# Europeiska unionens L 84/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 84 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången26 mars 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 84

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången26 mars 2008

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/231/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 1 februari 2008 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet Drift i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i artikel 6.1 i rådets direktiv 96/48/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2002/734/EG av den 30 maj 2002
  [delgivet med nr K(2008) 356]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/232/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 februari 2008 om tekniska specifikationer för driftskompatibiliteten avseende delsystemet Rullande materiel i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg
  [delgivet med nr K(2008) 648]

   (
  1
  ) | 132 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2008/231/EG

*

Kommissionens beslut av den 1 februari 2008 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet Drift i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i artikel 6.1 i rådets direktiv 96/48/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2002/734/EG av den 30 maj 2002
  [delgivet med nr K(2008) 356]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 356]

1

1

2008/232/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 februari 2008 om tekniska specifikationer för driftskompatibiliteten avseende delsystemet Rullande materiel i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg
  [delgivet med nr K(2008) 648]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 648]

1

132

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europeiska centralbankens riktlinje av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning) (ECB/2007/9) (EUT L 341, 27.12.2007) | 393 |

Rättelser

*

Rättelse till Europeiska centralbankens riktlinje av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning) (ECB/2007/9) (EUT L 341, 27.12.2007)

393

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 84/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 1 februari 2008

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet Drift i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i artikel 6.1 i rådets direktiv 96/48/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2002/734/EG av den 30 maj 2002

[delgivet med nr K(2008) 356]

(Text av betydelse för EES)

(2008/231/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (1), särskilt artiklarna 6.1 och 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.2 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG (2), skall ändringar av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) utarbetas av den europeiska järnvägsbyrån på uppdrag av kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.2 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG (2), skall ändringar av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) utarbetas av den europeiska järnvägsbyrån på uppdrag av kommissionen.

| (2) | De TSD som bifogas det här beslutet utarbetades av det gemensamma representativa organet inom ramen för ett uppdrag som fastställdes 2001 i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG innan direktiv direktiv 2004/50/EG trädde i kraft. Den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar – European Association for Railway Interoperability (AEIF) – utsågs till gemensamt representativt organ. |
| --- | --- |

(2)

De TSD som bifogas det här beslutet utarbetades av det gemensamma representativa organet inom ramen för ett uppdrag som fastställdes 2001 i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG innan direktiv direktiv 2004/50/EG trädde i kraft. Den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar – European Association for Railway Interoperability (AEIF) – utsågs till gemensamt representativt organ.

| (3) | Utkastet till TSD åtföljdes av en rapport med en nyttokostnadsanalys enligt artikel 6.5 i direktiv 96/48/EG. |
| --- | --- |

(3)

Utkastet till TSD åtföljdes av en rapport med en nyttokostnadsanalys enligt artikel 6.5 i direktiv 96/48/EG.

| (4) | Utkastet till TSD har – med beaktande av rapporten – granskats av den kommitté som inrättats genom direktiv 98/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. |
| --- | --- |

(4)

Utkastet till TSD har – med beaktande av rapporten – granskats av den kommitté som inrättats genom direktiv 98/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

| (5) | I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla grundläggande krav. I enlighet med artikel 17 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, klassificeras tekniska aspekter som inte täcks som ”öppna” i bilaga U till denna TSD. |
| --- | --- |

(5)

I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla grundläggande krav. I enlighet med artikel 17 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, klassificeras tekniska aspekter som inte täcks som ”öppna” i bilaga U till denna TSD.

| (6) | I enlighet med artikel 17 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall medlemsstaterna meddela övriga medlemsstater och kommissionen vilka standarder och tekniska specifikationer som används för att uppfylla de väsentliga kraven när det gäller dessa ”öppna” punkter, samt vilka organ som har fått till uppgift att bedöma överensstämmelse eller lämplighet och kontrollera driftskompatibiliteten hos delsystem enligt artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG. För detta ändamål bör medlemsstaterna i största möjliga utsträckning tillämpa de principer och kriterier som är fastlagda i direktiv 96/48/EG och anlita de organ som anmälts i enlighet med artikel 20 i direktiv 96/48/EG. Kommissionen bör genomföra en analys av den information som överlämnas av medlemsstaterna om nationella bestämmelser, förfaranden, organ med ansvar för genomförandet av förfaranden och förfarandenas varaktighet. I tillämpliga fall bör kommissionen diskutera med kommittén om det finns behov av att vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 17 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall medlemsstaterna meddela övriga medlemsstater och kommissionen vilka standarder och tekniska specifikationer som används för att uppfylla de väsentliga kraven när det gäller dessa ”öppna” punkter, samt vilka organ som har fått till uppgift att bedöma överensstämmelse eller lämplighet och kontrollera driftskompatibiliteten hos delsystem enligt artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG. För detta ändamål bör medlemsstaterna i största möjliga utsträckning tillämpa de principer och kriterier som är fastlagda i direktiv 96/48/EG och anlita de organ som anmälts i enlighet med artikel 20 i direktiv 96/48/EG. Kommissionen bör genomföra en analys av den information som överlämnas av medlemsstaterna om nationella bestämmelser, förfaranden, organ med ansvar för genomförandet av förfaranden och förfarandenas varaktighet. I tillämpliga fall bör kommissionen diskutera med kommittén om det finns behov av att vidta några åtgärder.

