5.3.2.   Ritošais sastāvs

Šādi elementi uzskatāmi par ritošā sastāva savstarpējas izmantojamības komponentiem.

| | Standarta un universālo tualešu moduļi |
| --- | --- |

Standarta un universālo tualešu moduļi

| | Informācijas aprīkojums pasažieriem (akustiskā un vizuālā informācija) |
| --- | --- |

Informācijas aprīkojums pasažieriem (akustiskā un vizuālā informācija)

| | Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces |
| --- | --- |

Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces

| | Iekāpšanas palīglīdzekļi |
| --- | --- |

Iekāpšanas palīglīdzekļi

| | Spiedpogas |
| --- | --- |

Spiedpogas

| | Bērnu pārtīšanas galdiņi |
| --- | --- |

Bērnu pārtīšanas galdiņi

| | Vizuālas un reljefas norādes |
| --- | --- |

Vizuālas un reljefas norādes

5.4.   Komponentu darbības rādītāji un specifikācijas

5.4.1.   Infrastruktūra

Raksturlielumi, kas jāievēro, norādīti attiecīgajos turpmāk uzskaitītajos 4.2. punkta apakšpunktos.

| | Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums (4.1.2.11.2. punkts un N pielikums) |
| --- | --- |

Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums (4.1.2.11.2. punkts un N pielikums)

| | Iekāpšanas ierīces (4.1.2.21.2.) |
| --- | --- |

Iekāpšanas ierīces (4.1.2.21.2.)

| | Reljefas spiedpogas (4.1.2.4.) |
| --- | --- |

Reljefas spiedpogas (4.1.2.4.)

| | Bērnu pārtīšanas galdiņi (4.1.2.7.2.) |
| --- | --- |

Bērnu pārtīšanas galdiņi (4.1.2.7.2.)

| | Reljefas norādes (4.1.2.11.) |
| --- | --- |

Reljefas norādes (4.1.2.11.)

| | Biļešu tirdzniecības automāti (4.1.2.9.2.) |
| --- | --- |

Biļešu tirdzniecības automāti (4.1.2.9.2.)

5.4.2.   Ritošais sastāvs

Raksturlielumi, kas jāievēro, norādīti attiecīgajos turpmāk uzskaitītajos 4.2. punkta apakšpunktos.

| | Tualešu moduļi (4.2.2.6.) |
| --- | --- |

Tualešu moduļi (4.2.2.6.)

| | Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums (4.2.2.8.3. punkts un N pielikums) |
| --- | --- |

Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums (4.2.2.8.3. punkts un N pielikums)

| | Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces:
  trauksmes ierīcēm jābūt darbināmām ar cilvēka plaukstu, un to darbināšanai piemērojamais spēks nepārsniedz 30 N.
  Iekāpšanas ierīces (4.2.2.12.3.) |
| --- | --- |

Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces:

trauksmes ierīcēm jābūt darbināmām ar cilvēka plaukstu, un to darbināšanai piemērojamais spēks nepārsniedz 30 N.

Iekāpšanas ierīces (4.2.2.12.3.)

| | Spiedpogas:
  spiedpogas darbināšanai piemērojamais spēks nepārsniedz 15 ņūtonus. |
| --- | --- |

Spiedpogas:

spiedpogas darbināšanai piemērojamais spēks nepārsniedz 15 ņūtonus.

| | Bērnu pārtīšanas galdiņi (4.2.2.6.3.2.) |
| --- | --- |

Bērnu pārtīšanas galdiņi (4.2.2.6.3.2.)

| | Vizuālas un reljefas norādes (4.2.2.8.1., 4.2.2.8.2. punkts un N pielikums) |
| --- | --- |

Vizuālas un reljefas norādes (4.2.2.8.1., 4.2.2.8.2. punkts un N pielikums)

6.   ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1.   Atbilstības novērtēšana (vispārēji)

EK atbilstības deklarāciju vai EK piemērotības lietošanai deklarāciju saskaņā ar 13. panta 1. punktu un IV pielikuma 3. nodaļu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, sastāda ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā, pirms savstarpējas izmantojamības komponentu laišanas tirgū.

Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar šādiem moduļiem (moduļi raksturoti šīs SITS F pielikumā).

Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

A modulis: Iekšējā ražošanas kontrole projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmā.

A1 modulis: Iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojumu verificēšanu projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmā.

B modulis: Tipa pārbaude projektēšanas un izstrādes posmā.

C modulis: Atbilstība tipam ražošanas posmā.

D modulis: Ražošanas kvalitātes vadības sistēma ražošanas posmā.

F modulis: Ražojuma verificēšana ražošanas posmā.

H1 modulis: Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma plānošanas, izstrādes un ražošanas posmā.

H2 modulis: Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmā.

V modulis: Tipa validēšana, izmantojot ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai).

Ja konkrētajam modulim nepieciešama paziņotās institūcijas piedalīšanās,

| — | apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu nosaka ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā, un paziņotā institūcija saskaņā ar šajā SITS noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

—

apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu nosaka ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā, un paziņotā institūcija saskaņā ar šajā SITS noteiktajām prasībām.

| — | katram savstarpējas izmantojamības komponentam ražotājs nepieciešamības gadījumā izvēlas paziņoto institūciju, kurai ir tiesības |
| --- | --- |

—

katram savstarpējas izmantojamības komponentam ražotājs nepieciešamības gadījumā izvēlas paziņoto institūciju, kurai ir tiesības

novērtēt ritošā sastāva apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentus un/vai novērtēt infrastruktūras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentus.

6.1.2.   Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)

Atbilstības novērtēšana attiecas uz posmiem un raksturlielumiem, kas šīs SITS D pielikuma D1 tabulā norādīti ar X. Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā, izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombinācijām, kas attiecīgajam nepieciešamajam komponentam norādītas 16. tabulā.

16. tabula

“Novērtēšanas procedūras”

| Punkts | Novērtējamie komponenti | A modulis | A1 modulis (3) | B+C modulis | B+D modulis | B+F modulis | H1 modulis (3) | H2 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.2.11.2.
  un
  4.1.2.12.2. | Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums | | X | X | X | | X | X |
| 4.1.2.21.2. | Iekāpšanas ierīces | | X | | X | X | X | X |
| 4.1.2.4. | Reljefas spiedpogas | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.7.2. | Bērnu pārtīšanas galdiņi | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.11. | Reljefas norādes | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.9.2. | Biļešu tirdzniecības automāti | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.6. | Tualešu moduļi | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.2.8. | Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.2.3.,
  4.2.2.6. un
  4.2.2.11. | Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.12.3. | Iekāpšanas ierīces | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.4. | Spiedpogas | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.6.3.2. | Bērnu pārtīšanas galdiņi | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.8.1,
  4.2.2.8.2.
  un N pielikums | Vizuālas un reljefas norādes | X | | X | | | X | |

Punkts

Novērtējamie komponenti

A modulis

A1 modulis (3)

3

B+C modulis

B+D modulis

B+F modulis

H1 modulis (3)

3

H2 modulis

4.1.2.11.2.

un

4.1.2.12.2.

Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums

X

X

X

X

X

4.1.2.21.2.

Iekāpšanas ierīces

X

X

X

X

X

4.1.2.4.

Reljefas spiedpogas

X

X

X

4.1.2.7.2.

Bērnu pārtīšanas galdiņi

X

X

X

4.1.2.11.

Reljefas norādes

X

X

X

4.1.2.9.2.

Biļešu tirdzniecības automāti

X

X

X

4.2.2.6.

Tualešu moduļi

X

X

X

X

X

4.2.2.8.

Pasažieriem paredzētās vizuālās informācijas aprīkojums

X

X

X

X

X

4.2.2.3.,

4.2.2.6. un

4.2.2.11.

Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces

X

X

X

4.2.2.12.3.

Iekāpšanas ierīces

X

X

X

X

X

4.2.2.4.

Spiedpogas

X

X

X

4.2.2.6.3.2.

Bērnu pārtīšanas galdiņi

X

X

X

4.2.2.8.1,

4.2.2.8.2.

un N pielikums

Vizuālas un reljefas norādes

X

X

X

6.1.3.   Novatoriski risinājumi

Ja savstarpējas izmantojamības komponentam tiek piedāvāts novatorisks risinājums, kā definēts 5.2. iedaļā, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā, norāda atkāpes no attiecīgā šīs SITS punkta un iesniedz tās Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (ERA). ERA sagatavo un izstrādā atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas komponentiem un izstrādā novērtēšanas metodes.

ERA

ERA

Attiecīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un tādējādi radušās novērtējuma metodes iestrādā SITS pārskatīšanas procesā.

Pēc Komisijas lēmuma spēkā stāšanās, kas pieņemts saskaņā ar 21. pants 2. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, novatorisku risinājumu ir atļauts izmantot, pirms tas iestrādāts SITS.

6.1.4.   Piemērotības lietošanai novērtēšana

Piemērotības lietošanai novērtēšana saskaņā ar tipa apstiprinājumu atbilstīgi ekspluatācijas pieredzei (V modulis), kā norādīts šīs SITS F pielikumā, tiek pieprasīta šādiem savstarpējas izmantojamības komponentiem.

Neattiecas.

6.2.   Apakšsistēmas

6.2.1.   Atbilstības novērtēšana (vispārēji)

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK VI pielikumu līgumslēdzēja puse vai tās pilnvarotais pārstāvis (pieteikuma iesniedzējs), kurš reģistrēts Kopienā, iesniedz pieteikumu ritošā sastāva vai infrastruktūras apakšsistēmas atbilstības novērtēšanai brīvi izvēlētai paziņotai institūcijai.

Pieteikuma iesniegšana ritošā sastāva atbilstības novērtēšanai, kuru veic ražotājs, paliek atklātais punkts (skatīt DV11 3. jautājumu).

Šai paziņotajai institūcijai jābūt pilnvarām novērtēt ritošo sastāvu vai infrastruktūras apakšsistēmu.

EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar 18. panta 1. punktu un VI pielikumu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, sastāda pieteikuma iesniedzējs.

EK verifikācijas deklarācija ir nepieciešama, lai saņemtu pilnvarojumu nodot apakšsistēmu ekspluatācijā.

Apakšsistēmas atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar vienu vai vairāku šādu moduļu kombināciju saskaņā ar šīs SITS 6.2.2. punktu un E pielikumu (moduļi ir izklāstīti šīs SITS F pielikumā).

EK apakšsistēmu verificēšanas moduļi

SB modulis: Tipa pārbaude projektēšanas un izstrādes posmā

SD modulis: Ražojuma kvalitātes vadības sistēma ražošanas posmā

SF modulis: Ražojuma verificēšana ražošanas posmā

SG modulis: Vienības verificēšana

SH2 modulis: Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmā

Apstiprinājuma procesu un novērtējuma saturu saskaņā ar šajā SITS definētajām prasībām un atbilstīgi šīs SITS 7. iedaļas noteikumiem savstarpēji definē pieteikuma iesniedzējs un paziņotā institūcija.

6.2.2.   Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombināciju, kā norādīts 17. tabulā.

17. tabula

“Novērtēšanas procedūras”

| Novērtējamā apakšsistēma | SB+SD modulis | SB+SF modulis | SG modulis | SH2 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ritošā sastāva apakšsistēma | X | X | | X |
| Infrastruktūras apakšsistēma | X | | X | X |

Novērtējamā apakšsistēma

SB+SD modulis

SB+SF modulis

SG modulis

SH2 modulis

Ritošā sastāva apakšsistēma

X

X

X

Infrastruktūras apakšsistēma

X

X

X

Novērtējamās apakšsistēmas raksturojums attiecīgajos posmos norādīts šīs SITS E pielikuma E.1. tabulā infrastruktūras apakšsistēmai un E.2. tabulā ritošā sastāva apakšsistēmai. Pieteikuma iesniedzējs apstiprina, ka katra ražotā apakšsistēma atbilst tipam.

Savstarpējas izmantojamības komponentu raksturojums dots D pielikuma D.1. tabulā, kā arī E pielikuma E.1. vai E.2. tabulā. Šo raksturlielumu novērtējumu uzskata par veiktu, ja ir savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarācija.

Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtējums ir aprakstīts 6.2.5. punktā.

6.2.3.   Novatoriski risinājumi

Ja apakšsistēmā ir novatoriski risinājumi, kā definēts 4.1.1. vai 4.2.1. iedaļā, ražotājs vai līgumslēdzēja puse norāda novirzi no attiecīgā SITS punkta un iesniedz to Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (ERA). ERA sagatavo atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas šim risinājumam un izstrādā novērtēšanas metodes.

ERA

ERA

Attiecīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtējuma metodes iestrādā SITS pārskatīšanas procesā.

Kad stājies spēkā Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar 21. panta 2. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, novatorisku risinājumu ir atļauts izmantot, pirms tas iestrādāts SITS.

6.2.4.   Tehniskās apkopes novērtējums

Saskaņā ar 18. panta 3. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, paziņotā institūcija sastāda tehnisko dokumentāciju, kurā ir iekļauta tehniskās apkopes dokumentācija. Tas nozīmē, ka paziņotā institūcija pārbauda:

| — | tehniskās apkopes dokumentācijas esamību, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes dokumentācijas esamību,

| — | HS RST SITS 4.2.10.2. punktā izklāstīto elementu esamību ritošā sastāva tehniskās apkopes dokumentācijā, |
| --- | --- |

—

HS RST SITS 4.2.10.2. punktā izklāstīto elementu esamību ritošā sastāva tehniskās apkopes dokumentācijā,

bet tai nav jāpārbauda tehniskās apkopes dokumentācijas satura derīgums.

Par tehniskās apkopes atbilstības novērtēšanu ir atbildīga katra attiecīgā dalībvalsts.

F pielikuma F.4 punkts (kurš ir atklātais punkts) raksturo procedūru, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts konstatē, ka tehniskās apkopes pasākumi atbilst šīs SITS prasībām, un nodrošina, ka ritošā sastāva darbmūža laikā tiek ievēroti pamatparametri un pamatprasības.

6.2.5.   Ekspluatācijas noteikumu novērtējums

Parasto sliežu ekspluatācijas SITS 6.2.1. punktā noteikts, ka pašlaik nevienam elementam, kas ietverts parasto sliežu satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS, nav nepieciešams atsevišķs paziņotās institūcijas novērtējums.

Šīs SITS PRM vajadzībām paziņotai institūcijai nav jāpārbauda neviens ekspluatācijas noteikums, pat ja tie uzskaitīti 4.1.4. vai 4.2.4. punktā.

PRM

6.2.6.   Atsevišķu vagonu novērtējums

Kad ritošo sastāvu piegādā kā atsevišķus vagonus, nevis fiksētā sastāvā, šādus vagonus pārbauda saskaņā ar attiecīgiem šīs SITS punktiem, pieņemot, ka ne katrā šādā vagonā būs vietas ratiņkrēsliem, ar ratiņkrēsliem pieejamas labierīcības vai universālā tualete.

Tomēr ir jāparāda, ka, paveicot vilciena sastāva formēšanu ar citiem savietojamiem vagoniem, iespējama atbilstība visiem šīs SITS PRM punktiem.

PRM

6.3.   Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas

6.3.1.   Vispārīgi

Uz ierobežotu laika periodu, kas zināms kā “pārejas periods”, savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas vai piemērotības lietošanai deklarācijas, var iestrādāt apakšsistēmās ar nosacījumu, ka tiek izpildīti šīs iedaļas nosacījumi.

6.3.2.   Pārejas periods

Pārejas periods sākas šīs SITS spēkā stāšanās dienā un ilgst sešus gadus.

Pēc pārejas perioda beigām un saskaņā ar izņēmumiem, kuri atļauti atbilstīgi 6.3.3.3. iedaļai, savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt piešķirtām nepieciešamajām EK atbilstības un/vai piemērotības lietošanai deklarācijām pirms to iestrādāšanas apakšsistēmās.

6.3.3.   Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti

6.3.3.1.   Nosacījumi

Pārejas periodā paziņotā institūcija var izdot apakšsistēmas atbilstības sertifikātu pat tad, ja apakšsistēmā iekļautos savstarpējas izmantojamības komponentus neaptver attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai piemērotības lietošanai deklarācijas saskaņā ar šo SITS, ja ievēro šādus trīs kritērijus:

| — | paziņotā institūcija ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību attiecībā uz prasībām, kas noteiktas šīs SITS 4. nodaļā, un, |
| --- | --- |

—

paziņotā institūcija ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību attiecībā uz prasībām, kas noteiktas šīs SITS 4. nodaļā, un,

| — | veicot papildu novērtēšanu, paziņotā institūcija apstiprina, ka savstarpējas izmantojamības komponentu atbilsme un/vai piemērotība lietošanai ir saskaņā ar 5. nodaļas prasībām, un |
| --- | --- |

—

veicot papildu novērtēšanu, paziņotā institūcija apstiprina, ka savstarpējas izmantojamības komponentu atbilsme un/vai piemērotība lietošanai ir saskaņā ar 5. nodaļas prasībām, un

| — | savstarpējas izmantojamības komponenti, kurus neaptver attiecīgā EK atbilstības deklarācija un/vai piemērotības lietošanai deklarācija, ir izmantoti apakšsistēmā, kas pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau tiek ekspluatēta vismaz vienā no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenti, kurus neaptver attiecīgā EK atbilstības deklarācija un/vai piemērotības lietošanai deklarācija, ir izmantoti apakšsistēmā, kas pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau tiek ekspluatēta vismaz vienā no dalībvalstīm.

EK atbilstības deklarāciju un/vai piemērotības lietošanai deklarāciju nesastāda tiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kas ir novērtēti šādā veidā.

6.3.3.2.   Paziņošana

| — | Apakšsistēmas atbilstības sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā institūcija novērtējusi kā daļu no apakšsistēmas verifikācijas. |
| --- | --- |

—

Apakšsistēmas atbilstības sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā institūcija novērtējusi kā daļu no apakšsistēmas verifikācijas.

| — | Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda: |
| --- | --- |

—

Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:

| — | kuri savstarpējas izmantojamības komponenti ir novērtēti kā daļa no apakšsistēmas; |
| --- | --- |

—

kuri savstarpējas izmantojamības komponenti ir novērtēti kā daļa no apakšsistēmas;

| — | apstiprinājumu, ka apakšsistēma ietver savstarpējas izmantojamības komponentus, kas ir identiski tiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu, ka apakšsistēma ietver savstarpējas izmantojamības komponentus, kas ir identiski tiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa;

| — | šiem savstarpējas izmantojamības komponentiem – iemeslu(s), kāpēc ražotājs nav iesniedzis EK atbilstības un/vai piemērotības lietošanai deklarāciju pirms to iekļaušanas apakšsistēmā. |
| --- | --- |

—

šiem savstarpējas izmantojamības komponentiem – iemeslu(s), kāpēc ražotājs nav iesniedzis EK atbilstības un/vai piemērotības lietošanai deklarāciju pirms to iekļaušanas apakšsistēmā.

6.3.3.3.   Dzīves cikla īstenošana

Attiecīgās apakšsistēmas ražošana vai modernizēšana/atjaunināšana ir jāpabeidz sešu gadu pārejas periodā. Attiecībā uz apakšsistēmas dzīves ciklu:

| — | pārejas periodā un |
| --- | --- |

—

pārejas periodā un

| — | tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju,

savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības un/vai piemērotības lietošanai deklarācijas un kuri ir tā paša tipa, un kurus ražo tas pats ražotājs, var izmantot ar tehnisko apkopi saistītās nomaiņās un kā apakšsistēmas rezerves daļas.

Pēc pārejas perioda beigām un

| — | līdz apakšsistēma ir modernizēta, atjaunota vai nomainīta un |
| --- | --- |

—

līdz apakšsistēma ir modernizēta, atjaunota vai nomainīta un

| — | tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju,

savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības un/vai piemērotības lietošanai deklarācijas un kuri ir tā paša veida, un kurus ražo tas pats ražotājs, ir atļauts turpināt izmantot ar tehnisko apkopi saistītai daļu nomaiņai.

6.3.4.   Uzraudzības pasākumi

Pārejas periodā dalībvalstis:

| — | uzrauga savā valstī tirgū ieviestu savstarpējas izmantojamības komponentu skaitu un tipu; |
| --- | --- |

—

uzrauga savā valstī tirgū ieviestu savstarpējas izmantojamības komponentu skaitu un tipu;

| — | ja apakšsistēma ir iesniegta apstiprināšanai, nodrošina, ka, ražotāja savstarpējas izmantojamības komponenta nesertificēšanas iemesli ir noteikti; |
| --- | --- |

—

ja apakšsistēma ir iesniegta apstiprināšanai, nodrošina, ka, ražotāja savstarpējas izmantojamības komponenta nesertificēšanas iemesli ir noteikti;

| — | dara zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par nesertificētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī nesertificēšanas iemeslus. |
| --- | --- |

—

dara zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par nesertificētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī nesertificēšanas iemeslus.

7.   SITS PRM ĪSTENOŠANA

PRM

Šajā nodaļā aprakstīta SITS īstenošanas stratēģija. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu. Šī nodaļa balstās uz nepieciešamību koordinēt SITS īstenošanu galvenokārt tehnisku vai ekspluatācijas iemeslu dēļ, bet jāņem vērā arī rentabilitātes analīze saskaņā ar direktīvas attiecīgiem nosacījumiem. Turklāt jāņem vērā, ka SITS īstenošana laiku pa laikam jākoordinē ar citu SITS ieviešanu.

SITS īstenošanā vērā ņem parasto un ātrgaitas dzelzceļu vispārējo pāreju uz pilnu savstarpējo izmantojamību.

Lai atbalstītu šo pāreju, SITS pieļauj pakāpenisku piemērošanu vairākos posmos un ar citām SITS saskaņotu ieviešanu.

7.1.   Šīs SITS piemērošana jaunai infrastruktūrai/ritošajam sastāvam

7.1.1.   Infrastruktūra

Šīs SITS 2.–6. nodaļā minētos infrastruktūras aspektus un jebkurus īpašus nosacījumus pilnībā piemēro ekspluatācijā nodotai jaunai infrastruktūrai.

Šo SITS punktu nepiemēro jaunām infrastruktūrām, kurām šīs SITS spēkā stāšanas dienā piemēro jau parakstītu vai konkursa procedūras beigu posmā esošu līgumu.

Infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa uzņēmums, vai stacijas pārvaldītājs, kurš ir atbildīgs par dzelzceļa staciju, organizē apspriešanos ar institūcijām, kuras atbild par apkārtnes pārvaldību visos jaunas stacijas celtniecības vai apkārtnes apbūves gadījumos, lai pieejamības prasības varētu izpildīt ne tikai stacijā, bet arī attiecībā uz piekļuvi stacijai.

7.1.2.   Ritošais sastāvs

7.1.2.1.   Vispārīgi

Šīs SITS 2.–6. nodaļā minētos ritošā sastāva infrastruktūras aspektus un jebkurus īpašus nosacījumus pilnībā piemēro ekspluatācijā nodotam jaunam ritošajam sastāvam.