| (7) | TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. |
| --- | --- |

(7)

TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

| (8) | TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet i fråga utarbetades. Teknikens utveckling och nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andra samhällskrav kan medföra att TSD:n efterhand behöver ändras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyn eller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 96/48/EG. |
| --- | --- |

(8)

TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet i fråga utarbetades. Teknikens utveckling och nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andra samhällskrav kan medföra att TSD:n efterhand behöver ändras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyn eller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 96/48/EG.

| (9) | För att främja innovationer och tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(9)

För att främja innovationer och tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum.

| (10) | Om innovativa lösningar föreslås bör tillverkaren eller upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall ansvara för det slutliga fastställandet av erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna. |
| --- | --- |

(10)

Om innovativa lösningar föreslås bör tillverkaren eller upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall ansvara för det slutliga fastställandet av erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna.

| (11) | En genomförandeplan bör utarbetas av varje enskild medlemsstat för de sträckningar som den är ansvarig för, och denna plan skall ligga till grund för genomförandet av den bifogade TSD:n och garantera överensstämmelse mellan relevanta delar. Kommissionen bör analysera den information som medlemsstaterna delger den och i tillämpliga fall föra diskussioner med kommittén om behovet av att anta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

En genomförandeplan bör utarbetas av varje enskild medlemsstat för de sträckningar som den är ansvarig för, och denna plan skall ligga till grund för genomförandet av den bifogade TSD:n och garantera överensstämmelse mellan relevanta delar. Kommissionen bör analysera den information som medlemsstaterna delger den och i tillämpliga fall föra diskussioner med kommittén om behovet av att anta ytterligare åtgärder.

| (12) | Järnvägstrafiken regleras för närvarande av befintliga nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras som en följd av dessa avtal. |
| --- | --- |

(12)

Järnvägstrafiken regleras för närvarande av befintliga nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras som en följd av dessa avtal.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i rådets direktiv 96/48/EG. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i rådets direktiv 96/48/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG antar kommissionen härmed en reviderad teknisk specifikation för driftskompatibilitet (nedan kallad ”TSD”) avseende delsystemet ”drift och trafikledning” i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

TSD:n skall tillämpas på delsystemet för drift och trafikledning enligt definitionen i bilaga II till direktiv 96/48/EG.

Artikel 2

1.   För de punkter som klassificeras som ”öppna” i bilaga U till TSD:n skall följande gälla: De villkor som måste vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG skall utgöras av de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna idrifttagande av det delsystem som omfattas av detta beslut.

2.   Varje medlemsstat skall inom sex månader efter det att beslutet meddelats förse de andra medlemsstaterna och kommissionen med

| a) | en förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

en förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

| b) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av uppfyllande av krav och för kontroll som skall följas när det gäller tillämpningen av nämnda bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av uppfyllande av krav och för kontroll som skall följas när det gäller tillämpningen av nämnda bestämmelser,

| c) | uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden. |
| --- | --- |

c)

uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall anmäla följande slag av avtal till kommissionen inom sex månader efter att den bifogade TSD:n trätt i kraft:

| a) | Sådana nationella, bilaterala eller multilaterala avtal mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis och som är nödvändiga på grund av den mycket specifika eller lokala beskaffenheten hos den planerade tågtrafiken. |
| --- | --- |

a)

Sådana nationella, bilaterala eller multilaterala avtal mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis och som är nödvändiga på grund av den mycket specifika eller lokala beskaffenheten hos den planerade tågtrafiken.

| b) | Sådana bilaterala eller multilaterala avtal mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater som lokalt eller regionalt leder till en hög grad av driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

b)

Sådana bilaterala eller multilaterala avtal mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater som lokalt eller regionalt leder till en hög grad av driftskompatibilitet.

| c) | Sådana internationella avtal som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett tredjeland, eller mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett tredjeland, och som lokalt eller regionalt leder till en hög grad av driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

c)

Sådana internationella avtal som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett tredjeland, eller mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett tredjeland, och som lokalt eller regionalt leder till en hög grad av driftskompatibilitet.

Artikel 4

Medlemsstaterna skall i enlighet med kriterierna i kapitel 7 i bilagan utarbeta en nationell genomförandeplan för TSD:n.

De skall senast ett år efter det att detta beslut trätt i kraft överlämna genomförandeplanen till övriga medlemsstater och till kommissionen.

Artikel 5

Kommissionens beslut 2002/734/EG (3) skall upphöra att tillämpas den dag då detta beslut börjar tillämpas.

Artikel 6

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 september 2008.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2008.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande för kommissionen

---

(1)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.

1

(2)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 114.

2

(3)  EGT L 245, 12.9.2002, s. 370.