Šo SITS nepiemēro jaunam ritošam sastāvam, kuram šīs SITS spēkā stāšanās dienā piemēro jau parakstītu vai konkursa procedūras beigu posmā esošu līgumu.

7.1.2.2.   Jaunbūvēts jaunas konstrukcijas ritošais sastāvs

7.1.2.2.1.   Definīcijas

Definīcijas, ko izmanto 7.1.1. un 7.1.2.1. iedaļā, ir šādas:

| (1) | A posma periods ir periods, kas sākas brīdī, kad tiek izraudzīta paziņotā institūcija un sniegts konstruējamā un ražojamā vai iegādājamā ritošā sastāva raksturojums. |
| --- | --- |

(1)

A posma periods ir periods, kas sākas brīdī, kad tiek izraudzīta paziņotā institūcija un sniegts konstruējamā un ražojamā vai iegādājamā ritošā sastāva raksturojums.

| (2) | B posma periods ir periods, kas sākas brīdī, kad paziņotā institūcija izsniedz tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu, un beidzas, kad tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts zaudē spēku. |
| --- | --- |

(2)

B posma periods ir periods, kas sākas brīdī, kad paziņotā institūcija izsniedz tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu, un beidzas, kad tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts zaudē spēku.

7.1.2.2.2.   Vispārīgi

| (3) | apakšsistēmas EK verifikācijas tipa vai projekta pārbaudes sertifikātu un/vai |
| --- | --- |

(3)

apakšsistēmas EK verifikācijas tipa vai projekta pārbaudes sertifikātu un/vai

| (4) | savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai tipa vai projekta pārbaudes sertifikātu |
| --- | --- |

(4)

savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai tipa vai projekta pārbaudes sertifikātu

pieteikuma iesniedzējs drīkst prasīt, kā noteikts attiecīgi 6.2.1. un 6.1.1. punktā.

Pieteikuma iesniedzējs paziņo par nodomu konstruēt un novērtēt jaunu ritošo sastāvu un/vai savstarpējas izmantojamības komponentu paziņotai institūcijai, kas izraudzīta saskaņā ar šīs SITS 6. nodaļu. Kopā ar šādu paziņojumu pieteikuma iesniedzējs iesniedz tāda ritošā sastāva vai savstarpējas izmantojamības komponenta raksturojumu, ko tas paredzējis konstruēt un izbūvēt vai iegādāties.

7.1.2.2.3.   A posms

Pēc paziņotās institūcijas izraudzīšanas brīža tiek noteikts sertifikācijas pamats noteiktajam ritošajam sastāvam saskaņā ar attiecīgo spēkā esošo SITS septiņu gadu A posma periodā, izņemot gadījumus, kad piemēro 19. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Kad A posma perioda laikā spēkā stājas pārskatīts SITS variants, tajā skaitā šī SITS, ir pieļaujams izmantot pārskatīto variantu pilnībā vai atsevišķas iedaļas, ja gan pieteikuma iesniedzējs, gan paziņotā institūcija par to vienojas. Šādu vienošanos reģistrē.

Pēc pozitīva novērtējuma paziņotā institūcija izdod tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai vai tipa vai projekta pārbaudes atbilstības un/vai piemērotības lietošanai sertifikātu savstarpējas izmantojamības komponentam.

7.1.2.2.4.   B posms

| a) | Prasības apakšsistēmai

  Šis apakšsistēmas tipa vai projekta pārbaudes sertifikāts ir spēkā septiņu gadu B posma periodā arī tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro 19. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Šajā laikā ir atļauts nodot ekspluatācijā jaunus tā paša tipa ritošos sastāvus bez jauna tipa novērtējuma.
  Līdz septiņu gadu B posma perioda beigām ritošo sastāvu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai jaunas, salīdzinot ar sertifikācijas pamatā esošo.






  (1) | Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, spēkā esošais tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo triju gadu B posma periodu. Pirms trīs gadu perioda beigām var atkal veikt to pašu novērtēšanas procesu un atkāpes piešķiršanu. |
| --- | --- | --- |

a)

Prasības apakšsistēmai

Prasības apakšsistēmai

Šis apakšsistēmas tipa vai projekta pārbaudes sertifikāts ir spēkā septiņu gadu B posma periodā arī tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro 19. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Šajā laikā ir atļauts nodot ekspluatācijā jaunus tā paša tipa ritošos sastāvus bez jauna tipa novērtējuma.

Līdz septiņu gadu B posma perioda beigām ritošo sastāvu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai jaunas, salīdzinot ar sertifikācijas pamatā esošo.

(1)

Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, spēkā esošais tipa vai projekta pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo triju gadu B posma periodu. Pirms trīs gadu perioda beigām var atkal veikt to pašu novērtēšanas procesu un atkāpes piešķiršanu.

| (2) | Ja apakšsistēmas projekts atbilst tipa vai projekta pārbaudes prasībām, EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo septiņu gadu B posma periodu. |
| --- | --- |

(2)

Ja apakšsistēmas projekts atbilst tipa vai projekta pārbaudes prasībām, EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo septiņu gadu B posma periodu.

Ja līdz B posma beigām spēkā nestājas jauna SITS, ritošā sastāva novērtējums nav nepieciešams, un uz nākamo septiņu gadu B posmu spēkā paliek attiecīgā sertifikācija.

| b) | Prasības attiecībā uz savstarpēji izmantojamu komponentu

  Tipa vai projekta pārbaudes vai piemērotības lietošanai sertifikāts ir spēkā piecu gadu B posma periodā arī tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro 19. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Šajā laikā ir atļauts nodot ekspluatācijā jaunus tā paša tipa komponentus bez jauna novērtējuma.
  Līdz piecu gadu B posma perioda beigām komponentu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai jaunas, salīdzinot ar sertifikācijas pamatā esošo. |
| --- | --- |

b)

Prasības attiecībā uz savstarpēji izmantojamu komponentu

Prasības attiecībā uz savstarpēji izmantojamu komponentu

Tipa vai projekta pārbaudes vai piemērotības lietošanai sertifikāts ir spēkā piecu gadu B posma periodā arī tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro 19. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Šajā laikā ir atļauts nodot ekspluatācijā jaunus tā paša tipa komponentus bez jauna novērtējuma.

Līdz piecu gadu B posma perioda beigām komponentu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai jaunas, salīdzinot ar sertifikācijas pamatā esošo.

7.1.2.3.   Jaunbūvēts eksistējošas konstrukcijas ritošais sastāvs

Uz ritošo sastāvu, kura konstrukcija nav sertificēta saskaņā ar SITS, attiecas 7.5.2. iedaļā minētie nosacījumi.

7.1.2.4.   Pārejas periods

Dalībvalstis drīkst nepiemērot SITS pārejas periodā, kas turpināsies līdz 2010. gada 1. janvārim. Šī atļauja tiek ierobežota attiecībā uz:

| — | jau parakstītiem vai konkursa procedūras beigu posmā esošiem līgumiem šīs SITS spēkā stāšanās dienā un šo līgumu pielikumiem par papildu vagonu iegādāšanos vai |
| --- | --- |

—

jau parakstītiem vai konkursa procedūras beigu posmā esošiem līgumiem šīs SITS spēkā stāšanās dienā un šo līgumu pielikumiem par papildu vagonu iegādāšanos vai

| — | pašreizējas konstrukcijas jaunu ritošo sastāvu pirkuma līgumiem, kas parakstīti šajā pārejas periodā. |
| --- | --- |

—

pašreizējas konstrukcijas jaunu ritošo sastāvu pirkuma līgumiem, kas parakstīti šajā pārejas periodā.

7.2   SITS grozījumi

Saskaņā ar 6. panta 3. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, aģentūra atbild par SITS grozījumu un precizējumu sagatavošanu, kā arī par attiecīgu ieteikumu sagatavošanu direktīvas 21. pantā minētajai komitejai, ņemot vērā tehnikas attīstību vai sociālās prasības. Turklāt progresīva pārējo SITS pieņemšana un pārskatīšana arī var ietekmēt šo SITS. Šīs SITS ieteiktās izmaiņas pakļauj pamatīgai izskatīšanai, un atjaunotās SITS publicē aptuveni reizi trijos gados.

Aģentūra saņem paziņojumu par jebkuriem izpētes stadijā esošiem novatoriskiem risinājumiem, lai noteiktu to turpmāku iekļaušanu SITS.

7.3.   Šīs SITS piemērošana pašreizējai infrastruktūrai/ritošajam sastāvam

Attiecībā uz pašreizējo infrastruktūru un ritošo sastāvu šo SITS piemēro komponentiem, kas ir atjaunoti vai modernizēti saskaņā ar direktīvas 14. panta 3. punkta nosacījumiem.

7.3.1.   Infrastruktūra

Pašreizējā infrastruktūra ir infrastruktūra, kas šīs SITS spēkā stāšanās dienā jau ir ekspluatācijā.

Šo SITS nepiemēro pašreizējai infrastruktūrai, kamēr to neatjauno vai nemodernizē.

Šo SITS nepiemēro infrastruktūrai, kas tiek atjaunota vai modernizēta saskaņā ar tāda līguma nosacījumiem, kas jau bijis parakstīts vai atradies konkursa beigu posmā šīs SITS spēkā stāšanās dienā.

Infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa uzņēmums, vai stacijas pārvaldītājs, kurš ir atbildīgs par dzelzceļa staciju, organizē konsultācijas ar institūcijām, kuras atbild par apkārtnes pārvaldību visos jaunas stacijas celtniecības vai apkārtnes apbūves gadījumos, lai pieejamības prasības varētu izpildīt ne tikai stacijā, bet arī attiecībā uz piekļuvi stacijai.

Atjaunojot vai modernizējot pašreizējās stacijas, kurās ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk, kopā skaitot iekāpjošos un izkāpjošos, vidējo rādītāju ņemot 12 mēnešu periodā, nav obligāta prasība, lai būtu pacēlāji vai uzbrauktuves, kur citādi tās būtu nepieciešamas, lai sasniegtu pilnīgu atbilstību šim punktam, ja ir cita stacija ir 50 km attālumā tajā pašā maršrutā, kurā tiek nodrošināts pilnībā atbilstošs bezšķēršļu ceļš. Šādā gadījumā jaunas stacijas projektā iekļauj pacēlāju un/vai uzbrauktuvju uzstādīšanas iespēju nākotnē, lai stacija būtu pieejama visām PRM kategorijām.

kurās ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk, kopā skaitot iekāpjošos un izkāpjošos, vidējo rādītāju ņemot 12 mēnešu periodā,

PRM

7.3.1.1.   Vispārīgi

Ja komponenti tiek atjaunoti vai modernizēti, tiem jābūt atbilstošiem šīs SITS prasībām ar šādiem izņēmumiem.

Ja infrastruktūras modernizēšanas vai atjaunošanas darbs ietekmē tos infrastruktūras aspektus, uz kuriem attiecas kāds šīs SITS PRM punkts, tas no jauna novērtējams saskaņā ar šo šajā SITS ietverto prasību, ņemot vērā šādus nosacījumus.

PRM

Atbilstība šīs SITS saturam nav obligāta, ja darbam, kāds nepieciešams, lai sasniegtu šādu atbilstību, vajadzīgas jebkura nesošā elementa konstrukcijas izmaiņas.

Sistēmas un komponentus, kas nav ietverti konkrētās modernizēšanas vai atjaunošanas programmas darbības jomā, nepadara atbilstošus šādas programmas laikā.

Ja infrastruktūru atjaunošanas vai modernizēšanas darbu rezultātā no jauna novērtē atbilstību citai SITS, tās atbilstību šai SITS no jauna jānovērtē tikai attiecībā uz tām sistēmām un komponentiem, kurus tieši skāruši veiktie darbi.

Pastāv divu veidu infrastruktūras bloki:

| — | stacijas ēkas (tajā skaitā automašīnu stāvvietas, tualetes, biļešu kases utt.); |
| --- | --- |

—

stacijas ēkas (tajā skaitā automašīnu stāvvietas, tualetes, biļešu kases utt.);

| — | peroni. |
| --- | --- |

—

peroni.

Kad tiek modernizēts vai atjaunots viss bloks, tajā paredz bezšķēršļu ceļu (kur iespējams), kuru var savienot ar citiem blokiem, kad tos modernizē vai atjauno.

Infrastruktūras objektu normāla apkope nenozīmē, ka nepieciešams jauns novērtējums šīs SITS ietvaros.

7.3.1.2.   Bezšķēršļu ceļi – vispārīgi (4.1.2.4.1.)

Atbilstība prasībām saistībā ar gājēju tiltiņu un gājēju tuneļu platumu un/vai brīvo gabarītaugstumu nav obligāta jau esošiem gājēju tiltiņiem un gājēju tuneļiem.

7.3.1.3.   Gājēju tiltiņu, kāpņu un gājēju tuneļu ģeometrija (4.1.2.14. un 4.1.2.15.)

Atbilstība prasībām attiecībā uz gājēju tiltiņu, kāpņu un gājēju tuneļu platumu un/vai brīvo gabarītaugstumu nav obligāta jau esošiem gājēju tiltiņiem, kāpnēm un gājēju tuneļiem.

7.3.1.4.   Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji un slīdceliņi (4.1.2.17.)

Atbilstība prasībām attiecībā uz uzbrauktuvēm, eskalatoriem, pacēlājiem un slīdceliņiem nav obligāta jau esošām uzbrauktuvēm, eskalatoriem, pacēlājiem un slīdceliņiem.

7.3.1.5.   Perona platums un perona mala (4.1.2.19.)

Atbilstība prasībām attiecībā uz perona minimālo platumu nav obligāta jau esošām stacijām, ja neatbilstības iemesls ir konkrētu perona šķēršļu esamība (piem., konstrukcijas kolonnas, uzejas, pacēlāji utt.), ko nav iespējams pārvietot.

7.3.1.6.   Perona augstums un nobīde (4.1.2.18.)

Atbilstība prasībām attiecībā uz perona augstumu un nobīdi nav obligāta atjaunotu peronu gadījumā, bet ir obligāta modernizētiem peroniem.

7.3.1.7.   Vēsturiskas celtnes

Ja pašreizējā stacija vai tās daļa ir atzīta par vēsturisku celtni un to aizsargā ar valsts likumu, infrastruktūras pārvaldītājam jācenšas ieviest šīs SITS prasības. Tomēr, ja var pierādīt, ka tiks pārkāpts valsts likums par celtnes aizsardzību, šīs SITS attiecīgo prasību īstenošana nav obligāta.

7.3.2.   Ritošais sastāvs

Pašreizējais ritošais sastāvs ir ritošais sastāvs, kurš šīs SITS spēkā stāšanās dienā jau ir ekspluatācijā vai uz kuru attiecas jau parakstīts līgums vai beigu posmā esoša konkursa procedūra.

Šo SITS nepiemēro esošajam ritošajam sastāvam, kamēr to neatjauno vai nemodernizē.

Šo SITS pantu nepiemēro ritošajam sastāvam, kas tiek atjaunots vai modernizēts saskaņā ar tāda līguma nosacījumiem, kas jau bijis parakstīts vai atradies konkursa beigu posmā šīs SITS spēkā stāšanās dienā.

7.3.2.1.   Vispārīgi

Ja ritošā sastāva atjaunošana vai modernizācija ietekmē tādus ritošā sastāva darbības aspektus, ko regulē kāds šīs SITS punkts, to saskaņā ar šo šīs SITS prasību no jauna novērtē atbilstoši šādiem nosacījumiem.

Sistēmas un komponentus, kas nav ietverti konkrētās modernizēšanas vai atjaunošanas programmas darbības jomā, nepadara atbilstošus šādas programmas laikā.

Ja atjaunošanas vai modernizācijas darbu rezultātā no jauna novērtē vagona atbilstību kādai citai SITS, ir nepieciešams veikt jaunu novērtējumu tikai attiecībā uz šo SITS tām sistēmām un komponentiem, kurus tieši ietekmējuši šie darbi.

Atbilstība šīs SITS saturam nav obligāta, ja izmaiņu īstenošanai, ko būtu nepieciešams veikt, lai sasniegtu atbilstību, nepieciešams veikt virsbūves izmaiņas durvju ailās (iekšējās vai ārējās), apakšējos rāmjos, sadursmju balstos, vagonu virsbūvē, vagonu bloķēšanas ierīcēs, kā rezultātā būtu nepieciešama atkārtota vagona integritātes atbilstības apstiprināšana saskaņā ar 2001. gada jūlija EN 12663 un/vai citām SITS.

7.3.2.2.   Sēdvietas

Atbilstība 4.2.2.1. punkta prasībām par turekļiem sēdekļu atzveltnēs ir obligāta tikai tad, ja sēdekļu struktūra tiek atjaunota vai modernizēta visā vagonā.

Atbilstība 4.2.2.2. punkta prasībām par priekšrocību sēdvietu nodrošināšanu ir obligāta tikai tad, ja sēdvietu izvietojums tiek mainīts visā vilcienā un to var panākt, nesamazinot pašreizējo vilciena ietilpību. Šādos apstākļos nodrošina maksimālo prioritāro sēdvietu skaitu, saglabājot pašreizējo ietilpību.

Atbilstība prasībām par brīvo gabarītaugstumu virs priekšrocību sēdvietām, nav obligāta, ja ierobežojošais faktors ir bagāžas tīkls, kas atjaunošanas vai modernizēšanas laikā strukturāli nav mainīts.

7.3.2.3.   Ratiņkrēslu vietas

Atbilstība prasībām attiecībā uz vietu ratiņkrēsliem tiek pieprasīta tikai tad, ja tiek mainīts sēdvietu izvietojums visā vilciena formējumā. Tomēr, ja ieejas durvis vai bezšķēršļu joslas nevar izmainīt, lai nodrošinātu piekļuvi ar ratiņkrēsliem, ratiņkrēslu vieta nav jānodrošina, ja tiek mainīts sēdvietu izvietojums.

Nav obligāta prasība nodrošināt ārkārtas saziņas ierīces ratiņkrēslu novietojumu vietās, ja vagonā nav elektriskās saziņas sistēmas, kuru var piemērot, lai iekļautu šādu ierīci.

7.3.2.4.   Ārdurvis

Atbilstība prasībai norādīt ārdurvis ar norādēm un kontrastu ir obligāta tikai tad, ja vagonu pārkrāso (vai citādi atjauno).

Atbilstība prasībai norādīt ārdurvju iekšējo pozīciju ar kontrastu grīdas līmenī ir obligāta, tikai atjaunojot vai modernizējot grīdu virsmu.

Atbilstība prasībai nodrošināt durvju atvēršanas un aizvēršanas signālus ir obligāta tikai tad, ja durvju kontroles sistēma tiek atjaunota vai modernizēta.

Pilnīga atbilstība prasībām attiecībā uz durvju kontroles ierīču novietojumu un izgaismojumu ir obligāta, tikai, ja atjauno vai modernizē durvju kontroles sistēmu un ja kontroles iespējams pārvietot bez izmaiņu ieviešanas vagona virsbūvē vai durvīs. Tomēr šādā gadījumā atjaunotās vai modernizētās kontroles ierīces ierīkojamas pēc iespējas tuvāk atbilstošajai pozīcijai.

7.3.2.5.   Iekšdurvis

Atbilstība prasībai par durvju vēršanas ierīču darbināšanai nepieciešamā spēka daudzumu un šo ierīču novietojumu ir obligāta tikai tad, ja durvis un durvju mehānisms un/vai durvju vēršanas ierīce tiek modernizēta vai atjaunota.

Atbilstība prasībai, lai starpvagonu un turpmākās savienojošās durvis darbotos sinhroni, ir obligāta tikai tad, ja durvis jau ir automātiskas, durvju kontroles sistēma tiek atjaunota vai modernizēta un ir piemērota starpvagonu saziņas kontroles sistēma.

7.3.2.6.   Apgaismojums

Atbilstība prasībai saskaņā ar 4.2.2.5. punktu nodrošināt pakāpienu apgaismojumu pie ārdurvīm netiek pieprasīta, ja var noteikt, ka papildu slodzes nodrošināšanai ir nepietiekama elektrosistēmas jauda vai ka šāds apgaismojums nav lietderīgi piemērojams bez durvju struktūras izmaiņām.

7.3.2.7.   Tualetes

Pilnībā atbilstīgu universālo tualešu nodrošināšana ir obligāta tikai tad, ja pašreizējās tualetes tiek pilnībā atjaunotas vai modernizētas un ir nodrošināta vieta ratiņkrēsliem, un iespējams ierīkot atbilstīgu universālo tualeti bez vagona virsbūves struktūras izmaiņām.

Prasība nodrošināt ārkārtas saziņas ierīces universālajā tualetē nav obligāta, ja vagonā nav elektriskas saziņas sistēmas, kuru var pielāgot, lai iekļautu šādu ierīci.

7.3.2.8.   Bezšķēršļu joslas

Atbilstība 4.2.2.7. punkta prasībām ir obligāta tikai tad, ja visā vagonā tiek mainīts sēdvietu izvietojums un tiek ierīkota vieta ratiņkrēsliem.

Atbilstība prasībām attiecībā uz bezšķēršļu joslām starp savienojošiem vagoniem ir obligāta tikai tad, ja pāreju atjauno vai modernizē.

7.3.2.9.   Informācija

Atbilstība 4.2.2.8.2.2. punkta prasībām attiecībā uz maršruta informāciju nav obligāta atjaunojot vai modernizējot. Tomēr, ja automātisku maršruta informācijas sistēmu ierīko kā daļu no atjaunošanas vai modernizācijas programmas, tai jāatbilst šā punkta prasībām.

Atjaunojot vai modernizējot norādes vai iekštelpu apdari, atbilstība citām 4.2.2.8. punkta daļām ir obligāta.

7.3.2.10.   Augstuma izmaiņas

Atbilstība 4.2.2.9. punkta prasībām nav obligāta atjaunojot vai modernizējot, izņemot to, ka, atjaunojot vai modernizējot protektora virsmas materiālus, uz pakāpiena aizsargapkaluma jānodrošina krāsas kontrasta brīdinājuma josla.

7.3.2.11.   Margas

Atbilstība 4.2.2.10. punkta prasībām ir spēkā tikai tad, ja pašreizējās margas tiek atjaunotas vai modernizētas.

7.3.2.12.   Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa

Atbilstība prasībai nodrošināt ar ratiņkrēsliem pieejamu guļamtelpu ir obligāta tikai tad, ja pašreizējo guļamtelpu atjauno vai modernizē.

Prasība nodrošināt ārkārtas saziņas ierīces ar ratiņkrēsliem pieejamā guļamtelpā nav obligāta, ja vagonā nav elektriskas saziņas sistēmas, kuru var piemērot, lai iekļautu šādu ierīci.

7.3.2.13.   Pakāpienu pozīcijas, pakāpieni un iekāpšanas palīglīdzekļi

Atbilstība 4.2.2.12. iedaļas prasībām nav obligāta atjaunojot vai modernizējot, izņemot gadījumus, kad ierīkotas pārvietojamās kāpnes vai citi stacionāri iekāpšanas palīglīdzekļi, tad tiem jāatbilst attiecīgajiem šīs SITS sadaļas apakšpunktiem.

Tomēr, ja atjaunojot vai modernizējot saskaņā ar 4.2.23. punktu ir izveidota ratiņkrēslu vieta, saskaņā ar 4.2.2.12.4. punktu ir obligāta prasība nodrošināt iekāpšanas palīglīdzekļus.

Atbildīgais infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs, ja tie ir atbildīgās institūcijas) un dzelzceļa uzņēmums slēdz vienošanos saskaņā ar 10. panta 5. punktu Direktīvā 91/440/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/51/EK, pirms atjaunotā vai modernizētā ritošā sastāva laišanas ekspluatācijā, lai noteiktu, kura puse ir atbildīga par nepieciešamo iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšanu (4.2.2.12.4. punkts). Infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs(-i)) un dzelzceļa uzņēmums nodrošina vispiemērotāko savstarpēji saskaņoto atbildības jomu sadalījumu.

7.4.   Īpaši gadījumi

7.4.1.   Vispārīgi

Šādi īpaši noteikumi ir paredzēti šādiem īpašiem gadījumiem.

Šie īpašie gadījumi pieskaitāmi divām kategorijām: noteikumus piemēro vai nu pastāvīgi (“P” gadījums), vai pagaidu kārtā (“T” gadījums). Attiecībā uz pagaidu gadījumiem iesaka, lai attiecīgās dalībvalstis atbilstu attiecīgajai apakšsistēmai vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījums), kas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai arī līdz 2020. gadam (“T2” gadījums).

7.4.1.1.   Perona augstums

Dānija “P”

Dānija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 920 mm virs S-Bahn vilcienu braukšanas virsmas.

S-Bahn

Francija “P”

Francija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 920 mm virs Ile-de-France tīkla braukšanas virsmas.

Ile-de-France

Vācija “P”

Vācija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 960 mm virs S-Bahn vilcienu braukšanas virsmas.

S-Bahn

Lielbritānija, Ziemeļīrija un Īrija “P”

Lielbritānija, Ziemeļīrija un Īrija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 915 mm virs braukšanas virsmas.

Lietuva, Latvija un Igaunija “P”

Lietuva, Latvija un Igaunija “P”

Tikai parasto dzelzceļu infrastruktūrai ir pieļaujams, ka perona augstums ir 200 mm vai 1 100 mm (+20 mm, –50 mm) virs braukšanas virsmas.

Polija “P”

Polija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 960 mm virs S-Bahn vilcienu braukšanas virsmas.

S-Bahn

Portugāle “P”

Portugāle “P”

Visai pašreizējai parasto dzelzceļu infrastruktūrai Portugālē ir pieļaujams, ka perona augstums ir 900 mm virs braukšanas virsmas.

Stacijās un pieturās bez piepilsētas vilcienu pakalpojumiem ir pieļaujams, ka perona augstums ir 685 mm virs braukšanas virsmas.

Piezīme. Jauna ritošā sastāva (piepilsētas un tālsatiksmes līniju) konstrukcijā ieejas durvju sliekšņa augstums jāoptimizē iekāpšanai no 900 m augstiem peroniem.

Spānija “P”

Spānija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 680 mm virs braukšanas virsmas piepilsētas vai reģionālās vilcienu satiksmes peroniem.

Zviedrija “P”

Zviedrija “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 580 mm un 730 mm virs braukšanas virsmas.

Nīderlande “P”

Nīderlande “P”

Ir pieļaujams, ka perona augstums ir 840 mm virs braukšanas virsmas.

7.4.1.2.   Perona nobīde

Īrija “P”

Īrija “P”

Taisnam un līdzenam sliežu ceļam bq0 = 1 561 mm.

q0

Lielbritānija “P”

Lielbritānija “P”

Perona nobīde

pie taisniem un līdzeniem peroniem:

| ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- |
| bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

līnijām, kurās ekspluatē (373. klases) Eurostar, un līnijām, kurās ekspluatē 2,6 m kravas konteinerus:

Eurostar,

| ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- |
| bq0 = 1 477,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

bq0 = 1 477,5

q0

Formula

līnijām, kurās ekspluatē 2,6 m kravas konteinerus:

| | ∞ ≥ R ≥ 500 | 500 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- | --- |
| Līknes iekšmala | bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 500

R

500 ≥ R ≥ 160

R

Līknes iekšmala

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

| | ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- | --- |
| Līknes ārmala | bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

Līknes ārmala

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

550 mm un 760 mm augstam peronam nobīde ir šāda:

Beļģija “P”

Beļģija “P”

Formulalīknēs ar rādiusu R, kur 1 000 ≤ R < ∞ (m)

Formula līknēs ar rādiusu R, kur R < 1 000 (m)

Itālija “P”

Itālija “P”

550 mm augstam peronam

Formula

Somija “P”

Somija “P”

Formula

Lietuva, Latvija, Igaunija “P”

Lietuva, Latvija, Igaunija “P”

Tikai attiecībā uz parasto dzelzceļu infrastruktūru.

200 mm augstam peronam bq0 = 1 745 mm (+30 mm, –25 mm).

q0

1 100 mm augstam peronam bq0 = 1 920 mm (+30 mm, –25 mm).

q0

Ziemeļīrija “P”

Ziemeļīrija “P”

Taisnam un līdzenam sliežu ceļam bq0 = 1 560 mm.

q0

Polija “P”

Polija “P”

Formula

Portugāle “P”

Portugāle “P”

Piemēro tikai visai pašreizējai parasto dzelzceļu infrastruktūrai.

Sliežu platums (nomināls): 1 668 mm

nomināls

900 mm augstam (h) peronam (700 mm < h ≤ 1 170 mm)

(h)

700 mm

h

1 170 mm

Formula

685 mm augstam (h) peronam (400 mm ≤ h ≤ 700 mm)

(h)

400 mm

h

700 mm

Formula

Spānija “P”

Spānija “P”

Tikai tīkla daļām ar sliežu platumu 1 668 mm

Formula

Zviedrija “P”

Zviedrija “P”

Formula

Formula

7.4.1.3.   Pakāpieni iekāpšanai un izkāpšanai

7.4.1.3.1.   Vispārīgi

Ja savstarpēji izmantojams ritošais sastāvs tiek ekspluatēts pie peroniem, kas minēti 7.4.1.2. punkta īpašos gadījumos attiecībā uz 550 mm vai 760 mm augstiem peroniem, šādu papildu vērtību δ
  g
  var pievienot parastajai vērtībai δ
  h
  .

g

h

Attiecīgā
  b

  q0

  vērtība ir dota arī tabulās.

b

q0

Papildu vērtība δg taisnam un līdzenam sliežu ceļam.

g

| | Beļģija “P” | Somija “P” | Itālija “P” | Polija “P” | Portugāle “P” 900 mm peroniem | Portugāle “P” 685 mm peroniem | Zviedrija “P” | Spānija “P” | AK “P” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| δg | 0 | 150 | 11,5 | 75 | + 120 mm | + 150 mm | 20 | 70 | - 202,5 |
| bq0 | 1 650 | 1 800 | 1 661,5 | 1 725 | 1 770 mm | 1 800 mm | 1 670 | 1 720 | 1 447,5 |
| Papildu izmērus skatīt | | 7.4.1.3.3. | | | 7.4.1.3.4. | 7.4.1.3.4. | | | 7.4.1.3.2. |

Beļģija “P”

Somija “P”

Itālija “P”

Polija “P”

Portugāle “P” 900 mm peroniem

Portugāle “P” 685 mm peroniem

Zviedrija “P”

Spānija “P”

AK “P”

δg

g

0

150

11,5

75

- 120 mm

- 150 mm

20

70

- 202,5

bq0

bq0

1 650

1 800

1 661,5

1 725

1 770 mm

1 800 mm

1 670

1 720

1 447,5

Papildu izmērus skatīt

7.4.1.3.3.

7.4.1.3.4.

7.4.1.3.4.

7.4.1.3.2.

Papildu vērtība δ
  g
  , kur R = 300 m.

g

| | Beļģija “P” | Somija “P” | Itālija “P” | Polija “P” | Portugāle “P” 900mm peroniem | Portugāle “P” 685mm peroniem | Zviedrija “P” | Spānija “P” | AK “P” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| δg | 54,5 | 257,5 | 11,5 | 195 | + 213 mm | + 215 mm | Iekšpuse 144
  Ārpuse 123,5 | 70 | Standarts –200

  Eurostar

  -170 |
| bq0 | 1 716,5 | 1 920 | 1 674 | 1 845 | 1 876 mm | 1 878 mm | Iekšpuse 1 806,5
  Ārpuse 1 773,5 | 1 732,5 | Standarts 1 462,5

  Eurostar

  1 492,5 |
| Papildu izmērus skatīt | | 7.4.1.3.3. | | | 7.4.1.3.4. | 7.4.1.3.4. | | | 7.4.1.3.2. |

Beļģija “P”

Somija “P”

Itālija “P”

Polija “P”

Portugāle “P” 900mm peroniem

Portugāle “P” 685mm peroniem

Zviedrija “P”

Spānija “P”

AK “P”

δg

g

54,5

257,5

11,5

195

- 213 mm

- 215 mm

Iekšpuse 144

Ārpuse 123,5

70

Standarts –200

Eurostar

Eurostar

-170

bq0

bq0

1 716,5

1 920

1 674

1 845

1 876 mm

1 878 mm

Iekšpuse 1 806,5

Ārpuse 1 773,5

1 732,5

Standarts 1 462,5

Eurostar

Eurostar

1 492,5

Papildu izmērus skatīt

7.4.1.3.3.

7.4.1.3.4.

7.4.1.3.4.

7.4.1.3.2.

7.4.1.3.2.   Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, ko izmanto Lielbritānijā “P”

Tā kā δg ir negatīva vērtība, 4.2.2.12.1. punktā definētais pirmais pakāpiens, ekspluatējot vilcienus uz līnijām Apvienotajā Karalistē, jānoņem. Šajos apstākļos pirmais izmantojamais pakāpiens, ekspluatējot vilcienus uz līnijām Apvienotajā Karalistē, ir saskaņā ar šo tabulu.

g

| | δh mm | δv
  + mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m, standarta gadījumā | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m, Eurostar gadījumā | 255 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv
  + mm

v

+

δv- mm

v-

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m, standarta gadījumā

200

230

160

Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m, Eurostar gadījumā

Eurostar

255

230

160

Image

7.4.1.3.3.   Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, ko izmanto Somijā “P”

Tā kā ir palielināta δg vērtība, līnijām Somijā ir nepieciešams papildu pakāpiens. Šādos apstākļos šis pakāpiens ir pirmais izmantojamais pakāpiens, un tas atbilst turpmāk norādītajai tabulai un ir tāds, lai maksimālais vagona konstrukcijas gabarīts atbilstu kravas vagonu SITS W pielikuma prasībām:

g

| | δh mm | δv
  + mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m | 410 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv
  + mm

v

+

δv- mm

v-

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m

410

230

160

Image

7.4.1.3.4.   Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, kas paredzēts ekspluatācijai pašreizējā parasto dzelzceļu tīklā Portugālē “P”

Tā kā ir palielināta δg vērtība un peronu augstumi atšķiras (900 mm un 685 mm) no standarta peronu līmeņiem (760 mm un 550 mm), ritošā sastāva, kuru paredzēts izmantot līnijās Portugālē šajos apstākļos, pirmajam izmantojamam pakāpienam jāatbilst tabulā norādītajam un jābūt tādam, lai maksimālie vagona konstrukcijas gabarīti atbilstu prasībām, kas norādītas prEN 15273-2:2005 – Dzelzceļš – Gabarīti — 2. daļa: Ritošā sastāva gabarīti – Pielikums attiecībā uz Portugāles kinemātiskajiem gabarītiem (CP).

g

Jauna ritošā sastāva (piepilsētas un tālsatiksmes līnijām) ieejas durvju sliekšņa konstrukcija optimizējama iekāpšanai no 900 mm augsta perona.

| | δh mm | δv
  + mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m | 370 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv
  + mm

v

+

δv- mm

v-

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa, kura līknes rādiuss ir 300 m

370

230

160

Image

7.4.1.4.   Bezšķēršļu joslas

Īpašs gadījums Lielbritānijai, Ziemeļīrijai un Īrijai “P”

Īpašs gadījums Lielbritānijai, Ziemeļīrijai un Īrijai “P”

Pamatojoties uz būvju tuvinājuma gabarītu, sliežu ceļu izliekumu un līdz ar to ierobežoto vagonu platumu, piemēro šādus nosacījumus.

No ieejas punkta vagonā minimālā bezšķēršļu josla, kas paredzēta piekļūšanai priekšrocību sēdvietām, atbilst vispārējā gadījumā norādītajai.

Nepastāv īpašas prasības attiecībā uz PRM par minimālo bezšķēršļu joslu piekļuvei citām sēdvietām.

PRM

7.4.1.5.   Durvju skaņas signāli saskaņā ar 4.2.2.4.1. nodaļu “P”

Īpašs gadījums Vācijai

Īpašs gadījums Vācijai

Tā kā Vācijā modernajos vilcienos ir mazāks trokšņu līmenis, skaņas signālam jābūt vismaz 60 dB L(Aeg, T +/–2). Alternatīvi var pārraidīt skaņas signālus, kas apkārtējo troksni pārsniedz par 5 dB.

7.4.1.6.   Priekšrocību sēdvietas “P”

Īpaši gadījumi – Vācija un Dānija

Īpaši gadījumi – Vācija un Dānija

10 % no visām sēdvietām ir priekšrocību sēdvietas. Vilcienos, kuros sēdvietas jārezervē pēc izvēles vai obligāti, vismaz 20 % šo prioritāro sēdvietu ir ar piktogrammu, pārējos 80 % priekšrocību sēdvietu var rezervēt iepriekš.

Vilcienos, kuros nav iespējas rezervēt vietu, visām priekšrocību sēdvietām saskaņā ar 4.2.2.2.1.1. punktu ir PRM piktogramma.

PRM

7.4.1.7.   Bezšķēršļu ceļi “P” (4.1.2.3.1. punkts)

Īpašs gadījums Francijai (tikai )Ile de France tīklā

Īpašs gadījums Francijai (tikai )

tīklā

Jaunām, atjaunotām vai modernizētām stacijām ar caurlaidību, kas ir mazāka par 5 000 pasažieriem dienā (iekāpjošo un izkāpjošo pasažieru skaits kopā) nav jāizpilda atbilstība attiecībā uz prasībām par bezšķēršļu ceļu uz pacēlāju un/vai uzbrauktuvi, ja 25 km attālumā tajā pašā maršrutā ir stacijas pieturvieta, kurā ir bezšķēršļu ceļš. Šādos apstākļos jaunu staciju projektēšanā iestrādā nosacījumu pacēlāju un/vai uzbrauktuvju ierīkošanai nākotnē, lai stacija kļūtu pieejama visu kategoriju PRM.

PRM

7.4.1.8.   Pasažieru skaits

Īpašs gadījums Austrijai “T1”

Īpašs gadījums Austrijai “T1”

Austrijas iestāžu ātro īstenošanas plānu dēļ šā pagaidu īpašā gadījuma laikā prasības attiecībā uz pasažieru skaitu, kas norādītas 7.1.1. un 7.3.1. (infrastruktūra) un 4.1.4. punktā (ekspluatācijas noteikumi bezšķēršļu ceļiem), piemēro tikai tādai infrastruktūrai, kas ir jauna, modernizēta vai atjaunota stacijām, kuru vidējā pasažieru plūsma ir vismaz 2 000 pasažieru, kopā skaitot iekāpjošos un izkāpjošos.

7.5.   Ritošais sastāvs, ko ekspluatē saskaņā ar valsts, divpusēju, daudzpusēju vai starptautisku nolīgumu

7.5.1.   Pašreizējie nolīgumi

Sešu mēnešu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Komisijai par nolīgumiem, saskaņā ar kuriem šīs SITS darbības jomā (ritošā sastāva būve, atjaunošana, uzlabošana, laišana ekspluatācijā, darbība un vadība, kā noteikts šīs SITS 2. nodaļā) tiek ekspluatēts ritošais sastāvs:

| — | nacionāli, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti uz laiku vai pagaidu termiņu un kuri nepieciešami ļoti īpaša vai vietēja rakstura paredzētā transporta pakalpojuma dēļ; |
| --- | --- |

—

nacionāli, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti uz laiku vai pagaidu termiņu un kuri nepieciešami ļoti īpaša vai vietēja rakstura paredzētā transporta pakalpojuma dēļ;

| — | tādi divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai starp drošības iestādēm, kuri nodrošina ievērojama līmeņa vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

—

tādi divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai starp drošības iestādēm, kuri nodrošina ievērojama līmeņa vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības līmeni;

| — | tādi starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kuri sniedz ievērojama līmeņa vietējo vai reģionālo savstarpējo izmantojamību. |
| --- | --- |

—

tādi starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kuri sniedz ievērojama līmeņa vietējo vai reģionālo savstarpējo izmantojamību.

Šajos nolīgumos paredzētā ritošā sastāva turpmākā ekspluatācija/tehniskā apkope ir pieļaujama, ciktāl tā atbilst Kopienas tiesību aktiem.

Tiks novērtēta šo līgumu saderība ar ES tiesību aktiem, tai skaitā to nediskriminējošo raksturu, un ar šo SITS, un Komisija veiks nepieciešamos pasākumus, piemēram, pārskatīs šo SITS, lai iekļautu iespējamos īpašos gadījumus vai pārejas posma pasākumus.

7.5.2.   Turpmākie nolīgumi

Jebkuros citos turpmākos nolīgumos vai pašreizējo nolīgumu grozījumos, jo īpaši tajos, kas ietver tāda ritošā sastāva valsts iepirkumu, kura projekts nav sertificēts saskaņā ar SITS, ņem vērā ES tiesību aktus un ko īpaši šo SITS. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem/grozījumiem. Piemēro 7.5.1. punktā minēto procedūru.

7.6.   Infrastruktūras un ritošā sastāva nodošana ekspluatācijā

Ja atbilstība SITS PRM ir panākta un infrastruktūrai un ritošajam sastāvam vienā dalībvalstī ir piešķirta EK verifikācijas deklarācija, saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 1. punktu to attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar pieejamību PRM, savstarpēji atzīst visas dalībvalstis.

PRM

PRM

Lai saņemtu drošības sertifikāciju saskaņā ar Direktīvas 2004/49 10. pantu (sertifikāta B daļa) vai atļauju nodot ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 2001/16 14. panta 1. punktu, dzelzceļa uzņēmumi var lūgt nodošanas ekspluatācijā sertificēšanu/atļauju infrastruktūrai un ritošajam sastāvam. Ritošo sastāvu var grupēt pēc sērijas vai tipa.

Tomēr ir jābūt apstiprinājumam, ka infrastruktūra un ritošais sastāvs, kurus ekspluatē kopā, ir savietojami. To var izdarīt, izmantojot infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrus.

---

(1)  OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.

1

(2)  Parastie gabarīta noteikumi attiecas arī uz pakāpienu. Līdz ar to tas novērsīs durvju izvietošanu dažās vagona vietās.

2

(3)  A1 un H1 modulis ir pieļaujams pašreizējiem risinājumiem tikai 6.1.3. punktā noteiktajos apstākļos.

3

---

PIELIKUMI (SITS)

Joma: Apakšsistēma kopumā Aspekts: Pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

| A PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

A PIELIKUMS

| B PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

B PIELIKUMS

| C PIELIKUMS | Tehniskās apkopes pasākumu novērtēšana: atbilstības novērtēšanas procedūra (F 4 pielikums) |
| --- | --- |

C PIELIKUMS

| D PIELIKUMS | Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums |
| --- | --- |

D PIELIKUMS

| D.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

D.1.

| D.2. | Raksturlielumi |
| --- | --- |

D.2.

| E PIELIKUMS | Apakšsistēmu novērtējums |
| --- | --- |

E PIELIKUMS

| E.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

E.1.

| E.2. | Raksturlielumi un moduļi |
| --- | --- |

E.2.

| F PIELIKUMS | Procedūras, saskaņā ar kurām janovērtē atbilstība un piemērotība lietošanai |
| --- | --- |

F PIELIKUMS

| F.1. | Moduļu saraksts |
| --- | --- |

F.1.

| F.2. | Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi |
| --- | --- |

F.2.

| F.2.1. | A modulis: iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |

F.2.1.

| F.2.2. | A1 modulis: iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu |
| --- | --- |

F.2.2.

| F.2.3. | B modulis: tipa pārbaude |
| --- | --- |

F.2.3.

| F.2.4. | C modulis: atbilstība tipam |
| --- | --- |

F.2.4.

| F.2.5. | D modulis: ražošanas kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

F.2.5.

| F.2.6. | F modulis: ražojuma verificēšana |
| --- | --- |

F.2.6.

| F.2.7. | H1 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

F.2.7.

| F.2.8. | H2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

F.2.8.

| F.2.9. | V modulis: tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |
| --- | --- |

F.2.9.

| F.3. | Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi |
| --- | --- |

F.3.

| F.3.1. | SB modulis: tipa pārbaude |
| --- | --- |

F.3.1.

| F.3.2. | SD modulis: ražošanas kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

F.3.2.

| F.3.3. | SF modulis: ražojuma verificēšana |
| --- | --- |

F.3.3.

| F.3.4. | SG modulis: vienības verificēšana |
| --- | --- |

F.3.4.

| F.3.5. | SH2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

F.3.5.

| F.4. | Tehniskās apkopes pasākumu novērtēšana: atbilstības novērtēšanas procedūra |
| --- | --- |

F.4.

| G PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

G PIELIKUMS

| H PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

H PIELIKUMS

| I PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| J PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

J PIELIKUMS

| K PIELIKUMS | atlikts |
| --- | --- |

K PIELIKUMS

| L PIELIKUMS | aspekti, kuri nav iekļauti SITS PRM un kuriem piemēro Eiropas noteikumus vai jādara zināmi valsts noteikumi |
| --- | --- |

L PIELIKUMS

| M PIELIKUMS | Transportējams ratiņkrēsls |
| --- | --- |

M PIELIKUMS

| M.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

M.1.

| M.2. | Raksturlielumi |
| --- | --- |

M.2.

| N PIELIKUMS | PRM paredzētās norādes |
| --- | --- |

N PIELIKUMS

| N.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

N.1.

| N.2. | Infrastruktūrā izmantojamās zīmes |
| --- | --- |

N.2.

| N.3. | Ritošā sastāva zīmes |
| --- | --- |

N.3.

| N.4. | Starptautiskā ratiņkrēsla zīme |
| --- | --- |

N.4.

| N.5. | Zīme “Induktīvā cilpa” |
| --- | --- |

N.5.

| N.6. | Zīme “Palīdzība/informācija” |
| --- | --- |

N.6.

| N.7. | Zīme “Neatliekamā palīdzība” |
| --- | --- |

N.7.

| N.8. | Zīme “Priekšrocību sēdvietas” |
| --- | --- |

N.8.