3

---

BILAGA

DIREKTIV 96/48/EG – DRIFTSKOMPATIBILITETEN HOS DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR HÖGHASTIGHETSTÅG

FÖRSLAG TILL TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET

Delsystem: Drift och trafikledning

| 1. | INLEDNING |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tekniskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografiskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Innehållet i denna TSD |
| --- | --- |

1.3

| 2. | DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING – DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Delsystemet |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Personal och tåg |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Driftsprinciper |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Tillämplighet på befintliga fordon och infrastruktur |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.3 | Koppling mellan denna TSD och direktiv 2004/49/EG |
| --- | --- |

2.3

| 3. | VÄSENTLIGA KRAV |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Överensstämmelse med väsentliga krav |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Väsentliga krav – översikt |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Särskilda aspekter i fråga om de allmänna kraven |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Säkerhet |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tillförlitlighet och tillgänglighet |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Hälsa |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Miljöskydd |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Teknisk kompatibilitet |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Specifika krav för delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Säkerhet |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tillförlitlighet och tillgänglighet |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Teknisk kompatibilitet |
| --- | --- |

3.4.3

| 4 | BESKRIVNING AV DELSYSTEMET |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Specifikationer som rör personal |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Dokumentation för förare |
| --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.1.2.1 | Förarens regelbok |
| --- | --- |

4.2.1.2.1

| 4.2.1.2.2 | Beskrivning av linjen och relevant utrustning utmed banan på trafikerade linjer |
| --- | --- |

4.2.1.2.2

| 4.2.1.2.2.1 | Sammanställning av linjeboken |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.1

| 4.2.1.2.2.2 | Ändrade uppgifter |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2

| 4.2.1.2.2.3 | Information till föraren i realtid |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.3

| 4.2.1.2.3 | Tidtabeller |
| --- | --- |

4.2.1.2.3

| 4.2.1.2.4 | Rullande materiel |
| --- | --- |

4.2.1.2.4

| 4.2.1.3 | Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag |
| --- | --- |

4.2.1.3

| 4.2.1.4 | Dokumentation för infrastrukturförvaltares trafikledningspersonal |
| --- | --- |

4.2.1.4

| 4.2.1.5 | Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal, annan järnvägsföretagspersonal och trafikledningspersonal |
| --- | --- |

4.2.1.5

| 4.2.2 | Specifikationer som rör tåg |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Tågs synlighet |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.1.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.2.2.1.1

| 4.2.2.1.2 | Främre ände |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

| 4.2.2.2 | Tågs hörbarhet |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Kontroll |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.3 | Fordonsidentitet |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.4 | Krav på fordon för passagerare |
| --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.5 | Tågsammansättning |
| --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Bromsning av tåg |
| --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.6.1 | Minimikrav på bromssystemet |
| --- | --- |

4.2.2.6.1

| 4.2.2.6.2 | Bromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

| 4.2.2.7 | Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.7.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.2.2.7.1

| 4.2.2.7.2 | Nödvändiga data |
| --- | --- |

4.2.2.7.2

| 4.2.3 | Specifikationer som rör tågdrift |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Tågplanering |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Tågidentitet |
| --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Tågets avgång |
| --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Kontroll och prov före avgång |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Information till infrastrukturförvaltaren om den rullande materielens driftstatus |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.4 | Trafikledning |
| --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Tågrapportering |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.2.1 | Data som krävs för rapportering av tågets position |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1

| 4.2.3.4.2.2 | Planerad tid för överlämnande |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2

| 4.2.3.4.3 | Farligt gods |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Driftskvalitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.5 | Registrering av data |
| --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.5.1 | Registrering av övervakningsdata utanför tåget |
| --- | --- |

4.2.3.5.1

| 4.2.3.5.2 | Registrering av övervakningsdata ombord på tåget |
| --- | --- |

4.2.3.5.2

| 4.2.3.6 | Drift vid störning |
| --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.6.1 | Meddelande till andra användare |
| --- | --- |

4.2.3.6.1

| 4.2.3.6.2 | Meddelande till förare |
| --- | --- |

4.2.3.6.2

| 4.2.3.6.3 | Beredskap |
| --- | --- |

4.2.3.6.3

| 4.2.3.7 | Hantering av nödsituationer |
| --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Assistans till tågpersonal vid tillbud eller allvarligt funktionsfel på rullande materiel |
| --- | --- |

4.2.3.8

| 4.3 | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Gränssnitt mot TSD Infrastruktur |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.1.1 | Signalers synbarhet |
| --- | --- |

4.3.1.1

| 4.3.1.2 | Fordon för passagerare |
| --- | --- |

4.3.1.2

| 4.3.1.3 | Yrkesmässiga kvalifikationer |
| --- | --- |

4.3.1.3

| 4.3.2 | Gränssnitt mot TSD Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Registrering av övervakningsdata |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Förarövervakning |
| --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | Driftsregler för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R |
| --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.4 | Signalers och tavlors synbarhet |
| --- | --- |

4.3.2.4

| 4.3.2.5. | Bromsning av tåg |
| --- | --- |

4.3.2.5.

| 4.3.2.6 | Sandning. Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att köra ett tåg |
| --- | --- |

4.3.2.6

| 4.3.2.7 | Registrering av data och varmgångsdetektering |
| --- | --- |

4.3.2.7

| 4.3.3 | Gränssnitt mot TSD Rullande materiel |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Bromsning |
| --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Krav på fordon för passagerare |
| --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.3.3 | Tågs synlighet |
| --- | --- |