A PIELIKUMS

atlikts

B PIELIKUMS

atlikts

C PIELIKUMS

Tehniskās apkopes pasākumu novērtēšana: atbilstības novērtēšanas procedūra (F 4 pielikums)

D PIELIKUMS

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums

D.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā ir sniegts novērtējums par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai.

D.2.   Raksturlielumi

Savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumi, kas jānovērtē dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, ir atzīmēti ar “X” D. 1. tabulā.

D.1. tabula

savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Savstarpējas izmantojamības komponenti un novērtējamie raksturlielumi | Novērtējums pa posmiem |
| Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Projekta izskatīšana un/vai projekta pārbaude | Ražošanas procesa izskatīšana | Tipa pārbaude | Verificēšana attiecībā uz atbilstību tipam |
| 4.1.2.11.2 un 4.1.2.12.2. | Pasažieru vizuālas informācijas iekārtas |

1

2

3

4

5

Savstarpējas izmantojamības komponenti un novērtējamie raksturlielumi

Novērtējums pa posmiem

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Projekta izskatīšana un/vai projekta pārbaude

Ražošanas procesa izskatīšana

Tipa pārbaude

Verificēšana attiecībā uz atbilstību tipam

4.1.2.11.2 un 4.1.2.12.2.

Pasažieru vizuālas informācijas iekārtas

X

X

X

| 4.1.2.21.2. | Iekāpšanas ierīces |
| --- | --- |

4.1.2.21.2.

Iekāpšanas ierīces

X

X

X

| 4.1.2.4. | Reljefas spiedpogas |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Reljefas spiedpogas

X

X

X

| 4.1.2.7.2. | Bērnu pārtīšanas galdiņi |
| --- | --- |

4.1.2.7.2.

Bērnu pārtīšanas galdiņi

X

X

X

| 4.1.2.11. | Reljefas norādes |
| --- | --- |

4.1.2.11.

Reljefas norādes

X

X

X

| 4.1.2.9.2. | Biļešu tirdzniecības automāti |
| --- | --- |

4.1.2.9.2.

Biļešu tirdzniecības automāti

X

X

X

| 4.2.2.6. | Tualešu moduļi |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Tualešu moduļi

X

X

X

| 4.2.2.8.3. | Pasažieru vizuālās informācijas iekārtas |
| --- | --- |

4.2.2.8.3.

Pasažieru vizuālās informācijas iekārtas

X

X

X

| 4.2.2.3., 4.2.2.6. un 4.2.2.11. | Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces |
| --- | --- |

4.2.2.3., 4.2.2.6. un 4.2.2.11.

Pasažieriem paredzētās trauksmes ierīces

X

X

X

| 4.2.2.12.3. | Iekāpšanas ierīces |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.

Iekāpšanas ierīces

X

X

X

| 4.2.2.4. | Spiedpogas |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Spiedpogas

X

X

X

| 4.2.2.6.3.2. | Bērnu pārtīšanas galdiņi |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.2.

Bērnu pārtīšanas galdiņi

X

X

X

| 4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2. un N pielikums. | Vizuālā informācija un norādes |
| --- | --- |

4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2. un N pielikums.

Vizuālā informācija un norādes

X

X

X

E PIELIKUMS

Apakšsistēmu novērtējums

E.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā norādīts apakšsistēmu atbilstības novērtējums.

E.2.   Raksturlielumi un moduļi

Dažādos projektēšanas un ražošanas posmos novērtējamie raksturlielumi ir atzīmēti ar “X” E.1. tabulā (infrastruktūras apakšsistēma) un E.2. tabulā (ritošā sastāva apakšsistēma).

E.1. tabula

infrastruktūras apakšsistēmas novērtējums (sistēma konstruēta un piegādāta kā viens veselums)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Novērtējamie raksturlielumi | Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Projekta izskatīšana un/vai projekta pārbaude | Konstrukcijas montāža, uzstādīšana | Montāža (pirms nodošanas ekspluatācijā | Validēšana reālos ekspluatācijasapstākļos |
| 4.1.2.2. | PRM paredzētās stāvvietas |

1

2

3

4

5

Novērtējamie raksturlielumi

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Projekta izskatīšana un/vai projekta pārbaude

Konstrukcijas montāža, uzstādīšana

Montāža (pirms nodošanas ekspluatācijā

Validēšana reālos ekspluatācijasapstākļos

4.1.2.2.

PRM paredzētās stāvvietas

X

X

| 4.1.2.3. | Bezšķēršļu ceļi |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Bezšķēršļu ceļi

| 4.1.2.3.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

Vispārīgi

X

X

| 4.1.2.3.2. | Ceļa norādes |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

Ceļa norādes

X

X

| 4.1.2.4. | Durvis un ieejas |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Durvis un ieejas

X

X

| 4.1.2.5. | Grīdu virsmas |
| --- | --- |

4.1.2.5.

Grīdu virsmas

X

X

| 4.1.2.6. | Caurredzami šķēršļi |
| --- | --- |

4.1.2.6.

Caurredzami šķēršļi

X

X

| 4.1.2.7. | Tualetes |
| --- | --- |

4.1.2.7.

Tualetes

X

X

| 4.1.2.8. | Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces |
| --- | --- |

4.1.2.8.

Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

X

X

| 4.1.2.9. | Biļešu iegāde/Biļešu kases vai automāti/Informācijas punkts/biļešu kontroles iekārtas/turniketi/klientu palīdzības punkti |
| --- | --- |

4.1.2.9.

Biļešu iegāde/Biļešu kases vai automāti/Informācijas punkts/biļešu kontroles iekārtas/turniketi/klientu palīdzības punkti

X

X

| 4.1.2.10. | Apgaismojums |
| --- | --- |

4.1.2.10.

Apgaismojums

X

X

| 4.1.2.11. | Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, mainīgā informācija |
| --- | --- |

4.1.2.11.

Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, mainīgā informācija

X

X

X

| 4.1.2.12. | Mutiskā informācija |
| --- | --- |

4.1.2.12.

Mutiskā informācija

X

X

X

| 4.1.2.13. | Avārijas izejas, trauksmes signāli |
| --- | --- |

4.1.2.13.

Avārijas izejas, trauksmes signāli

X

X

X

| 4.1.2.14. | Gājēju tiltiņu un gājēju tuneļu ģeometrija |
| --- | --- |

4.1.2.14.

Gājēju tiltiņu un gājēju tuneļu ģeometrija

X

X

| 4.1.2.15. | Kāpnes |
| --- | --- |

4.1.2.15.

Kāpnes

X

X

| 4.1.2.16. | Margas |
| --- | --- |

4.1.2.16.

Margas

X

X

| 4.1.2.17. | Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi |
| --- | --- |

4.1.2.17.

Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi

X

X

| 4.1.2.18.1. | Perona augstums |
| --- | --- |

4.1.2.18.1.

Perona augstums

X

X

| 4.1.2.18.2. | Perona nobīde |
| --- | --- |

4.1.2.18.2.

Perona nobīde

X

| 4.1.2.18.3. | Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem |
| --- | --- |

4.1.2.18.3.

Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem

X

| 4.1.2.19. | Perona platums un perona mala |
| --- | --- |

4.1.2.19.

Perona platums un perona mala

X

X

| 4.1.2.20. | Perona beigas |
| --- | --- |

4.1.2.20.

Perona beigas

X

X

| 4.1.2.21. | Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos |
| --- | --- |

4.1.2.21.

Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

X

X

| 4.1.2.22. | Dzelzceļa pāreja stacijās |
| --- | --- |

4.1.2.22.

Dzelzceļa pāreja stacijās

X

X

E.2. tabula

ritošā sastāva apakšsistēmas novērtējums (ko projektē un piegādā kā sērijveida ražojumus)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Novērtējamie raksturlielumi | Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Porjekta izskatīšana un/vai projekta pārbaude | Tipa pārbaude | Regulārās pārbaudes |
| 4.2.2.2. | Sēdvietas |

1

2

3

4

Novērtējamie raksturlielumi

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Porjekta izskatīšana un/vai projekta pārbaude

Tipa pārbaude

Regulārās pārbaudes

4.2.2.2.

Sēdvietas

| 4.2.2.2.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Vispārīgi

X

X

| 4.2.2.2.1. | Priekšrocību sēdvietas. Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Priekšrocību sēdvietas. Vispārīgi

X

X

| 4.2.2.2.2.2. | Vienvirziena sēdekļi |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

Vienvirziena sēdekļi

X

X

| 4.2.2.2.3.3. | Pretēji novietotu sēdekļu izkārtojums |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.3.

Pretēji novietotu sēdekļu izkārtojums

X

X

| 4.2.2.3. | Ratiņkrēslu vietas |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ratiņkrēslu vietas

X

X

| 4.2.2.4. | Durvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Durvis

| 4.2.2.4.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

Vispārīgi

X

X

| 4.2.2.4.2. | Ārdurvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

Ārdurvis

X

X

| 4.2.2.4.3. | Iekšdurvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

Iekšdurvis

X

X

| 4.2.2.5. | Apgaismojums |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Apgaismojums

X

| 4.2.2.6. | Tualetes |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Tualetes

| 4.2.2.6.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

Vispārīgi

X

X

| 4.2.2.6.2. | Standarta tualete |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Standarta tualete

X

X

| 4.2.2.6.3. | Universāla tualete |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

Universāla tualete

X

X

| 4.2.2.7. | Bezšķēršļu joslas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Bezšķēršļu joslas

X

X

| 4.2.2.8. | Informācija klientiem |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Informācija klientiem

| 4.2.2.8.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

4.2.2.8.1.

Vispārīgi

X

X

| 4.2.2.8.2. | Informācija (virziena norādes) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

Informācija (virziena norādes)

X

X

| 4.2.2.8.2. | Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana)

X

X

| 4.2.2.9. | Augstuma izmaiņas |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Augstuma izmaiņas

X

X

| 4.2.2.10. | Margas |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Margas

X

X

| 4.2.2.11. | Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa

X

X

| 4.2.2.12. | Pakāpienu novietojums iekāpšanai un izkāpšanai no vagona |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Pakāpienu novietojums iekāpšanai un izkāpšanai no vagona

| 4.2.2.12.1. | Vispārīgās prasības |
| --- | --- |

4.2.2.12.1.

Vispārīgās prasības

X

| 4.2.2.12.2. | Iekāpšanas/izkāpšanas pakāpieni |
| --- | --- |

4.2.2.12.2.

Iekāpšanas/izkāpšanas pakāpieni

X

| 4.2.2.12.3.5. | Pārvietojamas kāpnes |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.5.

Pārvietojamas kāpnes

X

X

X

| 4.2.2.12.3.6. | Pārvietojamas uzbrauktuves |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.6.

Pārvietojamas uzbrauktuves

X

X

| 4.2.2.12.3.7. | Pusautomātiskas uzbrauktuves |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.7.

Pusautomātiskas uzbrauktuves

X

X

X

| 4.2.2.12.3.8. | Paceļamas platformas |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.8.

Paceļamas platformas

X

X

X

| 4.2.2.12.3.9. | Iebūvēti pacēlāji |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.9.

Iebūvēti pacēlāji

X

X

X

F PIELIKUMS

Procedūras, saskaņā ar kurām janovērtē atbilstība un piemērotība lietošanai

F.1.   Moduļu saraksts

Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

| — | A modulis: iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |

—

A modulis: iekšējā ražošanas kontrole

| — | A1 modulis: iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu |
| --- | --- |

—

A1 modulis: iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu

| — | B modulis: tipa pārbaude |
| --- | --- |

—

B modulis: tipa pārbaude

| — | C modulis: atbilstība tipam |
| --- | --- |

—

C modulis: atbilstība tipam

| — | D modulis: ražošanas kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

—

D modulis: ražošanas kvalitātes vadības sistēma

| — | F modulis: ražojuma verificēšana |
| --- | --- |

—

F modulis: ražojuma verificēšana

| — | H1 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

—

H1 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma

| — | H2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

—

H2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

| — | V modulis: tipa validēšana, izmantojot ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |
| --- | --- |

—

V modulis: tipa validēšana, izmantojot ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

Apakšsistēmu moduļi

| — | SB modulis: tipa pārbaude |
| --- | --- |

—

SB modulis: tipa pārbaude

| — | SD modulis: ražojuma kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

—

SD modulis: ražojuma kvalitātes vadības sistēma

| — | SF modulis: ražojuma verificēšana |
| --- | --- |

—

SF modulis: ražojuma verificēšana

| — | SG modulis: vienības verificēšana |
| --- | --- |

—

SG modulis: vienības verificēšana

| — | SH2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

—

SH2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

Tehniskās apkopes pasākumu modulis

| — | Moduļa atbilstības novērtēšanas procedūra |
| --- | --- |

—

Moduļa atbilstības novērtēšanas procedūra

F.2.   Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

F.2.1.   A modulis: iekšējā ražošanas kontrole

| 6.3. | Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

6.3.

Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 6.4. | Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.4.

Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

| 6.5. | Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:






  — | savstarpējas izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu; |
| --- | --- | --- |

6.5.

Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:

—

savstarpējas izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar atbilstošajiem punktiem –, kuras piemēro pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar atbilstošajiem punktiem –, kuras piemēro pilnībā vai daļēji;

| — | aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā; |
| --- | --- |

—

aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

| 4. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 5. | Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē rakstisku savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības deklarāciju. Šajā deklarācijā iekļaujama vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādītā informācija. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

5.

Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē rakstisku savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības deklarāciju. Šajā deklarācijā iekļaujama vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādītā informācija. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

| 6. | Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

6.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 7. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

7.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.2.   A1 modulis: iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām.
  Tehniskajā dokumentācijā arī iekļauj datus, kas apliecina, ka savstarpējas izmantojamības komponenta projekts, kas tika apstiprināts pirms šīs SITS ieviešanas, ir saskaņā ar SITS un ka savstarpējas izmantojamības komponents tika ekspluatēts tādā pašā izmantojuma jomā.
  Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:






  — | vispārīgu aprakstu par savstarpējas izmantojamības komponentu un tā lietošanas nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām.

Tehniskajā dokumentācijā arī iekļauj datus, kas apliecina, ka savstarpējas izmantojamības komponenta projekts, kas tika apstiprināts pirms šīs SITS ieviešanas, ir saskaņā ar SITS un ka savstarpējas izmantojamības komponents tika ekspluatēts tādā pašā izmantojuma jomā.

Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:

—

vispārīgu aprakstu par savstarpējas izmantojamības komponentu un tā lietošanas nosacījumiem;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (2) ar atbilstošajiem punktiem –, kuras piemēro pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (2) ar atbilstošajiem punktiem –, kuras piemēro pilnībā vai daļēji;

| — | aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā; |
| --- | --- |

—

aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

| 4. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 5. | Paziņotā institūcija, ko izvēlējies ražotājs, veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārliecinātos par izgatavoto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipam, kas aprakstīts 3. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā, un SITS prasībām. Ražotājs (3) var izvēlēties vienu no turpmāk minētām procedūrām. |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija, ko izvēlējies ražotājs, veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārliecinātos par izgatavoto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipam, kas aprakstīts 3. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā, un SITS prasībām. Ražotājs (3) var izvēlēties vienu no turpmāk minētām procedūrām.

5.1.   Verificēšana, pārbaudot un testējot katru ražojumu

| 5.1.1. | Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai pārliecinātos par ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

5.1.1.

Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai pārliecinātos par ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 5.1.2. | Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

5.1.2.

Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajām pārbaudēm.

5.2.   Statistiskā verificēšana

| 5.2.1. | Ražotājs piedāvā savus ražojumus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu. |
| --- | --- |

5.2.1.

Ražotājs piedāvā savus ražojumus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu.

| 5.2.2. | Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Visus paraugā ietilpstošos savstarpējas izmantojamības komponentus pārbauda atsevišķi un veic atbilstošos testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

5.2.2.

Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Visus paraugā ietilpstošos savstarpējas izmantojamības komponentus pārbauda atsevišķi un veic atbilstošos testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 5.2.3. | Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.) atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS. |
| --- | --- |

5.2.3.

Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.) atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS.

| 5.2.4. | Ja partijas tiek pieņemtas, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība. |
| --- | --- |

5.2.4.

Ja partijas tiek pieņemtas, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība.

| 5.2.5. | Ja partija tiek izbrāķēta, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu. |
| --- | --- |

5.2.5.

Ja partija tiek izbrāķēta, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu.

| 6. | Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

6.

Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības noteikšanas procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības noteikšanas procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Atsauce jāizdara uz atbilstības sertifikātu, kā minēts 5. punktā. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus.

| 7. | Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

7.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 8. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

8.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.3.   B modulis: tipa pārbaude

| 1. | Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija nosaka un apstiprina, ka tips, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija nosaka un apstiprina, ka tips, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem.

| 2. | Pieteikumu par EK tipa pārbaudi iesniedz ražotājs vai Kopienā reģistrētais viņa pilnvarotais pārstāvis.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Pieteikumu par EK tipa pārbaudi iesniedz ražotājs vai Kopienā reģistrētais viņa pilnvarotais pārstāvis.

Šajā pieteikumā ietver:

—

ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā; |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā;

| — | tehnisko dokumentāciju, kā aprakstīts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kā aprakstīts 3. punktā.

Pieteikuma iesniedzējs nodod paziņotās institūcijas rīcībā tipisku plānotās produkcijas paraugu, turpmāk tekstā “tips”. Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējas izmantojamības komponenta variantiem, ja to atšķirības neiespaido SITS noteikumus.

Paziņotā institūcija var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi testu programmas veikšanai.

Ja saskaņā ar tipa pārbaudes procedūru nav vajadzīgi tipa testi un ja tips ir pietiekami precīzi definēts tehniskajā dokumentācijā, kas aprakstīta 3. punktā, paziņotā institūcija var nepieprasīt tipa paraugus.

| 3. | Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju.
  Tehniskā dokumentācija ietver:






  — | vispārīgu tipa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju.

Tehniskā dokumentācija ietver:

—

vispārīgu tipa aprakstu;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (4) ar atbilstošajiem punktiem –, kuras piemēro pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (4) ar atbilstošajiem punktiem –, kuras piemēro pilnībā vai daļēji;

| — | aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā; |
| --- | --- |

—

aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

| 4. | Paziņotā institūcija: |
| --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija:

| 4.1. | pārbauda tehnisko dokumentāciju; |
| --- | --- |

4.1.

pārbauda tehnisko dokumentāciju;

| 4.2. | apliecina, ka katrs(visi) testam vajadzīgais(-ie) paraugs(-i) ir izgatavots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa testus atbilstīgi SITS noteikumiem un/vai attiecīgajām Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

4.2.

apliecina, ka katrs(visi) testam vajadzīgais(-ie) paraugs(-i) ir izgatavots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa testus atbilstīgi SITS noteikumiem un/vai attiecīgajām Eiropas specifikācijām;

| 4.3. | ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama konstrukcijas pārbaude, veic projektēšanas metožu, līdzekļu un rezultātu pārbaudi, lai novērtētu, vai ar tiem varēs nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības prasību izpildi projektēšanas procesa noslēgumā; |
| --- | --- |

4.3.

ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama konstrukcijas pārbaude, veic projektēšanas metožu, līdzekļu un rezultātu pārbaudi, lai novērtētu, vai ar tiem varēs nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības prasību izpildi projektēšanas procesa noslēgumā;

| 4.4. | veic SITS pieprasīto ražošanas procesa pārbaudi, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanai paredzēto procesu un novērtētu, kā šis process veicina ražojuma atbilstību, un/vai izskata pārbaudi, ko ražotājs veicis projektēšanas procesa noslēgumā; |
| --- | --- |

4.4.

veic SITS pieprasīto ražošanas procesa pārbaudi, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanai paredzēto procesu un novērtētu, kā šis process veicina ražojuma atbilstību, un/vai izskata pārbaudi, ko ražotājs veicis projektēšanas procesa noslēgumā;

| 4.5. | nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus; |
| --- | --- |

4.5.

nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus;

| 4.6. | veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai ir piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas gadījumos, kad ražotājs ir nolēmis tās piemērot; |
| --- | --- |

4.6.

veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai ir piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas gadījumos, kad ražotājs ir nolēmis tās piemērot;

| 4.7. | veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai tad, ja attiecīgās Eiropas specifikācijas nav izmantotas, ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām; |
| --- | --- |

4.7.

veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai tad, ja attiecīgās Eiropas specifikācijas nav izmantotas, ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām;

| 4.8. | vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi. |
| --- | --- |

4.8.

vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi.

| 5. | Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.
  Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.
  Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un vienu dokumentācijas eksemplāru glabā paziņotā institūcija.
  Ja ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

5.

Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.

Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.

Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un vienu dokumentācijas eksemplāru glabā paziņotā institūcija.

Ja ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 6. | Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir tipa pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai ražojuma lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi EK tipa pārbaudes sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums tipa pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

6.

Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir tipa pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai ražojuma lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi EK tipa pārbaudes sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums tipa pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

| 7. | Ja nav veiktas nekādas 6. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 5. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot. |
| --- | --- |

7.

Ja nav veiktas nekādas 6. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 5. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.

| 8. | Katra paziņotā institūcija citām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem. |
| --- | --- |

8.

Katra paziņotā institūcija citām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem.

| 9. | Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumiem (sk. 5. punktu) jāpaliek pārējo paziņoto institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

9.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumiem (sk. 5. punktu) jāpaliek pārējo paziņoto institūciju rīcībā.

| 10. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu eksemplārus 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

10.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu eksemplārus 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

F.2.4.   C modulis: atbilstība tipam

| 1. | Šajā modulī apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība EK tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība EK tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 3. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē EK deklarāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

3.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē EK deklarāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un EK tipa pārbaudes sertifikāta (un tā pielikumu) datumu kopā ar sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un EK tipa pārbaudes sertifikāta (un tā pielikumu) datumu kopā ar sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām (5); |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām (5);

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

| 4. | Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 5. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

5.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.5.   D modulis: ražošanas kvalitātes vadības sistēma

| 1. | Šajā modulī aprakstīta procedūra, saskaņā ar kuru ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē to, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta procedūra, saskaņā ar kuru ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē to, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā. |
| --- | --- |

2.

Ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā.

| 3. | Kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

3.

Kvalitātes vadības sistēma

| 3.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.

Šajā pieteikumā ietver:

—

visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc B moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas; |
| --- | --- |

—

apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc B moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā.

| 3.2. | Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tiem piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jārada vienota kvalitātes programmu, plāna, rokasgrāmatu un dokumentu interpretācija.
  Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:






  — | kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tiem piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jārada vienota kvalitātes programmu, plāna, rokasgrāmatu un dokumentu interpretācija.

Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:

—

kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru;

| — | vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz ražojuma kvalitāti; |
| --- | --- |

—

vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz ražojuma kvalitāti;

| — | ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudēm, apskatēm un testiem, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to veikšanas periodiskumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, apskatēm un testiem, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to veikšanas periodiskumu;

| — | datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība.

| 3.3. | Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī ražotnes apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.3.

Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī ražotnes apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 3.4. | Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.
  Paziņotā institūcija novērtē plānotās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē plānotās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 4. | Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē. |
| --- | --- |

4.

Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē.

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas.

| 4.2. | Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz tiem visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz tiem visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | datus par kvalitāti, tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

datus par kvalitāti, tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu.
  Auditu veic vismaz reizi gadā.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu.

Auditu veic vismaz reizi gadā.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

| 4.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai apstiprinātu, ka kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Paziņotā institūcija iesniedz ražotājam pārskatu par apmeklējumu, kā arī testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēģinājumi. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai apstiprinātu, ka kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Paziņotā institūcija iesniedz ražotājam pārskatu par apmeklējumu, kā arī testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēģinājumi.

| 5. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotiem, atsauktiem vai noraidītiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas. |
| --- | --- |

5.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotiem, atsauktiem vai noraidītiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

| 6. | Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- | --- |

6.

Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrajā daļā;

| — | dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.

| 7. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

7.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju (6); |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju (6);

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādiem sertifikātiem:

| — | kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā;

| — | tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi. |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi.

| 8. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

8.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 9. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

9.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.6.   F modulis: ražojuma verificēšana

| 1. | Šajā modulī apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, pārbauda un apstiprina, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents, uz ko attiecas 3. punktā minētie noteikumi, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, pārbauda un apstiprina, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents, uz ko attiecas 3. punktā minētie noteikumi, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 3. | Paziņotā institūcija veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ražotājs (7) var izvēlēties vai nu katra savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudi un testēšanu, kā tas norādīts 4. punktā, vai arī savstarpējas izmantojamības komponentu pārbaudi un testēšanu, izmantojot statistiskās verificēšanas procedūru, kā norādīts 5. punktā. |
| --- | --- |

3.

Paziņotā institūcija veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ražotājs (7) var izvēlēties vai nu katra savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudi un testēšanu, kā tas norādīts 4. punktā, vai arī savstarpējas izmantojamības komponentu pārbaudi un testēšanu, izmantojot statistiskās verificēšanas procedūru, kā norādīts 5. punktā.

4.   Verificēšana, pārbaudot un izmēģinot katru savstarpējas izmantojamības komponentu

| 4.1. | Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai apstiprinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, tad piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas (8) vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

4.1.

Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai apstiprinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, tad piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas (8) vai līdzvērtīgi testi.

| 4.2. | Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajiem testiem. |
| --- | --- |

4.2.

Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajiem testiem.

| 4.3. | Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus. |
| --- | --- |

4.3.

Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus.

5.   Statistiskā verificēšana

| 5.1. | Ražotājs piedāvā savstarpējas izmantojamības komponentus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas vienveidīgumu. |
| --- | --- |

5.1.

Ražotājs piedāvā savstarpējas izmantojamības komponentus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas vienveidīgumu.

| 5.2. | Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Katru paraugā ietilpstošo savstarpējas izmantojamības komponentu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

5.2.

Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Katru paraugā ietilpstošo savstarpējas izmantojamības komponentu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 5.3. | Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.), kurus izvēlas atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS. |
| --- | --- |

5.3.

Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.), kurus izvēlas atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS.

| 5.4. | Ja partija ir pieņemama, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no šīs partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība.
  Ja partija ir izbrāķējama, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu. |
| --- | --- |

5.4.

Ja partija ir pieņemama, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no šīs partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība.

Ja partija ir izbrāķējama, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu.

| 5.5. | Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus. |
| --- | --- |

5.5.

Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus.

| 6. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

6.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādiem sertifikātiem:

| — | tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi; |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi;

| — | atbilstības sertifikāts, kā minēts 4. vai 5. punktā. |
| --- | --- |

—

atbilstības sertifikāts, kā minēts 4. vai 5. punktā.

| 7. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

7.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 8. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

8.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.7.   H1 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā. |
| --- | --- |

2.

Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā.

3.   Kvalitātes vadības sistēma

| 3.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.

Šajā pieteikumā ietver:

—

visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā.

| 3.2. | Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Šai kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jānodrošina vienota izpratne par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.
  Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:






  — | kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Šai kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jānodrošina vienota izpratne par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.

Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:

—

kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru;

| — | vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti; |
| --- | --- |

—

vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti;

| — | projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (9), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi; |
| --- | --- |

—

projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (9), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi;

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai; |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai;

| — | attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu;

| — | datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība.

Kvalitātes nostādnes un procedūras īpaši attiecas uz novērtēšanas posmiem, tādiem kā konstrukcijas pārbaude, ražošanas procesa pārbaude un tipa pārbaude, kā noteikts SITS attiecībā uz dažādiem savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumiem un darbības efektivitāti.

| 3.3. | Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.3.

Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 3.4. | Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 4. | Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē |
| --- | --- |

4.

Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas.

| 4.2. | Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.; |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā.

| 4.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēginājumi. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēginājumi.

| 5. | Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

5.

Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.

| 6. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas. |
| --- | --- |

6.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas.

| 7. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

7.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikāta datumu kopā ar sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikāta datumu kopā ar sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādu sertifikātu:

| — | kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kā norādīts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kā norādīts 3. punktā.

| 8. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

8.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 9. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

9.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.8.   H2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

| 1. | Šajā modulī aprakstīta procedūra, kā paziņotā institūcija veic savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi, bet ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta procedūra, kā paziņotā institūcija veic savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi, bet ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā norādīts 4. punktā. |
| --- | --- |

2.

Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā norādīts 4. punktā.

3.   Kvalitātes vadības sistēma

| 3.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējas izmantojamības komponenti; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.

Šajā pieteikumā ietver:

—

visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējas izmantojamības komponenti;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotā institūcijā.

| 3.2. | Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.
  Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:






  — | kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.

Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:

—

kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru;

| — | vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti; |
| --- | --- |

—

vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti;

| — | projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (10), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi; |
| --- | --- |

—

projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (10), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi;

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai; |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai;

| — | attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu;

| — | datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība.

Kvalitātes nostādnes un procedūras īpaši attiecas uz novērtēšanas posmiem, tādiem kā konstrukcijas pārbaude, ražošanas procesa pārbaude un tipa pārbaude, kā noteikts SITS attiecībā uz dažādiem savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumiem un darbības efektivitāti.

| 3.3. | Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai un ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu. |
| --- | --- |

3.3.

Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai un ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu.

| 3.4. | Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

4.   Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas.

| 4.2. | Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.; |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā.

| 4.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt testus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikts tests. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt testus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikts tests.

| 5. | Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

5.

Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.

6.   Konstrukcijas pārbaude

| 6.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu veikt savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi. |
| --- | --- |

6.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu veikt savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi.

| 6.2. | Pieteikumam jānodrošina izpratne par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un jārada iespējas novērtēt tā atbilstību SITS prasībām.
  Tajā iekļauj:






  — | vispārīgu tipa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Pieteikumam jānodrošina izpratne par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un jārada iespējas novērtēt tā atbilstību SITS prasībām.

Tajā iekļauj:

—

vispārīgu tipa aprakstu;

| — | tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, ar atbilstošajiem punktiem, kas ir piemēroti pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, ar atbilstošajiem punktiem, kas ir piemēroti pilnībā vai daļēji;

| — | visus vajadzīgos dokumentus, kas apliecina minēto specifikāciju atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un atbilstošie punkti netika piemēroti; |
| --- | --- |

—

visus vajadzīgos dokumentus, kas apliecina minēto specifikāciju atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un atbilstošie punkti netika piemēroti;

| — | testu programmu; |
| --- | --- |

—

testu programmu;

| — | nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā.

| 6.3. | Pretendents iesniedz testu rezultātus (11), tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tās vārdā. |
| --- | --- |

6.3.

Pretendents iesniedz testu rezultātus (11), tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tās vārdā.

| 6.4. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai un vajadzības gadījumā ražojuma darbības aprakstu.
  Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem. |
| --- | --- |

6.4.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai un vajadzības gadījumā ražojuma darbības aprakstu.

Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.

| 6.5. | Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kas ir izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Šo papildu apstiprinājumu sniedz kā pielikumu konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāta oriģinālam. |
| --- | --- |

6.5.

Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kas ir izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Šo papildu apstiprinājumu sniedz kā pielikumu konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāta oriģinālam.

| 6.6. | Ja nav veiktas nekādas 6.4. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6.3. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot. |
| --- | --- |

6.6.

Ja nav veiktas nekādas 6.4. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6.3. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.

| 7. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:






  — | izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un |
| --- | --- | --- |

7.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:

—

izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un

| — | izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi. |
| --- | --- |

—

izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi.

| 8. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

8.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 01/16/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukums un adrese, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datums kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukums un adrese, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datums kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādiem sertifikātiem:

| — | kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums un uzraudzības ziņojumi, kā norādīts 3. un 4. punktā; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums un uzraudzības ziņojumi, kā norādīts 3. un 4. punktā;

| — | konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāts un tā pielikumi. |
| --- | --- |

—

konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāts un tā pielikumi.

| 9. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

9.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 10. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

10.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.9.   V modulis: tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija pārbauda un apstiprina, ka paraugs, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem, kas attiecas uz tā piemērotību lietošanai, veicot tipa validēšanu, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (12). |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija pārbauda un apstiprina, ka paraugs, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem, kas attiecas uz tā piemērotību lietošanai, veicot tipa validēšanu, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (12).

| 2. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis paša izraudzītai paziņotai institūcijai iesniedz pieteikumu tipa validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis paša izraudzītai paziņotai institūcijai iesniedz pieteikumu tipa validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats iesniegums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā; |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats iesniegums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā;

| — | tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā;

| — | programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, kā aprakstīts 4. punktā; |
| --- | --- |

—

programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, kā aprakstīts 4. punktā;

| — | tā uzņēmuma (infrastruktūras pārvaldītāja un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma) nosaukumu un adresi, ar kuru pieteikuma iesniedzējs ir vienojies par to, ka minētais uzņēmums iesaistās procesā, kurā novērtē piemērotību lietošanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi: |
| --- | --- |

—

tā uzņēmuma (infrastruktūras pārvaldītāja un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma) nosaukumu un adresi, ar kuru pieteikuma iesniedzējs ir vienojies par to, ka minētais uzņēmums iesaistās procesā, kurā novērtē piemērotību lietošanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi:

| — | izmantojot savstarpējas izmantojamības komponentu ekspluatācijas apstākļos, |
| --- | --- |

—

izmantojot savstarpējas izmantojamības komponentu ekspluatācijas apstākļos,

| — | kontrolējot tā ekspluatācijas īpašības un |
| --- | --- |

—

kontrolējot tā ekspluatācijas īpašības un

| — | izdodot pārskatu par ekspluatācijas pieredzi; |
| --- | --- |

—

izdodot pārskatu par ekspluatācijas pieredzi;

| — | tā uzņēmuma nosaukumu un adresi, kas apņemas veikt savstarpējas izmantojamības komponenta tehnisko apkopi ekspluatācijas pieredzes iegūšanai noteiktajā laikā vai līdz noteiktam nobraukumam; |
| --- | --- |

—

tā uzņēmuma nosaukumu un adresi, kas apņemas veikt savstarpējas izmantojamības komponenta tehnisko apkopi ekspluatācijas pieredzes iegūšanai noteiktajā laikā vai līdz noteiktam nobraukumam;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju un |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju un

| — | ja saskaņā ar SITS jāizmanto B modulis – EK tipa pārbaudes sertifikātu; |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar SITS jāizmanto B modulis – EK tipa pārbaudes sertifikātu;

| — | ja saskaņā ar SITS jāizmanto H2 modulis – EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar SITS jāizmanto H2 modulis – EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu.

Pieteikuma iesniedzējs tā (to) uzņēmuma (uzņēmumu) rīcībā, kas apņemas veikt savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas izmēģinājumus, nodod paraugu vai pietiekamu skaitu paraugu, kas ir reprezentatīvi plānotajai produkcijai, še turpmāk “tips”. Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējās izmantojamības komponentu variantiem, ja visas atšķirības starp attiecīgajiem variantiem ir iekļautas EK atbilstības deklarācijās un iepriekšminētajos sertifikātos.

Paziņotā institūcija var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi.

| 3. | Tehniskā dokumentācija ļauj novērtēt ražojuma atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, kā arī arī par projektēšanu, ražošanu un tehnisko apkopi.
  Tehniskā dokumentācija ietver:






  — | vispārīgu tipa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskā dokumentācija ļauj novērtēt ražojuma atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, kā arī arī par projektēšanu, ražošanu un tehnisko apkopi.

Tehniskā dokumentācija ietver:

—

vispārīgu tipa aprakstu;

| — | to tehnisko specifikāciju (attiecīgās SITS un/vai Eiropas specifikācijas ar attiecīgiem noteikumiem) sarakstu, pēc kurām jānovērtē savstarpējas izmantojamības komponenta darbība ekspluatācijā; |
| --- | --- |

—

to tehnisko specifikāciju (attiecīgās SITS un/vai Eiropas specifikācijas ar attiecīgiem noteikumiem) sarakstu, pēc kurām jānovērtē savstarpējas izmantojamības komponenta darbība ekspluatācijā;

| — | nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi tam, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi tam, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu un ekspluatāciju;

un – ciktāl vajadzīgs novērtēšanai –

| — | skiču projektu un ražošanas rasējumus; |
| --- | --- |

—

skiču projektu un ražošanas rasējumus;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu un pārbaužu rezultātus; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu un pārbaužu rezultātus;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

Ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tad iekļauj arī to.

Pievieno to Eiropas specifikāciju sarakstu, kas minētas tehniskajā dokumentācijā un kas piemērotas pilnīgi vai daļēji.

| 4. | Validēšanas programmā, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, iekļauj:






  — | izmēģināmajam savstarpējas izmantojamības komponentam noteiktos darbības parametrus vai ekspluatācijas īpašības; |
| --- | --- | --- |

4.

Validēšanas programmā, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, iekļauj:

—

izmēģināmajam savstarpējas izmantojamības komponentam noteiktos darbības parametrus vai ekspluatācijas īpašības;

| — | uzstādīšanas noteikumus; |
| --- | --- |

—

uzstādīšanas noteikumus;

| — | programmas ilgumu pēc laika vai nobraukuma; |
| --- | --- |

—

programmas ilgumu pēc laika vai nobraukuma;

| — | ekspluatācijas nosacījumus un paredzamo ekspluatācijas programmu; |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas nosacījumus un paredzamo ekspluatācijas programmu;

| — | tehniskās apkopes programmu; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes programmu;

| — | ekspluatācijas laikā veicamās speciālās pārbaudes, ja tādas ir vajadzīgas; |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas laikā veicamās speciālās pārbaudes, ja tādas ir vajadzīgas;

| — | paraugu partijas lielumu, ja ir vairāk nekā viens paraugs; |
| --- | --- |

—

paraugu partijas lielumu, ja ir vairāk nekā viens paraugs;

| — | inspekciju programmu (veids, skaits un periodiskums, dokumentācija); |
| --- | --- |

—

inspekciju programmu (veids, skaits un periodiskums, dokumentācija);

| — | pieļaujamo defektu kritērijus un to ietekmi uz programmu; |
| --- | --- |

—

pieļaujamo defektu kritērijus un to ietekmi uz programmu;

| — | informāciju, kas iekļaujama tā uzņēmuma pārskatā, kurš veic savstarpējās izmantojamības komponenta ekspluatāciju (skatīt 2. punktu). |
| --- | --- |

—

informāciju, kas iekļaujama tā uzņēmuma pārskatā, kurš veic savstarpējās izmantojamības komponenta ekspluatāciju (skatīt 2. punktu).

| 5. | Paziņotā institūcija: |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija:

| 5.1. | pārbauda tehnisko dokumentāciju un programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi; |
| --- | --- |

5.1.

pārbauda tehnisko dokumentāciju un programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi;

| 5.2. | pārliecinās, vai tips ir reprezentatīvs un ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai; |
| --- | --- |

5.2.

pārliecinās, vai tips ir reprezentatīvs un ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai;

| 5.3. | pārliecinās, vai programma validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, ir labi pielāgota tam, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponenta vajadzīgos darbības parametrus un ekspluatācijas īpašības; |
| --- | --- |

5.3.

pārliecinās, vai programma validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, ir labi pielāgota tam, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponenta vajadzīgos darbības parametrus un ekspluatācijas īpašības;

| 5.4. | vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par programmu un vietu, kur tiks veiktas vajadzīgās pārbaudes un testi, un par struktūru, kas veiks testēšanu (paziņotā institūcija vai cita kompetentā laboratorija); |
| --- | --- |

5.4.

vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par programmu un vietu, kur tiks veiktas vajadzīgās pārbaudes un testi, un par struktūru, kas veiks testēšanu (paziņotā institūcija vai cita kompetentā laboratorija);

| 5.5. | kontrolē un pārbauda savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, ekspluatāciju un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

5.5.

kontrolē un pārbauda savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, ekspluatāciju un tehnisko apkopi;

| 5.6. | novērtē pārskatu, kas jāsagatavo uzņēmumam(-iem) (infrastruktūras pārvadītājiem un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem), kurš ekspluatē savstarpējas izmantojamības komponentu, un visu pārējo dokumentāciju un informāciju, kas iegūta šajā procedūrā (testēšanas pārskati, ekspluatācijas pieredze utt.); |
| --- | --- |

5.6.

novērtē pārskatu, kas jāsagatavo uzņēmumam(-iem) (infrastruktūras pārvadītājiem un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem), kurš ekspluatē savstarpējas izmantojamības komponentu, un visu pārējo dokumentāciju un informāciju, kas iegūta šajā procedūrā (testēšanas pārskati, ekspluatācijas pieredze utt.);

| 5.7. | novērtē, vai komponenta ekspluatācijas īpašības atbilst SITS prasībām. |
| --- | --- |

5.7.

novērtē, vai komponenta ekspluatācijas īpašības atbilst SITS prasībām.

| 6. | Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam sertifikātu par piemērotību lietošanai. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, validēšanas secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.
  Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.
  Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un šīs dokumentācijas kopiju glabā paziņotā institūcija.
  Ja pieteikuma iesniedzējam atsaka sertifikātu par piemērotību lietošanai, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

6.

Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam sertifikātu par piemērotību lietošanai. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, validēšanas secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.

Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.

Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un šīs dokumentācijas kopiju glabā paziņotā institūcija.

Ja pieteikuma iesniedzējam atsaka sertifikātu par piemērotību lietošanai, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 7. | Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kurā glabājas tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz sertifikātu par piemērotību lietošanai, kurš piešķirts attiecībā uz visām apstiprinātā ražojuma modifikācijām, par ko jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var skart ražojuma piemērotību lietošanai vai ražojuma ekspluatācijas noteiktos priekšrakstus. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājumu izdod vai nu kā pielikumu sākotnējam sertifikātam par piemērotību lietošanai, vai noformē kā jaunu sertifikātu pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

7.

Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kurā glabājas tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz sertifikātu par piemērotību lietošanai, kurš piešķirts attiecībā uz visām apstiprinātā ražojuma modifikācijām, par ko jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var skart ražojuma piemērotību lietošanai vai ražojuma ekspluatācijas noteiktos priekšrakstus. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājumu izdod vai nu kā pielikumu sākotnējam sertifikātam par piemērotību lietošanai, vai noformē kā jaunu sertifikātu pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

| 8. | Ja nav veiktas nekādas 7. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot. |
| --- | --- |

8.

Ja nav veiktas nekādas 7. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.

| 9. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem sertifikātiem par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

9.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem sertifikātiem par piemērotību lietošanai.

| 10. | Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto sertifikātu par piemērotību lietošanai un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi ir pārējo paziņoto institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

10.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto sertifikātu par piemērotību lietošanai un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi ir pārējo paziņoto institūciju rīcībā.

| 11. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē EK deklarāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK deklarācijai par piemērotību lietošanai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādi uz direktīvu (Direktīva 01/16/EK); |
| --- | --- | --- |

11.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē EK deklarāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 01/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK deklarācijai par piemērotību lietošanai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādi uz direktīvu (Direktīva 01/16/EK);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās paziņotās institūcijas (institūciju) nosaukumu, kas ir iesaistīta(-s) procedūrā, kura izmantota attiecībā uz piemērotību lietošanai, datumu, kādā izdots sertifikāts par piemērotību lietošanai un šā sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumus; |
| --- | --- |

—

tās paziņotās institūcijas (institūciju) nosaukumu, kas ir iesaistīta(-s) procedūrā, kura izmantota attiecībā uz piemērotību lietošanai, datumu, kādā izdots sertifikāts par piemērotību lietošanai un šā sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumus;

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkādu citu piemērojamu SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkādu citu piemērojamu SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

| 12. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

12.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

F.3.   Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi

F.3.1.   SB modulis: tipa pārbaude

| 1. | Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmas tips, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs:






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (13) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmas tips, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs:

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (13) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma. |
| --- | --- |

—

atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma.

Tipa pārbaudē, kas noteikta šajā modulī, varētu iekļaut specifiskus novērtējuma posmus – konstrukcijas pārbaudi, tipa testu vai ražošanas procesa pārbaudi –, kas norādīti attiecīgajā SITS.

| 2. | Līgumslēdzējs subjekts (14) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar tipa pārbaudi) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs subjekts (14) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar tipa pārbaudi) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā.

| 3. | Pieteikuma iesniedzējs nodod paziņotās institūcijas rīcībā plānotās apakšsistēmas paraugu (15), kas ir reprezentatīvs plānotās produkcijas paraugs un kas turpmāk tekstā saukts “tips”.
  Tips var attiekties uz vairākiem apakšsistēmas variantiem, ja to atšķirības neiespaido SITS noteikumus.
  Paziņotā institūcija var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai īstenotu testu programmu.
  Ja tas vajadzīgs specifiskām testa vai pārbaudes metodēm un noteikts SITS vai Eiropas specifikācijā (16), uz kuru ir atsauce SITS, jānodrošina mezgla vai bloka paraugs vai paraugi, vai apakšsistēmas paraugs iepriekš samontētā stāvoklī.
  Tehniskajai dokumentācijai un paraugiem jābūt tādiem, kas ļauj izprast apakšsistēmas projektu, izgatavošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un novērtēt tās atbilstību SITS noteikumiem.
  Tehniskā dokumentācija ietver:






  — | vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās projektu un uzbūvi; |
| --- | --- | --- |

3.

Pieteikuma iesniedzējs nodod paziņotās institūcijas rīcībā plānotās apakšsistēmas paraugu (15), kas ir reprezentatīvs plānotās produkcijas paraugs un kas turpmāk tekstā saukts “tips”.

Tips var attiekties uz vairākiem apakšsistēmas variantiem, ja to atšķirības neiespaido SITS noteikumus.

Paziņotā institūcija var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai īstenotu testu programmu.

Ja tas vajadzīgs specifiskām testa vai pārbaudes metodēm un noteikts SITS vai Eiropas specifikācijā (16), uz kuru ir atsauce SITS, jānodrošina mezgla vai bloka paraugs vai paraugi, vai apakšsistēmas paraugs iepriekš samontētā stāvoklī.

Tehniskajai dokumentācijai un paraugiem jābūt tādiem, kas ļauj izprast apakšsistēmas projektu, izgatavošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un novērtēt tās atbilstību SITS noteikumiem.

Tehniskā dokumentācija ietver:

—

vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās projektu un uzbūvi;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par apakšsistēmas projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par apakšsistēmas projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kuras tika piemērotas; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kuras tika piemērotas;

| — | visus nepieciešamos iepriekšminēto specifikāciju izmantošanas apliecinājumus, it īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti netika piemēroti pilnībā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos iepriekšminēto specifikāciju izmantošanas apliecinājumus, it īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti netika piemēroti pilnībā;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas savstarpējas izmantojamības komponentiem un visiem vajadzīgajiem komponentiem, kas noteikti direktīvu IV pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas savstarpējas izmantojamības komponentiem un visiem vajadzīgajiem komponentiem, kas noteikti direktīvu IV pielikumā;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu;

| — | to ražotāju uzskaitījumu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā; |
| --- | --- |

—

to ražotāju uzskaitījumu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā;

| — | apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi;

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā;

| — | veiktos projektēšanas aprēķinus, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veiktos projektēšanas aprēķinus, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

Ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tad iekļauj arī to.

| 4. | Paziņotā institūcija: |
| --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija:

| 4.1. | pārbauda tehnisko dokumentāciju; |
| --- | --- |

4.1.

pārbauda tehnisko dokumentāciju;

| 4.2. | pārbauda, ka apakšsistēmas, bloku vai mezglu paraugs(-i) ir izgatavots(-i) atbilstoši tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa pārbaudes saskaņā ar SITS noteikumiem un attiecīgajām Eiropas specifikācijām. Ražošanu pārbauda, izmantojot attiecīgo novērtēšanas moduli; |
| --- | --- |

4.2.

pārbauda, ka apakšsistēmas, bloku vai mezglu paraugs(-i) ir izgatavots(-i) atbilstoši tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa pārbaudes saskaņā ar SITS noteikumiem un attiecīgajām Eiropas specifikācijām. Ražošanu pārbauda, izmantojot attiecīgo novērtēšanas moduli;

| 4.3. | ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama projektēšanas pārbaude, tad veic projektēšanas metožu, līdzekļu un rezultātu pārbaudi, lai novērtētu, vai ar tiem varēs nodrošināt apakšsistēmas atbilstības prasību izpildi projektēšanas procesa noslēgumā; |
| --- | --- |

4.3.

ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama projektēšanas pārbaude, tad veic projektēšanas metožu, līdzekļu un rezultātu pārbaudi, lai novērtētu, vai ar tiem varēs nodrošināt apakšsistēmas atbilstības prasību izpildi projektēšanas procesa noslēgumā;

| 4.4. | nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus; |
| --- | --- |

4.4.

nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus;

| 11.5. | veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai ir faktiski piemērotas izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas; |
| --- | --- |

11.5.

veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai ir faktiski piemērotas izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas;

| 4.6. | veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un vajadzīgos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām gadījumos, kad netika piemērotas atbilstošās Eiropas specifikācijas; |
| --- | --- |

4.6.

veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un vajadzīgos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām gadījumos, kad netika piemērotas atbilstošās Eiropas specifikācijas;

| 4.7. | vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi. |
| --- | --- |

4.7.

vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi.

| 5. | Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj tehniskajā dokumentācijā norādītā līgumslēdzēja subjekta un ražotāja(-u) nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas nepieciešami apstiprinātā tipa identifikācijai.
  Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un šīs dokumentācijas kopiju glabā paziņotā institūcija.
  Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

5.

Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj tehniskajā dokumentācijā norādītā līgumslēdzēja subjekta un ražotāja(-u) nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas nepieciešami apstiprinātā tipa identifikācijai.

Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un šīs dokumentācijas kopiju glabā paziņotā institūcija.

Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 6. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem. |
| --- | --- |

6.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem.

| 7. | Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi paliek pārējo paziņoto institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

7.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi paliek pārējo paziņoto institūciju rīcībā.

| 8. | Līgumslēdzējs subjekts uzglabā kopā ar tehnisko dokumentāciju tipa pārbaudes sertifikātu un visu pielikumu kopijas visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku. Pēc pieprasījuma tās nosūta jebkurai citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs subjekts uzglabā kopā ar tehnisko dokumentāciju tipa pārbaudes sertifikātu un visu pielikumu kopijas visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku. Pēc pieprasījuma tās nosūta jebkurai citai dalībvalstij.

| 9. | Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir tipa pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai apakšsistēmas lietošanai noteiktos priekšrakstus. Tādos gadījumos apakšsistēmai nepieciešams papildu apstiprinājums. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Minētais papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums tipa pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

9.

Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir tipa pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai apakšsistēmas lietošanai noteiktos priekšrakstus. Tādos gadījumos apakšsistēmai nepieciešams papildu apstiprinājums. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Minētais papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums tipa pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

F.3.2.   SD modulis: ražošanas kvalitātes vadības sistēma

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā iestāde pēc līgumslēdzēja subjekta vai Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma, attiecībā uz kuru paziņotā institūcija jau izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu:






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (17) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā iestāde pēc līgumslēdzēja subjekta vai Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma, attiecībā uz kuru paziņotā institūcija jau izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu:

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (17) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

un var tikt nodota ekspluatācijā.

| 2. | Paziņotā institūcija īsteno procedūru ar nosacījumu, ka






  — | pirms novērtēšanas izdotais tipa pārbaudes sertifikāts paliek derīgs attiecībā uz apakšsistēmu atbilstoši pieteikumam; |
| --- | --- | --- |

2.

Paziņotā institūcija īsteno procedūru ar nosacījumu, ka

—

pirms novērtēšanas izdotais tipa pārbaudes sertifikāts paliek derīgs attiecībā uz apakšsistēmu atbilstoši pieteikumam;

| — | līgumslēdzējs subjekts (18) un galvenais iesaistītais darbuzņēmējs izpilda 3. punktā minētās saistības. |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējs subjekts (18) un galvenais iesaistītais darbuzņēmējs izpilda 3. punktā minētās saistības.

Jēdziens “galvenais darbuzņēmējs” attiecināms uz uzņēmumiem, kuru darbība dod ieguldījumu SITS pamatprasību izpildē. Tas attiecas uz:

| — | uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļu realizēšanā (piemēram, veic apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļu realizēšanā (piemēram, veic apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā komponentus un savstarpējas izmantojamības komponentus.

| 3. | Attiecībā uz apakšsistēmu, kam veic EK verifikācijas procedūru, līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, ja tāds ir piesaistīts, ražošanā un galaražojuma pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kas noteikta 5. punktā un uz ko attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), vai ja līgumslēdzējs subjekts tieši piedalās ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tam šajās darbībās jāizmanto apstiprināta kvalitātes vadības sistēma, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Ja galvenais uzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), tam jebkurā gadījumā ražošanā un galaražojuma apskatē un testēšanā jāizmanto apstiprinātā kvalitātes vadības sistēma, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz apakšsistēmu, kam veic EK verifikācijas procedūru, līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, ja tāds ir piesaistīts, ražošanā un galaražojuma pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kas noteikta 5. punktā un uz ko attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), vai ja līgumslēdzējs subjekts tieši piedalās ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tam šajās darbībās jāizmanto apstiprināta kvalitātes vadības sistēma, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Ja galvenais uzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), tam jebkurā gadījumā ražošanā un galaražojuma apskatē un testēšanā jāizmanto apstiprinātā kvalitātes vadības sistēma, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

4.   EK verifikācijas procedūra

| 4.1. | Līgumslēdzējs subjekts viņa izvēlētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar produkcijas kvalitātes vadības sistēmu), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordinēšanu atbilstoši 5.3. un 6.5. punktam. Līgumslēdzējs subjekts informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.
  Pieteikumam jābūt tādam, kas ļauj izprast apakšsistēmas projektu, ražošanu, montāžu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un novērtēt tās atbilstību tipā pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un SITS prasībām. |
| --- | --- |

4.1.

Līgumslēdzējs subjekts viņa izvēlētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar produkcijas kvalitātes vadības sistēmu), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordinēšanu atbilstoši 5.3. un 6.5. punktam. Līgumslēdzējs subjekts informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.

Pieteikumam jābūt tādam, kas ļauj izprast apakšsistēmas projektu, ražošanu, montāžu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un novērtēt tās atbilstību tipā pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un SITS prasībām.

| 4.2. | Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas;

un, ja nav iekļauts šajā dokumentācijā,

| — | vispārējo aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi; |
| --- | --- |

—

vispārējo aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi;

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot piemērotās Eiropas specifikācijas (19); |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot piemērotās Eiropas specifikācijas (19);

| — | visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā. Šajos apliecinājumos sniedz to testu rezultātus, kas veikti attiecīgajā ražotāja laboratorijā vai ražotāja uzdevumā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā. Šajos apliecinājumos sniedz to testu rezultātus, kas veikti attiecīgajā ražotāja laboratorijā vai ražotāja uzdevumā;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS;

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu;

| — | dokumentus, kas apliecina ražošanas posma atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (arī sertifikātiem); |
| --- | --- |

—

dokumentus, kas apliecina ražošanas posma atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (arī sertifikātiem);

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu IV pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu IV pielikumā;

| — | to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā; |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā;

| — | apstiprinājumu, ka visi posmi, kā minēts 5.2. punktā, ir aptverti līgumslēdzēja subjekta, ja tas iesaistīts, un/vai galvenā uzņēmēja kvalitātes vadības sistēmā, un apliecinājumu par to efektivitāti; |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu, ka visi posmi, kā minēts 5.2. punktā, ir aptverti līgumslēdzēja subjekta, ja tas iesaistīts, un/vai galvenā uzņēmēja kvalitātes vadības sistēmā, un apliecinājumu par to efektivitāti;

| — | ziņas par paziņoto institūciju, kas ir atbildīga par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

ziņas par paziņoto institūciju, kas ir atbildīga par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību.

| 4.3. | Paziņotā institūcija, izskatot pieteikumu, vispirms pārliecinās par tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta derīgumu.
  Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav derīgs vai vairs nav atbilstīgs un ka nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija, izskatot pieteikumu, vispirms pārliecinās par tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta derīgumu.

Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav derīgs vai vairs nav atbilstīgs un ka nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.

5.   Kvalitātes vadības sistēma

| 5.1. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, paša izvēlētajai paziņotajai iestādei iesniedz pieteikumu par savu kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanu.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | visu atbilstošo informāciju par paredzamo apakšsistēmu; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, paša izvēlētajai paziņotajai iestādei iesniedz pieteikumu par savu kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanu.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

visu atbilstošo informāciju par paredzamo apakšsistēmu;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas. |
| --- | --- |

—

apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas.

Uzņēmumi, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļā, iesniedz tikai to informāciju, kas attiecas uz atbilstošo daļu.

| 5.2. | Līgumslēdzēja subjekta vai galvenā uzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmām jānodrošina apakšsistēmas vispārējā atbilstība tipam, kā tas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas vispārējā atbilstība SITS prasībām. Pārējo darbuzņēmēju kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina apakšsistēmas attiecīgās daļas atbilstība tipam, kā tas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.
  Visus pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina kvalitātes politiku un procedūru, piemēram, kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un dokumentācijas, vienotu izpratni.
  Visi pieteikumu iesniedzēji tajā jo īpaši iekļauj atbilstošu aprakstu par šādiem punktiem:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Līgumslēdzēja subjekta vai galvenā uzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmām jānodrošina apakšsistēmas vispārējā atbilstība tipam, kā tas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas vispārējā atbilstība SITS prasībām. Pārējo darbuzņēmēju kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina apakšsistēmas attiecīgās daļas atbilstība tipam, kā tas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Visus pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina kvalitātes politiku un procedūru, piemēram, kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un dokumentācijas, vienotu izpratni.

Visi pieteikumu iesniedzēji tajā jo īpaši iekļauj atbilstošu aprakstu par šādiem punktiem:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra;

| — | attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procesi un sistemātiskās darbības, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procesi un sistemātiskās darbības, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudes, apskates un testi, kas tiks veikti pirms ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, šo darbību laikā un pēc tām, un to veikšanas periodiskums; |
| --- | --- |

—

pārbaudes, apskates un testi, kas tiks veikti pirms ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, šo darbību laikā un pēc tām, un to veikšanas periodiskums;

| — | dati par kvalitāti, tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

dati par kvalitāti, tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

kā arī līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:

| — | vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz visas apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- |

—

vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz visas apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes, testi un apskates ietver visus šādus posmus:

| — | apakšsistēmas konstrukcija, ieskaitot jo īpaši inženiertehiskos darbus, komponentu montāžu un galīgo regulēšanu; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas konstrukcija, ieskaitot jo īpaši inženiertehiskos darbus, komponentu montāžu un galīgo regulēšanu;

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana;

| — | un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos.

| 5.3. | Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība pietiekami un pienācīgi aptver visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā (20).
  Ja apakšsistēmas atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstīta uz vairāk kā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija pārbauda jo īpaši to,






  — | vai ir skaidri dokumentēta mijiedarbība un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām |
| --- | --- | --- |

5.3.

Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība pietiekami un pienācīgi aptver visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā (20).

Ja apakšsistēmas atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstīta uz vairāk kā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija pārbauda jo īpaši to,

—

vai ir skaidri dokumentēta mijiedarbība un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām

| — | un vai ir pietiekami un pienācīgi noteikti galvenā uzņēmēja vadības vispārīgie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

—

un vai ir pietiekami un pienācīgi noteikti galvenā uzņēmēja vadības vispārīgie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai.

| 5.4. | Paziņotā institūcija, kas minēta 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punktā minētām prasībām. Tā izskata, vai šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tās apakšsistēmas specifiku, attiecībā uz kuru ievieš minēto standartu.
  Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

5.4.

Paziņotā institūcija, kas minēta 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punktā minētām prasībām. Tā izskata, vai šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tās apakšsistēmas specifiku, attiecībā uz kuru ievieš minēto standartu.

Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 5.5. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Līgumslēdzējs subjekts vai viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visām būtiskām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas atbilstību SITS prasībām.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 5.2. punkta prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

5.5.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Līgumslēdzējs subjekts vai viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visām būtiskām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas atbilstību SITS prasībām.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 5.2. punkta prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 6. | Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē |
| --- | --- |

6.

Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē

| 6.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs pienācīgi izpilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām). |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs pienācīgi izpilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām).

| 6.2. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs nosūta (vai ir nosūtījis) 5.1. punktā minētajai institūcijai visus šim nolūkam vajadzīgos dokumentus, tostarp īstenošanas plānus un tehniskos datus, kas saistīti ar apakšsistēmu (ciktāl nepieciešams atbilstīgi pieteikumu iesniedzēju konkrētam ieguldījumam apakšsistēmā), jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, īpaši ietverot līdzekļus, ar kuriem nodrošina, ka |
| --- | --- | --- |

6.2.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs nosūta (vai ir nosūtījis) 5.1. punktā minētajai institūcijai visus šim nolūkam vajadzīgos dokumentus, tostarp īstenošanas plānus un tehniskos datus, kas saistīti ar apakšsistēmu (ciktāl nepieciešams atbilstīgi pieteikumu iesniedzēju konkrētam ieguldījumam apakšsistēmā), jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, īpaši ietverot līdzekļus, ar kuriem nodrošina, ka

| — | attiecībā uz līgumslēdzēju subjektu vai galveno uzņēmēju, kuri ir atbildīgi par visu apakšsistēmas projektu: |
| --- | --- |

—

attiecībā uz līgumslēdzēju subjektu vai galveno uzņēmēju, kuri ir atbildīgi par visu apakšsistēmas projektu:

ir pietiekami un pienācīgi noteikti vispārējie vadības pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai,

| — | visiem pieteikumu iesniedzējiem: |
| --- | --- |

—

visiem pieteikumu iesniedzējiem:

kvalitātes vadības sistēmas pārvaldība ir pareiza, lai nodrošinātu integrāciju apakšsistēmas līmenī;

| — | dokumentus par kvalitāti, kā paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

dokumentus par kvalitāti, kā paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.

| 6.3. | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara tiem zināmu audita ziņojumu. Ja līgumslēdzējs subjekts un/vai galvenais uzņēmējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā, un vismaz vienam auditam jābūt laikposmā, kad tiek veiktas attiecīgās darbības (ražošana, montāža vai uzstādīšana) apakšsistēmā, kurai jāveic 8. punktā minētā EK verifikācijas procedūra. |
| --- | --- |

6.3.

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara tiem zināmu audita ziņojumu. Ja līgumslēdzējs subjekts un/vai galvenais uzņēmējs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā, un vismaz vienam auditam jābūt laikposmā, kad tiek veiktas attiecīgās darbības (ražošana, montāža vai uzstādīšana) apakšsistēmā, kurai jāveic 8. punktā minētā EK verifikācijas procedūra.

| 6.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt attiecīgos pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) objektus bez brīdinājuma. Vajadzības gadījumā šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgus vai daļējus auditus un var veikt vai var likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz pieteikuma(-u) iesniedzējam(-iem) apmeklējuma protokolu un attiecīgā gadījumā arī audita un/vai testēšanas pārskatu. |
| --- | --- |

6.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt attiecīgos pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) objektus bez brīdinājuma. Vajadzības gadījumā šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgus vai daļējus auditus un var veikt vai var likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz pieteikuma(-u) iesniedzējam(-iem) apmeklējuma protokolu un attiecīgā gadījumā arī audita un/vai testēšanas pārskatu.

| 6.5. | Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā pilnvarotā iestāde, kas atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic attiecīgās(-o) kvalitātes sistēmas(-u) uzraudzību, koordinē citu par šā uzdevuma veikšanu atbildīgo pilnvaroto iestāžu darbību, lai






  — | pārliecinātos, ka ar apakšsistēmas integrēšanu saistīto dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskarņu pārvaldība bijusi pareiza, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā pilnvarotā iestāde, kas atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic attiecīgās(-o) kvalitātes sistēmas(-u) uzraudzību, koordinē citu par šā uzdevuma veikšanu atbildīgo pilnvaroto iestāžu darbību, lai

—

pārliecinātos, ka ar apakšsistēmas integrēšanu saistīto dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskarņu pārvaldība bijusi pareiza,

| — | sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskaņu un vispārēju uzraudzību. |
| --- | --- |

—

sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskaņu un vispārēju uzraudzību.

Šī koordinācija ietver šādas paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izdevušas pārējās paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izdevušas pārējās paziņotās institūcijas,

| — | piedalīties uzraudzības auditā, ko veic saskaņā ar 6.3. punktu, |
| --- | --- |

—

piedalīties uzraudzības auditā, ko veic saskaņā ar 6.3. punktu,

| — | ierosināt papildu auditu veikšanu saskaņā ar 6.4. punktu, par ko tā uzņemas atbildību un ko veic kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ām) institūciju(-ām). |
| --- | --- |

—

ierosināt papildu auditu veikšanu saskaņā ar 6.4. punktu, par ko tā uzņemas atbildību un ko veic kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ām) institūciju(-ām).

| 7. | Kā minēts 5.1. punktā, paziņotās institūcijas pārstāvjiem apskates, audita un uzraudzības nolūkā ir piekļuve būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavām un – attiecīgos gadījumos – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un kopumā visām telpām, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā. |
| --- | --- |

7.

Kā minēts 5.1. punktā, paziņotās institūcijas pārstāvjiem apskates, audita un uzraudzības nolūkā ir piekļuve būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavām un – attiecīgos gadījumos – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un kopumā visām telpām, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā.

| 8. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 5.5. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 5.5. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā ietverto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā ietverto informāciju.

| 10. | Paziņotā institūcija, kuru izvēlas līgumslēdzējs subjekts, ir atbildīga par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz informāciju, kas norādīta direktīvas 18. panta 3. punktā, un jo īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

10.

Paziņotā institūcija, kuru izvēlas līgumslēdzējs subjekts, ir atbildīga par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz informāciju, kas norādīta direktīvas 18. panta 3. punktā, un jo īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas; |
| --- | --- |

—

to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas;

| — | visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem;

| — | visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi;

| — | apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un attiecīgo tehnisko dokumentāciju, kā noteikts SB modulī; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un attiecīgo tehnisko dokumentāciju, kā noteikts SB modulī;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgie verifikācijas/un vai aprēķinu dokumenti un kuru tā ir parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un attiecīgos gadījumos norādot atrunas, kas reģistrētas pasākumu veikšanas gaitā un nav atsauktas. Sertifikātam jāpievieno arī inspekciju un auditu pārskati, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju, kā minēts 6.3. un 6.4. punktā, un jo īpaši |
| --- | --- |

—

punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgie verifikācijas/un vai aprēķinu dokumenti un kuru tā ir parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un attiecīgos gadījumos norādot atrunas, kas reģistrētas pasākumu veikšanas gaitā un nav atsauktas. Sertifikātam jāpievieno arī inspekciju un auditu pārskati, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju, kā minēts 6.3. un 6.4. punktā, un jo īpaši

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS.

| 11. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas. |
| --- | --- |

11.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

| 12. | Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.
  Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

12.

Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.

Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

F.3.3.   SF modulis: ražojuma verificēšana

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā iestāde pēc līgumslēdzēja subjekta vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma, attiecībā uz kuru paziņotā institūcija jau izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu:






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (21) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā iestāde pēc līgumslēdzēja subjekta vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma, attiecībā uz kuru paziņotā institūcija jau izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu:

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (21) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

un var tikt nodota ekspluatācijā.

| 2. | Līgumslēdzējs subjekts (22) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar ražojuma verifikāciju) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs subjekts (22) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar ražojuma verifikāciju) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.

Šajā pieteikumā ietver:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Šajā procedūras daļā līgumslēdzējs subjekts pārbauda un apstiprina, vai attiecīgā apakšsistēma atbilst tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un tai piemērojamām SITS prasībām.
  Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka pirms novērtējuma izdotais tipa pārbaudes sertifikāts paliek spēkā attiecībā uz apakšsistēmu, par kuru iesniegts pieteikums. |
| --- | --- |

3.