4.3.3.3

| 4.3.3.3.1 | På det första fordonet i tåget, i körriktningen |
| --- | --- |

4.3.3.3.1

| 4.3.3.3.2 | I den bakre ändan |
| --- | --- |

4.3.3.3.2

| 4.3.3.4 | Tågs hörbarhet |
| --- | --- |

4.3.3.4

| 4.3.3.5 | Signalers synbarhet |
| --- | --- |

4.3.3.5

| 4.3.3.6 | Förarövervakning |
| --- | --- |

4.3.3.6

| 4.3.3.7 | Tågsammansättning och bilaga B |
| --- | --- |

4.3.3.7

| 4.3.3.8 | Parametrar för rullande materiel som inverkar på markbaserade tågövervakningssystem och rullande materiels dynamiska beteende |
| --- | --- |

4.3.3.8

| 4.3.3.9 | Sandning |
| --- | --- |

4.3.3.9

| 4.3.3.10 | Tågsammansättning, bilagorna H och J |
| --- | --- |

4.3.3.10

| 4.3.3.11 | Beredskap och hantering av nödsituationer |
| --- | --- |

4.3.3.11

| 4.3.3.12 | Registrering av data |
| --- | --- |

4.3.3.12

| 4.3.3.13 | Aerodynamiska effekter på ballast |
| --- | --- |

4.3.3.13

| 4.3.3.14 | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.3.3.14

| 4.3.3.15 | Sidvindar |
| --- | --- |

4.3.3.15

| 4.3.3.16 | Största tryckvariation i tunnlar |
| --- | --- |

4.3.3.16

| 4.3.3.17 | Yttre buller |
| --- | --- |

4.3.3.17

| 4.3.3.18 | Brandsäkerhet |
| --- | --- |

4.3.3.18

| 4.3.3.19 | Lyftnings- och undsättningsförfaranden |
| --- | --- |

4.3.3.19

| 4.3.3.20 | Principer för övervakning och diagnostik |
| --- | --- |

4.3.3.20

| 4.3.3.21 | Särskilda specifikationer för långa tunnlar |
| --- | --- |

4.3.3.21

| 4.3.3.22 | Traktionskrav |
| --- | --- |

4.3.3.22

| 4.3.3.23 | Adhesionskrav |
| --- | --- |

4.3.3.23

| 4.3.3.24 | Funktionella och tekniska specifikationer rörande kraftförsörjning |
| --- | --- |

4.3.3.24

| 4.3.4 | Gränssnitt mot TSD högh. Energi |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Gränssnitt mot TSD Säkerhet i järnvägstunnlar |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Gränssnitt mot TSD Tillgänglighet för funktionshindrade |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.4 | Driftsregler |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Underhållsregler |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yrkesmässiga kvalifikationer |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Yrkesmässiga kvalifikationer |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.1.1 | Yrkeskunskaper |
| --- | --- |

4.6.1.1

| 4.6.1.2 | Förmåga att omsätta denna kunskap i praktiken |
| --- | --- |

4.6.1.2

| 4.6.2 | Språklig kompetens |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.2.1 | Principer |
| --- | --- |

4.6.2.1

| 4.6.2.2 | Nivå på språkkunskaper |
| --- | --- |

4.6.2.2

| 4.6.3 | Initial och fortlöpande bedömning av personalen |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.3.1 | Grundläggande krav |
| --- | --- |

4.6.3.1

| 4.6.3.2 | Analys av utbildningsbehov |
| --- | --- |

4.6.3.2

| 4.6.3.2.1 | Utveckling av analysen av utbildningsbehov |
| --- | --- |

4.6.3.2.1

| 4.6.3.2.2 | Uppdatering av analysen av utbildningsbehov |
| --- | --- |

4.6.3.2.2

| 4.6.3.2.3 | Särskilda krav för tågpersonal och övrig ombordpersonal |
| --- | --- |

4.6.3.2.3

| 4.6.3.2.3.1 | Linjekännedom |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.1

| 4.6.3.2.3.2 | Kunskap om den rullande materielen |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.2

| 4.6.3.2.3.3 | Auxiliary Staff |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.3

| 4.7 | Villkor avseende hälsa och säkerhet |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Rekommenderade kriterier för godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Kriterier för godkännande av psykologer som deltar i psykologiska bedömningar och krav gällande psykologiska bedömningar |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.3.1 | Certifiering av psykologer |
| --- | --- |

4.7.3.1

| 4.7.3.2 | Den psykologiska bedömningens innehåll och tolkning |
| --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Urval av bedömningsverktyg |
| --- | --- |

4.7.3.3

| 4.7.4 | Medicinska undersökningar och psykologiska bedömningar |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.4.1 | Före anställning |
| --- | --- |

4.7.4.1

| 4.7.4.1.1 | Minsta omfattning av den medicinska undersökningen |
| --- | --- |

4.7.4.1.1

| 4.7.4.1.2 | Psykologisk bedömning |
| --- | --- |

4.7.4.1.2

| 4.7.4.2 | Efter anställning |
| --- | --- |

4.7.4.2

| 4.7.4.2.1 | Periodicitet för återkommande medicinska undersökningar |
| --- | --- |

4.7.4.2.1

| 4.7.4.2.2 | Minsta omfattning av den återkommande medicinska undersökningen |
| --- | --- |

4.7.4.2.2

| 4.7.4.2.3 | Ytterligare medicinska undersökningar och/eller psykologiska bedömningar |
| --- | --- |

4.7.4.2.3

| 4.7.5 | Medicinska krav |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.5.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.7.5.1

| 4.7.5.2 | Synkrav |
| --- | --- |

4.7.5.2

| 4.7.5.3 | Hörselkrav |
| --- | --- |

4.7.5.3

| 4.7.5.4 | Graviditet |
| --- | --- |

4.7.5.4

| 4.7.6 | Särskilda krav knutna till uppgiften att köra ett tåg |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.6.1 | Periodicitet för återkommande medicinska undersökningar |
| --- | --- |

4.7.6.1

| 4.7.6.2 | Ytterligare innehåll i den medicinska undersökningen |
| --- | --- |

4.7.6.2

| 4.7.6.3 | Ytterligare synkrav |
| --- | --- |

4.7.6.3

| 4.7.6.4 | Ytterligare krav i fråga om hörsel och talförmåga |
| --- | --- |

4.7.6.4

| 4.7.6.5 | Antropometri |
| --- | --- |

4.7.6.5

| 4.7.6.6 | Krishantering |
| --- | --- |

4.7.6.6

| 4.8 | Registren över infrastruktur och rullande materiel |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Infrastruktur |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Rullande materiel |
| --- | --- |

4.8.2

| 5 | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Definition |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Förteckning över komponenter |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Prestanda och specifikationer för komponenterna |
| --- | --- |

5.3

| 6. | BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Principer |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Dokumentering av regler och förfaranden |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Bedömningsförfarande |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.3.1 | Behörig myndighets beslut |
| --- | --- |

6.2.3.1

| 6.2.3.2 | Om en bedömning krävs |
| --- | --- |

6.2.3.2

| 6.2.4 | Systemets prestanda |
| --- | --- |

6.2.4

| 7. | GENOMFÖRANDE |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Principer |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Riktlinjer för genomförandet |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Specialfall |
| --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Inledning |
| --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Förteckning över specialfall |
| --- | --- |

7.3.2

| BILAGA A: | DRIFTSREGLER FÖR ERTMS/ETCS OCH ERTMS/GSM-R |
| --- | --- |

BILAGA A:

| BILAGA B: | ANDRA REGLER SOM MÖJLIGGÖR EN SAMMANHÄNGANDE DRIFT AV NYA STRUKTURELLA DELSYSTEM |
| --- | --- |

BILAGA B:

A. ALLMÄNT

B. PERSONALENS SÄKERHET OCH TRYGGHET

C. DRIFTSGRÄNSSNITT MOT UTRUSTNING FÖR SIGNALERING OCH TRAFIKSTYRNING

D. TÅGRÖRELSER

E. AVVIKELSER, TILLBUD OCH OLYCKOR

| BILAGA C: | METOD FÖR SÄKERHETSRELATERAD KOMMUNIKATION |
| --- | --- |

BILAGA C:

| BILAGA D: | INFORMATION SOM JÄRNVÄGSFÖRETAGET MÅSTE HA TILLGÅNG TILL MED AVSEENDE PÅ DE LINJESTRÄCKOR SOM DET AVSER ATT TRAFIKERA |
| --- | --- |

BILAGA D:

| BILAGA E: | SPRÅK- OCH KOMMUNIKATIONSNIVÅ |
| --- | --- |

BILAGA E:

| BILAGA F: | INFORMATIVA OCH EJ OBLIGATORISKA RIKTLINJER FÖR BEDÖMNING AV DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING |
| --- | --- |

BILAGA F:

| BILAGA G: | INFORMATIV OCH EJ OBLIGATORISK FÖRTECKNING ÖVER DELAR ATT KONTROLLERA FÖR VARJE GRUNDPARAMETER |
| --- | --- |

BILAGA G:

| BILAGA H: | MINIMIKRAV I FRÅGA OM YRKESKVALIFIKATIONER FÖR UPPGIFTEN ATT KÖRA ETT TÅG |
| --- | --- |

BILAGA H:

| BILAGA I: | EJ UTNYTTJAD |
| --- | --- |

BILAGA I:

| BILAGA J: | MINIMIKRAV I FRÅGA OM YRKESKVALIFIKATIONER FÖR DE UPPGIFTER SOM ÄR FÖRKNIPPADE MED ATT ”MEDFÖLJA ETT TÅG” |
| --- | --- |