Šajā procedūras daļā līgumslēdzējs subjekts pārbauda un apstiprina, vai attiecīgā apakšsistēma atbilst tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un tai piemērojamām SITS prasībām.

Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka pirms novērtējuma izdotais tipa pārbaudes sertifikāts paliek spēkā attiecībā uz apakšsistēmu, par kuru iesniegts pieteikums.

| 4. | Līgumslēdzējs subjekts veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka ražošanas procesā (ieskaitot savstarpējas izmantojamības montāžu un integrāciju, ko veic galvenais uzņēmējs (23), ja tāds ir pieaicināts) tiek nodrošināta apakšsistēmas atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tai piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

4.

Līgumslēdzējs subjekts veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka ražošanas procesā (ieskaitot savstarpējas izmantojamības montāžu un integrāciju, ko veic galvenais uzņēmējs (23), ja tāds ir pieaicināts) tiek nodrošināta apakšsistēmas atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tai piemērojamām SITS prasībām.

| 5. | Pieteikumam jārada iespēja izprast apakšsistēmas projektu, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un novērtēt tās atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un SITS prasībām.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas, |
| --- | --- | --- |

5.

Pieteikumam jārada iespēja izprast apakšsistēmas projektu, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un novērtēt tās atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un SITS prasībām.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas,

un, ja nav iekļauts šajā dokumentācijā,

| — | vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi; |
| --- | --- |

—

vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. shēmas;

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu;

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot piemērotās Eiropas specifikācijas (24); |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot piemērotās Eiropas specifikācijas (24);

| — | visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā;

| — | dokumentus, kas apliecina ražošanas posma atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (arī sertifikātiem); |
| --- | --- |

—

dokumentus, kas apliecina ražošanas posma atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (arī sertifikātiem);

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā;

| — | to ražotāju uzskaitījumu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā. |
| --- | --- |

—

to ražotāju uzskaitījumu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā.

Ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tad iekļauj arī to.

| 6. | Paziņotā institūcija, izskatot pieteikumu, vispirms pārliecinās par tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta derīgumu.
  Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav derīgs vai vairs nav atbilstīgs un ka nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.
  Paziņotā institūcija veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un SITS prasībām. Paziņotā institūcija pārbauda un izmēģina katru apakšsistēmu, kas ražota kā sērijveida ražojums, kā norādīts 4. punktā. |
| --- | --- |

6.

Paziņotā institūcija, izskatot pieteikumu, vispirms pārliecinās par tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta derīgumu.

Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav derīgs vai vairs nav atbilstīgs un ka nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.

Paziņotā institūcija veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un SITS prasībām. Paziņotā institūcija pārbauda un izmēģina katru apakšsistēmu, kas ražota kā sērijveida ražojums, kā norādīts 4. punktā.

| 7. | Verificēšana, pārbaudot un izmēģinot katru apakšsistēmu (kā sērijveida ražojumu) |
| --- | --- |

7.

Verificēšana, pārbaudot un izmēģinot katru apakšsistēmu (kā sērijveida ražojumu)

| 7.1. | Paziņotā institūcija veic testus, pārbaudes un verifikāciju, lai nodrošinātu apakšsistēmu kā SITS noteikto sērijveida ražojumu atbilstību. Pārbaudes, testēšana un kontrole attiecas uz SITS paredzētajiem posmiem. |
| --- | --- |

7.1.

Paziņotā institūcija veic testus, pārbaudes un verifikāciju, lai nodrošinātu apakšsistēmu kā SITS noteikto sērijveida ražojumu atbilstību. Pārbaudes, testēšana un kontrole attiecas uz SITS paredzētajiem posmiem.

| 7.2 | Katru apakšsistēmu (kā sērijveida ražojumu) pārbauda, testē un verificē atsevišķi, (25) lai apstiprinātu tās atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tai piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, tad piemēro atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgus testus. |
| --- | --- |

7.2

Katru apakšsistēmu (kā sērijveida ražojumu) pārbauda, testē un verificē atsevišķi, (25) lai apstiprinātu tās atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tai piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, tad piemēro atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgus testus.

| 8. | Paziņotā institūcija saskaņo ar līgumslēdzēju subjektu (un galveno darbuzņēmēju) testu veikšanas vietas un vienojas, ka apakšsistēmas galīgo testēšanu un, ja pieprasīts SITS, testus vai validēšanu reālos ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts paziņotās institūcijas pārstāvju tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.
  Paziņotās institūcijas pārstāvjiem testēšanas un verificēšanas nolūkā ir piekļuve darbnīcām, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, un – attiecīgā gadījumā – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, lai veiktu savus uzdevumus, kā paredzēts SITS. |
| --- | --- |

8.

Paziņotā institūcija saskaņo ar līgumslēdzēju subjektu (un galveno darbuzņēmēju) testu veikšanas vietas un vienojas, ka apakšsistēmas galīgo testēšanu un, ja pieprasīts SITS, testus vai validēšanu reālos ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts paziņotās institūcijas pārstāvju tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.

Paziņotās institūcijas pārstāvjiem testēšanas un verificēšanas nolūkā ir piekļuve darbnīcām, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, un – attiecīgā gadījumā – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, lai veiktu savus uzdevumus, kā paredzēts SITS.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  Šīs paziņotās institūcijas darbības balstās uz tipa pārbaudi un testiem, verifikācijām un pārbaudēm, ko veic visiem sērijas ražojumiem, kā norādīts 7. punktā un kā pieprasīts SITS un/vai attiecīgajās Eiropas specifikācijās.
  EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā ietverto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

Šīs paziņotās institūcijas darbības balstās uz tipa pārbaudi un testiem, verifikācijām un pārbaudēm, ko veic visiem sērijas ražojumiem, kā norādīts 7. punktā un kā pieprasīts SITS un/vai attiecīgajās Eiropas specifikācijās.

EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā ietverto informāciju.

| 10. | Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, ko pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz direktīvu 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

10.

Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, ko pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz direktīvu 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas; |
| --- | --- |

—

to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikāti, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas;

| — | visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem;

| — | visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi;

| — | apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko dokumentāciju, kā noteikts SB modulī; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko dokumentāciju, kā noteikts SB modulī;

| — | punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgi aprēķini un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot atrunas, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam pievieno arī inspekciju un auditu pārskatus, kas noformēti saistībā ar verifikāciju. |
| --- | --- |

—

punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgi aprēķini un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot atrunas, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam pievieno arī inspekciju un auditu pārskatus, kas noformēti saistībā ar verifikāciju.

| 11. | Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.
  Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

11.

Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.

Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

F.3.4.   SG modulis: vienības verificēšana

| 1. | Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (26) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (26) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

un var tikt nodota ekspluatācijā.

| 2. | Līgumslēdzējs subjekts (27) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar ražojuma verifikāciju) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs subjekts (27) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar ražojuma verifikāciju) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.
  Tehniskā dokumentācija ietver:






  — | vispārējo aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Tehniskā dokumentācija ietver:

—

vispārējo aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par apakšsistēmas projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par apakšsistēmas projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot izmantotās Eiropas specifikācijas (28); |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot izmantotās Eiropas specifikācijas (28);

| — | visus nepieciešamos iepriekšminēto specifikāciju izmantošanas apliecinājumus, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti netika piemēroti pilnībā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos iepriekšminēto specifikāciju izmantošanas apliecinājumus, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti netika piemēroti pilnībā;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu;

| — | to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā; |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā;

| — | apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi;

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā;

| — | veiktos projektēšanas aprēķinus, īstenoto pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veiktos projektēšanas aprēķinus, īstenoto pārbaužu rezultātus utt.;

| — | visus pārējos atbilstošos tehniskos datus, kas apliecina, ka iepriekšējo pārbaudi vai testus salīdzināmos apstākļos sekmīgi īstenojušas neatkarīgas un kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

—

visus pārējos atbilstošos tehniskos datus, kas apliecina, ka iepriekšējo pārbaudi vai testus salīdzināmos apstākļos sekmīgi īstenojušas neatkarīgas un kompetentas iestādes.

Ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tad iekļauj arī to.

| 4. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un tehnisko dokumentāciju un nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti bez šo Eiropas specifikāciju attiecīgo noteikumu piemērošanas.
  Paziņotā institūcija pārbauda apakšsistēmu un pārliecinās par to, vai ražotājs ir piemērojis viņa izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas, vai arī par to, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, kad attiecīgās Eiropas specifikācijas netika izmantotas.
  Pārbaudes, testēšana un kontrole aptver SITS paredzētos posmus:






  — | vispārīgā uzbūve; |
| --- | --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un tehnisko dokumentāciju un nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti bez šo Eiropas specifikāciju attiecīgo noteikumu piemērošanas.

Paziņotā institūcija pārbauda apakšsistēmu un pārliecinās par to, vai ražotājs ir piemērojis viņa izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas, vai arī par to, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, kad attiecīgās Eiropas specifikācijas netika izmantotas.

Pārbaudes, testēšana un kontrole aptver SITS paredzētos posmus:

—

vispārīgā uzbūve;

| — | apakšsistēmas konstrukcija, vajadzības gadījumā jo īpaši ietverot inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu, vispārēju regulēšanu; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas konstrukcija, vajadzības gadījumā jo īpaši ietverot inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu, vispārēju regulēšanu;

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana;

| — | un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos.

Paziņotā institūcija var ņemt vērā pierādījumus par pārbaudēm, apskatēm vai testiem, ko salīdzināmos apstākļos sekmīgi veikušas citas iestādes (29) vai pieteikuma iesniedzējs (vai cits subjekts pieteikuma iesniedzēja vārdā), ja tas norādīts attiecīgajā SITS. Tad paziņotā institūcija pieņems lēmumu, vai tā izmantos minēto pārbaužu vai testu rezultātus.

Paziņotās institūcijas savāktie pierādījumi ir piemēroti un pietiekami tam, lai apliecinātu atbilstību SITS prasībām un to, ka ir veiktas visas vajadzīgās pārbaudes un testi.

Visus izmantojamos pierādījumus, kurus sniegušas citas personas, izskata pirms testu vai pārbaužu veikšanas, jo paziņotā institūcija, iespējams, vēlēsies veikt paredzēto testu vai pārbaužu novērtēšanu, izskatīšanu vai vēlēsies piedalīties tajās laikā, kad tās notiks.

Šādu citu pierādījumu izmantošanas pakāpe jāpamato ar dokumentētu analīzi, izmantojot arī turpmāk minētos faktorus (30). Šo pamatojumu iekļauj tehniskajā dokumentācijā.

Jebkurā gadījumā galīgo atbildību par tiem saglabā paziņotā institūcija.

| 5. | Paziņotā institūcija var saskaņot ar līgumslēdzēju subjektu šo testu veikšanas vietas un var vienoties, ka apakšsistēmas galīgos testus un, ja pieprasīts SITS, testus reālos ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts paziņotās institūcijas pārstāvju tiešā uzraudzībā un klātbūtnē. |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija var saskaņot ar līgumslēdzēju subjektu šo testu veikšanas vietas un var vienoties, ka apakšsistēmas galīgos testus un, ja pieprasīts SITS, testus reālos ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts paziņotās institūcijas pārstāvju tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.

| 6. | Lai veiktu savus uzdevumus, kas paredzēti SITS, paziņotās institūcijas pārstāvjiem testēšanas un verificēšanas nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, un – attiecīgā gadījumā – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana. |
| --- | --- |

6.

Lai veiktu savus uzdevumus, kas paredzēti SITS, paziņotās institūcijas pārstāvjiem testēšanas un verificēšanas nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, un – attiecīgā gadījumā – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana.

| 7. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz testiem, verifikācijām un pārbaudēm, kas veiktas atbilstoši SITS un/vai attiecīgo Eiropas specifikāciju prasībām, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju. |
| --- | --- |

7.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz testiem, verifikācijām un pārbaudēm, kas veiktas atbilstoši SITS un/vai attiecīgo Eiropas specifikāciju prasībām, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju.

| 8. | Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, ko pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

8.

Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, ko pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas; |
| --- | --- |

—

to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas;

| — | visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem;

| — | visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi;

| — | punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti verificēšanas dokumenti un/vai attiecīgi aprēķini un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas; attiecīgā gadījumā sertifikātam pievieno arī inspekciju un auditu pārskatus, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju; |
| --- | --- |

—

punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti verificēšanas dokumenti un/vai attiecīgi aprēķini un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas; attiecīgā gadījumā sertifikātam pievieno arī inspekciju un auditu pārskatus, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS.

| 9. | Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.
  Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

9.

Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.

Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

F.3.5.   SH2 modulis: visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

| 1. | Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (31) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 01/16/EK (31) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un var tikt nodota ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un var tikt nodota ekspluatācijā.

| 2. | Paziņotā institūcija veic procedūru, ieskaitot apakšsistēmas projekta pārbaudi, ar nosacījumu, ka iesaistītais līgumslēdzējs subjekts (32) un galvenais uzņēmējs pilda 3. punktā minētās saistības.
  Jēdziens “galvenais darbuzņēmējs” attiecināms uz uzņēmumiem, kuru darbība dod ieguldījumu SITS pamatprasību izpildē. Tas attiecas uz uzņēmumu, kas






  — | ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- | --- |

2.

Paziņotā institūcija veic procedūru, ieskaitot apakšsistēmas projekta pārbaudi, ar nosacījumu, ka iesaistītais līgumslēdzējs subjekts (32) un galvenais uzņēmējs pilda 3. punktā minētās saistības.

Jēdziens “galvenais darbuzņēmējs” attiecināms uz uzņēmumiem, kuru darbība dod ieguldījumu SITS pamatprasību izpildē. Tas attiecas uz uzņēmumu, kas

—

ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļu realizēšanā (piemēram, veic projektēšanu, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļu realizēšanā (piemēram, veic projektēšanu, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā komponentus un savstarpējas izmantojamības komponentus.

| 3. | Attiecībā uz apakšsistēmu, kam veic EK verifikācijas procedūru, līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, projektēšanā, ražošanā un galaražojuma pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kas noteikta 5. punktā un uz ko attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Galvenais uzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā projektēšanā, ražošanā un galaražojuma apskatē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), vai ja līgumslēdzējs subjekts tieši piedalās projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tas šajās darbībās izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Pieteikuma iesniedzējiem, kas piedalās tikai montāžā un uzstādīšanā, ļauts izmantot vienīgi apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu izgatavošanai un galaražojuma apskatei un testēšanai. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz apakšsistēmu, kam veic EK verifikācijas procedūru, līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, projektēšanā, ražošanā un galaražojuma pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kas noteikta 5. punktā un uz ko attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Galvenais uzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā projektēšanā, ražošanā un galaražojuma apskatē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), vai ja līgumslēdzējs subjekts tieši piedalās projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tas šajās darbībās izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Pieteikuma iesniedzējiem, kas piedalās tikai montāžā un uzstādīšanā, ļauts izmantot vienīgi apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu izgatavošanai un galaražojuma apskatei un testēšanai.

4.   EK verifikācijas procedūra

| 4.1. | Līgumslēdzējs subjekts viņa izvēlētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un konstrukcijas pārbaudi), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordinēšanu atbilstoši 5.4. un 6.6. punktam. Līgumslēdzējs subjekts informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu. |
| --- | --- |

4.1.

Līgumslēdzējs subjekts viņa izvēlētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un konstrukcijas pārbaudi), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordinēšanu atbilstoši 5.4. un 6.6. punktam. Līgumslēdzējs subjekts informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.

| 4.2. | Pieteikumam jābūt tādam, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un kas ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.
  Pieteikums ietver:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pieteikumam jābūt tādam, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un kas ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Pieteikums ietver:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju, kurā iekļauj:






  — | vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi; |
| --- | --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kurā iekļauj:

—

vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi;

| — | izmantotās tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (33); |
| --- | --- |

—

izmantotās tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (33);

| — | visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā;

| — | testu programmu; |
| --- | --- |

—

testu programmu;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju;

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu IV pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu IV pielikumā;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā; |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā;

| — | apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi;

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā;

| — | skaidrojumu par to, kā visi posmi, kas minēti 5.2. punktā, ir aptverti līgumslēdzēja subjekta, ja tas iesaistīts, un/vai galvenā uzņēmēja kvalitātes vadības sistēmā, un apliecinājumu par to efektivitāti; |
| --- | --- |

—

skaidrojumu par to, kā visi posmi, kas minēti 5.2. punktā, ir aptverti līgumslēdzēja subjekta, ja tas iesaistīts, un/vai galvenā uzņēmēja kvalitātes vadības sistēmā, un apliecinājumu par to efektivitāti;

| — | ziņas par paziņoto(-ām) institūciju(-ām), kas ir atbildīga(-s) par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

ziņas par paziņoto(-ām) institūciju(-ām), kas ir atbildīga(-s) par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību.

| 4.3. | Līgumslēdzējs subjekts iesniedz pārbaužu, inspekciju un testu (34) rezultātus, tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tā vārdā. |
| --- | --- |

4.3.

Līgumslēdzējs subjekts iesniedz pārbaužu, inspekciju un testu (34) rezultātus, tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tā vārdā.

| 4.4. | Paziņotā institūcija izskata konstrukcijas pārbaudes pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem direktīvas un SITS noteikumiem, tā izdod pieteikuma iesniedzējam konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai, un vajadzības gadījumā apakšsistēmas darbības aprakstu.
  Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

4.4.

Paziņotā institūcija izskata konstrukcijas pārbaudes pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem direktīvas un SITS noteikumiem, tā izdod pieteikuma iesniedzējam konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai, un vajadzības gadījumā apakšsistēmas darbības aprakstu.

Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 4.5. | Ražošanas posma laikā pretendents informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir konstrukcijas pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai apakšsistēmas lietošanai noteiktos priekšrakstus. Tādos gadījumos apakšsistēmai nepieciešams papildu apstiprinājums. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Minētais papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums konstrukcijas pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

4.5.

Ražošanas posma laikā pretendents informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir konstrukcijas pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai apakšsistēmas lietošanai noteiktos priekšrakstus. Tādos gadījumos apakšsistēmai nepieciešams papildu apstiprinājums. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Minētais papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums konstrukcijas pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

5.   Kvalitātes vadības sistēma

| 5.1. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, paša izvēlētajai paziņotajai iestādei iesniedz pieteikumu par savu kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanu.
  Šis pieteikums ietver:






  — | visu atbilstošo informāciju par paredzamo apakšsistēmu; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, paša izvēlētajai paziņotajai iestādei iesniedz pieteikumu par savu kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanu.

Šis pieteikums ietver:

—

visu atbilstošo informāciju par paredzamo apakšsistēmu;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju.

Uzņēmumi, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļā, iesniedz tikai to informāciju, kas attiecas uz atbilstošo daļu.

| 5.2. | Līgumslēdzēja subjekta vai galvenā uzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina apakšsistēmas vispārējā atbilstība SITS prasībām.
  Pārējiem darbuzņēmējiem to kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina apakšsistēmas attiecīgās daļas atbilstība SITS prasībām.
  Visi pretendenta pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.
  Sistēmā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu turpmāk minēto.






  — | Visi pretendenti:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Līgumslēdzēja subjekta vai galvenā uzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina apakšsistēmas vispārējā atbilstība SITS prasībām.

Pārējiem darbuzņēmējiem to kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina apakšsistēmas attiecīgās daļas atbilstība SITS prasībām.

Visi pretendenta pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.

Sistēmā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu turpmāk minēto.

—

Visi pretendenti:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra;

| — | attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudes, apskates un testi, kuri tiks veikti pirms projektēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, šo darbību laikā un pēc tām, un to veikšanas periodiskums; |
| --- | --- |

—

pārbaudes, apskates un testi, kuri tiks veikti pirms projektēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, šo darbību laikā un pēc tām, un to veikšanas periodiskums;

| — | dati par kvalitāti, tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

dati par kvalitāti, tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | galvenais uzņēmējs, ciktāl nepieciešams atbilstoši viņa ieguldījumam apakšsistēmas projektēšanā:






  — | projekta tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu apakšsistēmai piemērojamo SITS prasību izpildi; |
| --- | --- | --- |

—

galvenais uzņēmējs, ciktāl nepieciešams atbilstoši viņa ieguldījumam apakšsistēmas projektēšanā:

—

projekta tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu apakšsistēmai piemērojamo SITS prasību izpildi;

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kas tiks izmantotas, projektējot apakšsistēmu; |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kas tiks izmantotas, projektējot apakšsistēmu;

| — | līdzekļi, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un apakšsistēmas kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmu efektīva darbība visos posmos, ieskaitot ražošanu; |
| --- | --- |

—

līdzekļi, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un apakšsistēmas kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmu efektīva darbība visos posmos, ieskaitot ražošanu;

| — | kā arī līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:






  — | vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz apakšsistēmas vispārējo kvalitāti, ieskaitot jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- | --- |

—

kā arī līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:

—

vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz apakšsistēmas vispārējo kvalitāti, ieskaitot jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes, testi un apskates ietver visus šādus posmus:

| — | vispārīgā uzbūve; |
| --- | --- |

—

vispārīgā uzbūve;

| — | apakšsistēmas konstrukcija, ieskaitot jo īpaši inženiertehiskos darbus, komponentu montāžu un galīgo regulēšanu; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas konstrukcija, ieskaitot jo īpaši inženiertehiskos darbus, komponentu montāžu un galīgo regulēšanu;

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana

| — | un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos.

| 5.3. | Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība pietiekami un pienācīgi aptver visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā (35).
  Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstīta uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija pārbauda jo īpaši to,






  — | vai ir skaidri dokumentēta mijiedarbība un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām |
| --- | --- | --- |

5.3.

Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība pietiekami un pienācīgi aptver visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā (35).

Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstīta uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija pārbauda jo īpaši to,

—

vai ir skaidri dokumentēta mijiedarbība un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām

| — | un vai ir pietiekami un pienācīgi noteikti galvenā uzņēmēja vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

—

un vai ir pietiekami un pienācīgi noteikti galvenā uzņēmēja vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai.

| 5.4. | Paziņotā institūcija, kura minēta 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai tas tiek izmantots.
  Ja pretendents izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu. |
| --- | --- |

5.4.

Paziņotā institūcija, kura minēta 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai tas tiek izmantots.

Ja pretendents izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu.

| 5.5. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.
  Līgumslēdzējs subjekts un galvenais uzņēmējs informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi viņu kvalitātes vadības sistēmu, par visām būtiskām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmai piemērojamo prasību izpildi.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs 5.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

5.5.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.