BILAGA J:

| BILAGA K: | EJ UTNYTTJAD |
| --- | --- |

BILAGA K:

| BILAGA L: | MINIMIKRAV I FRÅGA OM YRKESKVALIFIKATIONER FÖR UPPGIFTEN ATT IORDNINGSTÄLLA ETT TÅG |
| --- | --- |

BILAGA L:

| BILAGA M: | EJ UTNYTTJAD |
| --- | --- |

BILAGA M:

| BILAGA N: | INFORMATIVA OCH EJ OBLIGATORISKA RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDET |
| --- | --- |

BILAGA N:

| BILAGA O: | EJ UTNYTTJAD |
| --- | --- |

BILAGA O:

| BILAGA P: | FORDONSIDENTITET |
| --- | --- |

BILAGA P:

| BILAGA Q: | EJ UTNYTTJAD |
| --- | --- |

BILAGA Q:

| BILAGA R: | TÅGIDENTITET |
| --- | --- |

BILAGA R:

| BILAGA S: | EJ UTNYTTJAD |
| --- | --- |

BILAGA S:

| BILAGA T: | BROMSPRESTANDA |
| --- | --- |

BILAGA T:

| BILAGA U: | FÖRTECKNING ÖVER ÖPPNA PUNKTER |
| --- | --- |

BILAGA U:

| BILAGA V: | UTARBETANDE OCH UPPDATERING AV REGELDOKUMENTATION FÖR FÖRARE |
| --- | --- |

BILAGA V:

ORDLISTA

1.   INLEDNING

1.1   Tekniskt tillämpningsområde

Denna TSD rör delsystemet Drift och trafikledning, som är ett av de delsystem som ingår i förteckningen under punkt 1 i bilaga II till direktiv 96/48/EG ändrat genom direktiv 2004/50/EG, samt underhåll av detta delsystem.

Denna TSD är tillämplig på följande tågklasser, oberoende av om tågen består av fasta tågsätt (som inte kan delas under drift) eller enskilda fordon. Den gäller för fordon för passagerare såväl som för fordon som inte medför passagerare:

| — | : | Klass 1 | : | Tåg med en största tillåtna hastighet på 250 km/h eller mer. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Klass 2 | : | Tåg med en största tillåtna hastighet på 190 km/h eller mer, men mindre än 250 km/h. |

—

:

Klass 1

:

Tåg med en största tillåtna hastighet på 250 km/h eller mer.

—

:

Klass 2

:

Tåg med en största tillåtna hastighet på 190 km/h eller mer, men mindre än 250 km/h.

I enlighet med bilaga I till direktivet, har specifikationer fastställts för var och en av följande kategorier av järnvägslinjer:

| — | Kategori I: Linjer som särskilt konstruerats för höghastighetståg och som utrustats för hastigheter på i allmänhet 250 km/tim eller däröver. |
| --- | --- |

—

Kategori I: Linjer som särskilt konstruerats för höghastighetståg och som utrustats för hastigheter på i allmänhet 250 km/tim eller däröver.

| — | Kategori II: Linjer som särskilt uppgraderats för höghastighetståg och som utrustats för hastigheter på cirka 200 km/tim. |
| --- | --- |

—

Kategori II: Linjer som särskilt uppgraderats för höghastighetståg och som utrustats för hastigheter på cirka 200 km/tim.

| — | Kategori III: linjer som särskilt uppgraderats för höghastighetståg och som har specifik karaktär till följd av topografi, höjdskillnader eller stadsbebyggelse, där hastigheten måste anpassas från fall till fall. |
| --- | --- |

—

Kategori III: linjer som särskilt uppgraderats för höghastighetståg och som har specifik karaktär till följd av topografi, höjdskillnader eller stadsbebyggelse, där hastigheten måste anpassas från fall till fall.

1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 96/48/EG ändrat genom direktiv 2004/50/EG.

1.3   Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 och bilaga I punkt 1.b i direktiv 96/48/EG ändrat genom direktiv 2004/50/EG, genom att

| a) | ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2), |
| --- | --- |

a)

ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2),

| b) | ange de väsentliga kraven för det berörda delsystemet (kapitel 3) och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4), |
| --- | --- |

b)

ange de väsentliga kraven för det berörda delsystemet (kapitel 3) och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4),

| c) | fastställa funktionella och tekniska specifikationer som skall följas när det gäller det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4), |
| --- | --- |

c)

fastställa funktionella och tekniska specifikationer som skall följas när det gäller det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4),

| d) | ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som skall omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (kapitel 5), |
| --- | --- |

d)

ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som skall omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (kapitel 5),

| e) | för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet å ena sidan eller vid EG-kontroll av delsystem å andra sidan (kapitel 6), |
| --- | --- |

e)

för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet å ena sidan eller vid EG-kontroll av delsystem å andra sidan (kapitel 6),

| f) | ange strategin för genomförandet av TSD (kapitel 7), |
| --- | --- |

f)

ange strategin för genomförandet av TSD (kapitel 7),

| g) | för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD. |
| --- | --- |

g)

för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD.

Vidare anges, i enlighet med artikel 5.5, specialfall för denna TSD. Dessa beskrivs i kapitel 7.

Avslutningsvis innehåller denna TSD också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i punkterna 1.1 och 1.2 ovan.

2.   DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING – DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2.1   Delsystemet

Delsystemet Drift och trafikledning är ett av de delsystem som ingår i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg enligt förteckningen i bilaga II till direktiv 96/48/EG.

2.2   Tillämpningsområde

Denna TSD är tillämplig på delsystemet Drift och trafikledning för alla infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag som berörs av tågdriften på det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg så som det beskrivs i bilaga I till direktiv 96/48/EG (ändrad enligt bilaga I till direktiv 2004/50/EG).

Specifikationerna i denna TSD Drift och trafikledning kan användas som ett referensdokument även för andra tåg som trafikerar det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg även om de inte omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD.

2.2.1   Personal och tåg

Det bör noteras att artikel 5.3 g i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG) och artikel 5.3 g i direktiv 2001/16/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG) skiljer sig åt i det att man i det första fallet talar om yrkesmässiga kvalifikationer [”professional competence” i den engelska versionen] för personalen på järnvägssystemet för höghastighetståg, medan man i det andra fallet talar om yrkesmässiga kvalifikationer [”professional qualification” i den engelska versionen] när det gäller järnvägssystemet för konventionella tåg.

Det är olämpligt att göra en åtskillnad mellan TSD:erna Drift och trafikledning för konventionella tåg respektive för höghastighetståg, och därför förutsätts uttrycket yrkesmässiga kvalifikationer [”professional competence”] täcka in det som avses i bägge fallen.

Avsnitten 4.6 och 4.7 är tillämpliga på sådan personal som utför de säkerhetskritiska uppgifterna att köra ett tåg och att medfölja ett tåg, när detta inbegriper passage av gräns(er) mellan stater och arbete bortom den/de plats(er) som anges som ”gräns” i en infrastrukturförvaltares järnvägsnätsbeskrivning och som omfattas av dennes säkerhetstillstånd.

Personal anses inte passera en gräns om verksamheten endast innefattar arbete inom de ”gräns”-platser som avses ovan.

För den personal som utför de säkerhetskritiska uppgifterna att klarera tåg och ge tillstånd för tågrörelser, gäller ömsesidigt erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer och villkor avseende hälsa och säkerhet.

För den personal som utför de säkerhetskritiska uppgifterna i samband med det slutgiltiga iordningställandet av ett tåg innan det skall passera en (eller flera) gräns(er) och som arbetar bortom en (eller flera) ”gräns”-plats(er) enligt beskrivningen ovan, är avsnitt 4.6 tillämpligt med ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna av villkoren avseende hälsa och säkerhet. Ett tåg anses inte gå i gränsöverskridande trafik, om alla fordon i tåget endast passerar statsgränsen men inte den/de ”gräns”-plats(er) som beskrivs ovan.

Detta kan sammanfattas enligt tabellerna nedan:

Personal som berörs av driften av tåg som passerar statsgränser och fortsätter bortom gränsplatsen.

| Uppgift | Yrkesmässiga kvalifikationer | Medicinska krav |
| --- | --- | --- |
| Framförande av tåg och medföljande av tåg | 4.6 | 4.7 |
| Tillståndsgivning för tågrörelser | Ömsesidigt erkännande | Ömsesidigt erkännande |
| Iordningställande av tåg | 4.6 | Ömsesidigt erkännande |
| Tågklarering | Ömsesidigt erkännande | Ömsesidigt erkännande |

Uppgift

Yrkesmässiga kvalifikationer

Medicinska krav

Framförande av tåg och medföljande av tåg

4.6

4.7

Tillståndsgivning för tågrörelser

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

Iordningställande av tåg

4.6

Ömsesidigt erkännande

Tågklarering

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

Personal som arbetar med tåg som inte passerar statsgränser eller som passerar sådana men inte längre än till gränsplatser

| Uppgift | Yrkesmässiga kvalifikationer | Medicinska krav |
| --- | --- | --- |
| Framförande av tåg och medföljande av tåg | Ömsesidigt erkännande | Ömsesidigt erkännande |
| Tillståndsgivning för tågrörelser | Ömsesidigt erkännande | Ömsesidigt erkännande |
| Iordningställande av tåg | Ömsesidigt erkännande | Ömsesidigt erkännande |
| Tågklarering | Ömsesidigt erkännande | Ömsesidigt erkännande |

Uppgift

Yrkesmässiga kvalifikationer

Medicinska krav

Framförande av tåg och medföljande av tåg

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

Tillståndsgivning för tågrörelser

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

Iordningställande av tåg

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

Tågklarering

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

Vid läsning av dessa tabeller skall det noteras att de kommunikationsprinciper som beskrivs i kapitel 4.2.1 är ett obligatoriskt krav.

För gränsöverskridande linjeavsnitt skall det i sådana överenskommelser mellan angränsande infrastrukturförvaltare eller medlemsstater som avses i avsnitt 7.1 beskrivas

| — | vilka säkerhetsregler som skall tillämpas mellan dem i fråga om skydd av arbetsplatser för underhåll av berörda infrastruktursystem, samt innehållet i utbildningen för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i samband med skydd av dessa arbetsplatser, |
| --- | --- |

—

vilka säkerhetsregler som skall tillämpas mellan dem i fråga om skydd av arbetsplatser för underhåll av berörda infrastruktursystem, samt innehållet i utbildningen för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i samband med skydd av dessa arbetsplatser,

| — | vilka säkerhetsregler som skall tillämpas mellan dem i fråga om drift och skydd av arbetsplatser för underhåll av fasta installationer som ingår i berörda energiförsörjningssystem, samt innehållet i utbildningen för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i samband med drift och skydd av dessa installationer. |
| --- | --- |

—

vilka säkerhetsregler som skall tillämpas mellan dem i fråga om drift och skydd av arbetsplatser för underhåll av fasta installationer som ingår i berörda energiförsörjningssystem, samt innehållet i utbildningen för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i samband med drift och skydd av dessa installationer.