Līgumslēdzējs subjekts un galvenais uzņēmējs informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi viņu kvalitātes vadības sistēmu, par visām būtiskām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmai piemērojamo prasību izpildi.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs 5.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 6. | Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē |
| --- | --- |

6.

Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē

| 6.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs pienācīgi izpilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām). |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs pienācīgi izpilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām).

| 6.2. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs 5.1. punktā minētajai paziņotajai institūcijai nosūta (vai ir nosūtījis) visus šim nolūkam vajadzīgos dokumentus un jo īpaši īstenošanas plānus un tehniskos datus, kas saistīti ar apakšsistēmu (ciktāl nepieciešams atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētam ieguldījumam apakšsistēmā), iekļaujot:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, jo īpaši ietverot līdzekļus, ar kuriem |
| --- | --- | --- |

6.2.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs 5.1. punktā minētajai paziņotajai institūcijai nosūta (vai ir nosūtījis) visus šim nolūkam vajadzīgos dokumentus un jo īpaši īstenošanas plānus un tehniskos datus, kas saistīti ar apakšsistēmu (ciktāl nepieciešams atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētam ieguldījumam apakšsistēmā), iekļaujot:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, jo īpaši ietverot līdzekļus, ar kuriem

| — | līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,






  — | nodrošina, ka ir pietiekami un pienācīgi noteikti vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai; |
| --- | --- | --- |

—

līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,

—

nodrošina, ka ir pietiekami un pienācīgi noteikti vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai;

| — | visi pieteikumu iesniedzēji






  — | nodrošina, ka kvalitātes vadības sistēmu pārvalda pareizi, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī; |
| --- | --- | --- |

—

visi pieteikumu iesniedzēji

—

nodrošina, ka kvalitātes vadības sistēmu pārvalda pareizi, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.; |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.;

| — | datus par kvalitāti, kā paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrēšanu), tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, dati par attiecīgā personāla kompetenci utt. |
| --- | --- |

—

datus par kvalitāti, kā paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrēšanu), tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, dati par attiecīgā personāla kompetenci utt.

| 6.3. | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā, un vismaz vienam auditam jābūt laikposmā, kad tiek veiktas attiecīgās darbības (projektēšana, ražošana, montāža vai uzstādīšana) apakšsistēmā, kurai jāveic 4. punktā minētā EK verifikācijas procedūra. |
| --- | --- |

6.3.

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā, un vismaz vienam auditam jābūt laikposmā, kad tiek veiktas attiecīgās darbības (projektēšana, ražošana, montāža vai uzstādīšana) apakšsistēmā, kurai jāveic 4. punktā minētā EK verifikācijas procedūra.

| 6.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt attiecīgos 5.2. punktā minētos pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) objektus bez brīdinājuma. Vajadzības gadījumā šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgus vai daļējus auditus un var veikt vai var likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz pieteikuma(-u) iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgā gadījumā arī audita un/vai testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

6.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt attiecīgos 5.2. punktā minētos pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) objektus bez brīdinājuma. Vajadzības gadījumā šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgus vai daļējus auditus un var veikt vai var likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz pieteikuma(-u) iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgā gadījumā arī audita un/vai testēšanas pārskatus.

| 6.5. | Paziņotā institūcija, ko ir izvēlējies līgumslēdzēja subjekts un kas ir atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visu attiecīgo kvalitātes sistēmu uzraudzību, kā minēts 5. punktā, koordinē citu par šā uzdevuma veikšanu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai






  — | pārliecinātos, ka ar apakšsistēmas integrēšanu saistīto dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskarņu pārvaldība bijusi pareiza, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Paziņotā institūcija, ko ir izvēlējies līgumslēdzēja subjekts un kas ir atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visu attiecīgo kvalitātes sistēmu uzraudzību, kā minēts 5. punktā, koordinē citu par šā uzdevuma veikšanu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai

—

pārliecinātos, ka ar apakšsistēmas integrēšanu saistīto dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskarņu pārvaldība bijusi pareiza,

| — | sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskanību un vispārēju uzraudzību. |
| --- | --- |

—

sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskanību un vispārēju uzraudzību.

Šī koordinācija ietver šādas paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izdevušas pārējās paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izdevušas pārējās paziņotās institūcijas,

| — | piedalīties uzraudzības auditā, ko veic saskaņā ar 5.4. punktu, |
| --- | --- |

—

piedalīties uzraudzības auditā, ko veic saskaņā ar 5.4. punktu,

| — | ierosināt papildu auditu veikšanu saskaņā ar 5.5. punktu, par ko tā uzņemas atbildību un ko veic kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ām) institūciju(-ām). |
| --- | --- |

—

ierosināt papildu auditu veikšanu saskaņā ar 5.5. punktu, par ko tā uzņemas atbildību un ko veic kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ām) institūciju(-ām).

| 7. | Kā minēts 5.1. punktā, paziņotās institūcijas pārstāvjiem apskates, audita un uzraudzības nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavām un attiecīgos gadījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un kopumā visām telpām, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā. |
| --- | --- |

7.

Kā minēts 5.1. punktā, paziņotās institūcijas pārstāvjiem apskates, audita un uzraudzības nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavām un attiecīgos gadījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un kopumā visām telpām, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā.

| 8. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 5.1. punkta otrā daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 5.1. punkta otrā daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 5.5. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 5.5. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz konstrukcijas pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz konstrukcijas pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju.

| 10. | Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus par apakšsistēmas raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

10.

Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus par apakšsistēmas raksturlielumiem;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas; |
| --- | --- |

—

to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | visus elementus par apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

visus elementus par apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem;

| — | visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi;

| — | 9. punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgie verifikācijas/un vai aprēķinu dokumenti un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un attiecīgos gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas.
  Sertifikātam attiecīgos gadījumos jāpievieno arī inspekciju un auditu pārskati, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā; |
| --- | --- |

—

9. punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgie verifikācijas/un vai aprēķinu dokumenti un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un attiecīgos gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas.

Sertifikātam attiecīgos gadījumos jāpievieno arī inspekciju un auditu pārskati, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā;

| — | infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras vai ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS.

| 11. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem un konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:






  — | izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un |
| --- | --- | --- |

11.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem un konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:

—

izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un

| — | izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi. |
| --- | --- |

—

izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi.

| 12. | Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.
  Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

12.

Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.

Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

F.4.   Tehniskās apkopes pasākumu novērtēšana: atbilstības novērtēšanas procedūra

Šis ir atklāts punkts.

---

(1)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(2)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(3)  Vajadzības gadījumā attiecībā uz noteiktiem komponentiem var ierobežot ražotāja izvēles tiesības. Šādā gadījumā savstarpējas izmantojamības komponentam vajadzīgais verificēšanas process ir noteikts SITS (vai tās pielikumos).

(4)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(5)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(6)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(7)  Ražotāja izvēles tiesību ierobežojumus var iekļaut attiecīgajās SITS.

(8)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(9)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(10)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(11)  Testu rezultātus var iesniegt kopā ar iesniegumu vai vēlāk.

(12)  Laikā, kad notiek ekspluatācija pieredzes gūšanas nolūkā, savstarpējas izmantojamības komponents netiek laists tirgū.

(13)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(14)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(15)  SITS attiecīgajā sadaļā var būt norādītas konkrētas prasības šajā jomā.

(16)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(17)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(18)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(19)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(20)  Attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija var piedalīties lokomotīvju vai vilciena sekciju galīgajā izmēģinājumā ekspluatācijas apstākļos saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti attiecīgajā SITS nodaļā.

(21)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(22)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(23)  Jēdziens “galvenais uzņēmējs” attiecināms uz uzņēmumiem, kuru darbība dod ieguldījumu SITS pamatprasību izpildē. Tas attiecas uz uzņēmumu, kurš var būt atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, vai citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļā (piemēram, veicot apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

(24)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(25)  Proti, attiecībā uz ritošā sastāva SITS,] paziņotā institūcija piedalīsies ritošā sastāva vai vilciena sekcijas galīgajā testēšanā ekspluatācijas apstākļos. Tas tiks norādīts SITS attiecīgajā nodaļā.

(26)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(27)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(28)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(29)  Nosacījumiem par pārbaužu un testu veikšanas tiesību piešķiršanu jābūt līdzīgiem tiem nosacījumiem, kurus ievēro paziņotā institūcija, lai darbību veikšanu uzticētu apakšuzņēmējiem (skat. 6.5. punktu rokasgrāmatā Blue Guide on the New Approach).

(30)  Paziņotā iestāde izpēta apakšsistēmas darba dažādas daļas un pirms darba veikšanas, tā laikā un pēc darba beigām konstatē:

| — | apakšsistēmas un tās dažādu daļu radīto risku un ietekmi uz drošību; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas un tās dažādu daļu radīto risku un ietekmi uz drošību;

| — | esošo iekārtu un sistēmu lietošanu:






  — | lietojums identisks iepriekšējam; |
| --- | --- | --- |

—

esošo iekārtu un sistēmu lietošanu:

—

lietojums identisks iepriekšējam;

| — | lietotas iepriekš, bet pielāgotas lietošanai jaunā darbā; |
| --- | --- |

—

lietotas iepriekš, bet pielāgotas lietošanai jaunā darbā;

| — | esošo projektu, tehnoloģiju, materiālu un ražošanas metožu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

esošo projektu, tehnoloģiju, materiālu un ražošanas metožu izmantošanu;

| — | pasākumus attiecībā uz projektēšanu, ražošanu, testēšanu un nodošanu ekspluatācijā; |
| --- | --- |

—

pasākumus attiecībā uz projektēšanu, ražošanu, testēšanu un nodošanu ekspluatācijā;

| — | ekspluatāciju un izmantojumu; |
| --- | --- |

—

ekspluatāciju un izmantojumu;

| — | iepriekšējus apstiprinājumus no citām kompetentām iestādēm; |
| --- | --- |

—

iepriekšējus apstiprinājumus no citām kompetentām iestādēm;

| — | citu iesaistīto iestāžu akreditāciju:






  — | paziņotajai institūcijai ir pieļaujams ņemt vērā spēkā esošu akreditāciju atbilstīgi EN45004 ar noteikumu, ka nav interešu konflikta, ka akreditācija aptver veicamo testēšanu un ka tā ir derīga; |
| --- | --- | --- |

—

citu iesaistīto iestāžu akreditāciju:

—

paziņotajai institūcijai ir pieļaujams ņemt vērā spēkā esošu akreditāciju atbilstīgi EN45004 ar noteikumu, ka nav interešu konflikta, ka akreditācija aptver veicamo testēšanu un ka tā ir derīga;

| — | ja nav oficiālas akreditācijas, paziņotā institūcija apstiprina, ka ir pārbaudītas kompetences, neatkarības, testēšanas un materiālu apstrādes procesu, iekārtu un ierīču un citu ar apakšsistēmu saistīto procesu kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

—

ja nav oficiālas akreditācijas, paziņotā institūcija apstiprina, ka ir pārbaudītas kompetences, neatkarības, testēšanas un materiālu apstrādes procesu, iekārtu un ierīču un citu ar apakšsistēmu saistīto procesu kontroles sistēmas;

| — | visos gadījumos paziņotā institūcija izvērtē pasākumu piemērotību un pieņem lēmumu par vajadzīgo pakāpi, kādā jāveic kontrole uz vietas; |
| --- | --- |

—

visos gadījumos paziņotā institūcija izvērtē pasākumu piemērotību un pieņem lēmumu par vajadzīgo pakāpi, kādā jāveic kontrole uz vietas;

| — | f modulim atbilstīgu vienveidīgu partiju un sistēmu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

f modulim atbilstīgu vienveidīgu partiju un sistēmu izmantošanu.

(31)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(32)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(33)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(34)  Testu rezultātus var iesniegt kopā ar iesniegumu vai vēlāk.

(35)  Proti, attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija piedalīsies ritošā sastāva vai vilciena sekcijas galīgajā testēšanā ekspluatācijas apstākļos. Tas tiks norādīts SITS attiecīgajā nodaļā.

G PIELIKUMS

atlikts

H PIELIKUMS

atlikts

I PIELIKUMS

atlikts

J PIELIKUMS

atlikts

K PIELIKUMS

atlikts

L PIELIKUMS

aspekti, kuri nav iekļauti SITS PRM un kuriem piemēro Eiropas noteikumus vai jādara zināmi valsts noteikumi

| Infrastruktūra |
| --- |
| PRM paredzētās stāvvietas (4.1.2.2. punkts)
  (tas cita starpā ietver arī: vietu skaitu, pieejamību, izvietojumu, izmēru, materiālus, krāsas, norādes un apgaismojumu) |
| Ceļa iezīmēšana ar reljefu rakstu (4.1.2.3.2. punkts) |
| Grīdu virsmas pretslīdes īpašības (4.1.2.5. punkts) |
| Personām ratiņkrēslos paredzētu tualešu un to aprīkojuma izmēri (4.1.2.7.1. punkts) |
| Stacijas laukuma apgaismojums (4.1.2.10. punkts) |
| Avārijas apgaismojums (4.1.2.10. punkts) |
| Vizuālā informācija (4.1.2.11.1. punkts) |
| Informācija par drošību un drošības instrukcijas (4.1.2.11.1. punkts) |
| Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes (4.1.2.11.1. punkts) |
| Avārijas izejas, trauksmes signāli (4.1.2.13. punkts) |
| Prasības attiecībā uz platumu atbilstoši pasažieru plūsmai (4.1.2.14. punkts) |
| Kāpnes (4.1.2.15. punkts) |
| Uzbrauktuves (4.1.2.17. punkts) |
| Eskalatori (4.1.2.17. punkts) |
| Slīdceliņi (4.1.2.17. punkts) |
| Minimālais būvju gabarīts (4.1.2.18.2. punkts) |
| Sliežu platuma paplašināšana (4.1.2.18.2. punkts) |
| Perona bīstamās zonas noteikšana un reljefa iezīmēšana (4.1.2.19.) |
| Dzelzceļa pāreju izmantošana (4.1.2.22. punkts) |
| Ratiņkrēslu lietotājiem pieejama transporta organizēšana no PRM nepieejamās stacijas līdz nākamajai PRM pieejamajai stacijai tajā pašā maršrutā (4.1.4. punkts) |
| Ritošais sastāvs |
| Informācija klientiem (4.2.2.8.1. punkts) |
| Informācija par drošību un drošības instrukcijas (4.2.2.8.1. punkts) |
| Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes (4.2.2.8.1. punkts) |
| Definīcijas |
| Gaismas atstarošanas mērījumi (4.3. punkts) |
| Valstī noteiktais Braila raksta standarts (4.3. punkts) |

Infrastruktūra

PRM paredzētās stāvvietas (4.1.2.2. punkts)

(tas cita starpā ietver arī: vietu skaitu, pieejamību, izvietojumu, izmēru, materiālus, krāsas, norādes un apgaismojumu)

Ceļa iezīmēšana ar reljefu rakstu (4.1.2.3.2. punkts)

Grīdu virsmas pretslīdes īpašības (4.1.2.5. punkts)

Personām ratiņkrēslos paredzētu tualešu un to aprīkojuma izmēri (4.1.2.7.1. punkts)

Stacijas laukuma apgaismojums (4.1.2.10. punkts)

Avārijas apgaismojums (4.1.2.10. punkts)

Vizuālā informācija (4.1.2.11.1. punkts)

Informācija par drošību un drošības instrukcijas (4.1.2.11.1. punkts)

Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes (4.1.2.11.1. punkts)

Avārijas izejas, trauksmes signāli (4.1.2.13. punkts)

Prasības attiecībā uz platumu atbilstoši pasažieru plūsmai (4.1.2.14. punkts)

Kāpnes (4.1.2.15. punkts)

Uzbrauktuves (4.1.2.17. punkts)

Eskalatori (4.1.2.17. punkts)

Slīdceliņi (4.1.2.17. punkts)

Minimālais būvju gabarīts (4.1.2.18.2. punkts)

Sliežu platuma paplašināšana (4.1.2.18.2. punkts)

Perona bīstamās zonas noteikšana un reljefa iezīmēšana (4.1.2.19.)

Dzelzceļa pāreju izmantošana (4.1.2.22. punkts)

Ratiņkrēslu lietotājiem pieejama transporta organizēšana no PRM nepieejamās stacijas līdz nākamajai PRM pieejamajai stacijai tajā pašā maršrutā (4.1.4. punkts)

Ritošais sastāvs

Informācija klientiem (4.2.2.8.1. punkts)

Informācija par drošību un drošības instrukcijas (4.2.2.8.1. punkts)

Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes (4.2.2.8.1. punkts)

Definīcijas

Gaismas atstarošanas mērījumi (4.3. punkts)

Valstī noteiktais Braila raksta standarts (4.3. punkts)

M PIELIKUMS

Transportējams ratiņkrēsls

M.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā noteikti transportējama ratiņkrēsla maksimālie inženiertehniskie parametri.

M.2.   Raksturlielumi

Obligātās tehniskās prasības ir izklāstītas turpmāk.

| — | Pamatizmēri







  — | Platums – 700 mm, plus vismaz 50 mm katrā pusē rokām pārvietošanās laikā |
| --- | --- | --- |

—

Pamatizmēri

—

Platums – 700 mm, plus vismaz 50 mm katrā pusē rokām pārvietošanās laikā

| — | Garums – 1 200 mm, plus 50 mm kājām |
| --- | --- |

—

Garums – 1 200 mm, plus 50 mm kājām

| — | Riteņi







  — | Mazākajam ritenim jābūt tādam, lai varētu netraucēti pārbraukt pāri iedobei, kas ir 75 mm plata un 50 mm dziļa |
| --- | --- | --- |

—

Riteņi

—

Mazākajam ritenim jābūt tādam, lai varētu netraucēti pārbraukt pāri iedobei, kas ir 75 mm plata un 50 mm dziļa

| — | Augstums







  — | Maksimālais augstums – 1 375 mm, pieņemot, ka ratiņkrēslā var atrasties pieaudzis vīrietis, kura augums atbilst 95. procentilei |
| --- | --- | --- |

—

Augstums

—

Maksimālais augstums – 1 375 mm, pieņemot, ka ratiņkrēslā var atrasties pieaudzis vīrietis, kura augums atbilst 95. procentilei

| — | Apgriešanās loka diametrs







  — | 1 500 mm |
| --- | --- | --- |

—

Apgriešanās loka diametrs

—

1 500 mm

| — | Svars







  — | Maksimālais ratiņkrēsla svars ar tajā sēdošo cilvēku (ieskaitot bagāžu, ja tāda ir) – 200 kg |
| --- | --- | --- |

—

Svars

—

Maksimālais ratiņkrēsla svars ar tajā sēdošo cilvēku (ieskaitot bagāžu, ja tāda ir) – 200 kg

| — | Šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, un klīrenss







  — | šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, – 50 mm (maksimums) |
| --- | --- | --- |

—

Šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, un klīrenss

—

šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, – 50 mm (maksimums)

| — | Klīrenss – 60 mm (minimālais) |
| --- | --- |

—

Klīrenss – 60 mm (minimālais)

| — | Maksimālais slīpums, uz kura ratiņkrēsls paliek stabils







  — | Ar dinamisko stabilitāti visos virzienos 6 grādu leņķi |
| --- | --- | --- |

—

Maksimālais slīpums, uz kura ratiņkrēsls paliek stabils

—

Ar dinamisko stabilitāti visos virzienos 6 grādu leņķi

| — | Ar statisko stabilitāti visos virzienos (arī, ja izmantotas bremzes) 9 grādu leņķī |
| --- | --- |

—

Ar statisko stabilitāti visos virzienos (arī, ja izmantotas bremzes) 9 grādu leņķī

N PIELIKUMS

PRM paredzētās norādes

N.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā noteiktas īpašas norādes izmantošanai infrastruktūrā un ritošajā sastāvā.

N.2.   Infrastruktūrā izmantojamās zīmes

Infrastruktūrā izmantoto PRM paredzēto norāžu izmērus aprēķina saskaņā ar turpmāk norādīto formulu.

Laukuma, uz kura redzami rakstiskie un grafiskie simboli, minimālais izmērs ir saskaņā ar šādu formulu: lasīšanas attālums milimetros, dalīts ar 250, reizināts ar 1,25 = laukuma izmērs milimetros (kur izmanto laukumu).

N.3.   Ritošā sastāva zīmes

Minimālais ritošā sastāva iekšpusē izmantojamo PRM paredzēto zīmju izmērs ir 60 mm.

Minimālais ritošā sastāva ārpusē izmantojamo PRM paredzēto zīmju izmērs ir 85 mm.

N.4.   Starptautiskā ratiņkrēsla zīme

Zīme, kura atbilst starptautiskajam apzīmējumam “paredzēts invalīdiem” saskaņā ar ISO 7000:2004 standarta simbolu 0100 un ar kuru apzīmē vietas, kas pieejamas personām ratiņkrēslos, atbilst šādiem kritērijiem:

| Simbols | Fons |
| --- | --- |
| Balts, RAL 9003 Signal white | Zils, RAL 5022 Night blue |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbols

Fons

Balts, RAL 9003 Signal white

Zils, RAL 5022 Night blue

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

N.5.   Zīme “Induktīvā cilpa”

Zīme, kas norāda, kur ir izvietotas induktīvās cilpas, atbilst 1. attēlam un šādiem kritērijiem:

| Simbols | Fons |
| --- | --- |
| Balts, RAL 9003 Signal white | Zils, RAL 5022 Night blue |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbols

Fons

Balts, RAL 9003 Signal white

Zils, RAL 5022 Night blue

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

N.6.   Zīme “Palīdzība/informācija”

Zīme, kas norāda, kur var vērsties pēc palīdzības vai pēc informācijas, atbilst 2. attēlam un šādiem kritērijiem:

| Simbols | Fons |
| --- | --- |
| Balts, RAL 9003 Signal white | Zils, RAL 5022 Night blue |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbols

Fons

Balts, RAL 9003 Signal white

Zils, RAL 5022 Night blue

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

N.7.   Zīme “Neatliekamā palīdzība”

Zīme, kas norāda, kur var pa telefonu izsaukt neatliekamo palīdzību, atbilst 3. attēlam un šādiem kritērijiem:

| Simbols | Fons |
| --- | --- |
| Balts, RAL 9003 Signal white | Zaļš |
| NCS S 0500-N | saskaņā ar |
| C0 M0 Y0 K0 | ISO 3864-1:2002, 11. nodaļa |

Simbols

Fons

Balts, RAL 9003 Signal white

Zaļš

NCS S 0500-N

saskaņā ar

C0 M0 Y0 K0

ISO 3864-1:2002, 11. nodaļa

Image

N.8.   Zīme “Priekšrocību sēdvietas”

| Simbols | Fons |
| --- | --- |
| Balts, RAL 9003 Signal white | Zils, RAL 5022 Night blue |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbols

Fons

Balts, RAL 9003 Signal white

Zils, RAL 5022 Night blue

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantonis 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

---