2.2.2   Driftsprinciper

Det övergripande målet med den föreliggande versionen av denna TSD, som är den andra i ordningen efter ikraftträdandet av direktiv 96/48/EG men den första som tar hänsyn till ändringarna genom direktiv 2004/50/EG, är att möjliggöra en sammanhängande drift av de strukturella delsystem som är avsedda att användas inom järnvägssystemet för höghastighetståg. Särskilt de regler och förfaranden som är direkt kopplade till driften av ett nytt trafikstyrnings- och signalsystem, måste vara identiska där identiska situationer existerar.

Inledningsvis har denna TSD utarbetats för att täcka in de delar (så som anges i kapitel 4) av delsystemet ”Drift och trafikledning” för höghastighetståg där det i första hand finns gränssnitt mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare eller där man har särskilt mycket att vinna på driftskompatibilitet. I samband därmed har vederbörlig hänsyn tagits till direktiv 2004/49/EG (järnvägssäkerhetsdirektivet).

Senare har detaljerade driftsregler för European Train Control System (ETCS) och Global System for Mobile communication – Railways (GSM-R) fastställts och anges i bilaga A till denna TSD.

2.2.3   Tillämplighet på befintliga fordon och infrastruktur

Även om merparten av kraven i denna TSD rör processer och förfaranden, finns det även ett antal krav som rör fysiska delar, tåg och fordon som är viktiga för driften.

Konstruktionskriterier för dessa delar beskrivs i de TSD som omfattar andra delsystem, t.ex. Rullande materiel. Inom ramen för TSD Drift och trafikledning är det delarnas driftsfunktion som beaktas.

I många sådana fall inser man att en modifiering av befintlig rullande materiel/infrastruktur för att fullt ut möta kraven i denna TSD inte skulle vara kostnadseffektiv. Kraven i fråga behöver därför endast tillämpas på nya delar eller vid uppgradering eller modernisering av en del där det krävs ett nytt tillstånd för idrifttagande enligt innebörden i artikel 14.3 i direktiv 96/48/EG.

2.3   Koppling mellan denna TSD och direktiv 2004/49/EG

Även om denna TSD är utarbetad under driftskompatibilitetsdirektivet 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG), tar den upp krav som är nära förbundna med de driftsförfaranden och -processer som krävs av en infrastrukturförvaltare eller ett järnvägsföretag när dessa ansöker om säkerhetstillstånd/-intyg enligt järnvägssäkerhetsdirektivet (2004/49/EG).

3.   VÄSENTLIGA KRAV

3.1   Överensstämmelse med väsentliga krav

Enligt artikel 4.1 i direktiv 96/48/EG skall det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, dess delsystem och driftskompatibilitetskomponenter uppfylla de väsentliga krav som i allmänna ordalag definieras i bilaga III till direktivet.

3.2   Väsentliga krav – översikt

De väsentliga kraven omfattar

| — | säkerhet, |
| --- | --- |

—

säkerhet,

| — | tillförlitlighet och tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

tillförlitlighet och tillgänglighet,

| — | hälsa, |
| --- | --- |

—

hälsa,

| — | miljöskydd, |
| --- | --- |

—

miljöskydd,

| — | teknisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

—

teknisk kompatibilitet.

De väsentliga kraven kan enligt direktiv 96/48/EG vara allmänna och tillämpliga på hela det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, eller specifika för varje delsystem och dess komponenter.

3.3   Särskilda aspekter i fråga om de allmänna kraven

De allmänna kravens relevans för delsystemet Drift och trafikledning beskrivs i nedanstående punkter.

3.3.1   Säkerhet

Enligt bilaga III till direktiv 96/48/EG gäller följande väsentliga krav för säkerheten vad avser delsystemet Drift och trafikledning:

Väsentligt krav 1.1.1 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Utkast, utformning eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågens framförande skall garantera en säkerhetsnivå som motsvarar de mål som ställts upp för nätet, också under vissa angivna, försämrade förhållanden”

När det gäller delsystemet Drift och trafikledning, tas detta krav upp genom specifikationerna i avsnitten om ”tågs synlighet” (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3) och ”tågs hörbarhet” (avsnitten 4.2.2.2 och 4.3).

Väsentligt krav 1.1.2 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”De egenskaper som avser kontakten mellan hjul och räls skall följa de kriterier för körstabilitet som är nödvändiga för att garantera säker trafik vid högsta tillåtna hastighet.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

Väsentligt krav 1.1.3 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”De komponenter som används skall under hela sin livslängd kunna motstå angivna, normala eller exceptionella påkänningar. Genom lämpliga åtgärder skall konsekvenserna för säkerheten av oförutsedda brister begränsas.”

När det gäller delsystemet Drift och trafikledning, tas detta krav upp genom specifikationerna i avsnitten om ”tågs synlighet” (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3).

Väsentligt krav 1.1.4 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Fasta anläggningar och rullande materiel skall utformas och material väljas i syfte att begränsa uppkomst, spridning och följder av eld och rök i händelse av brand”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

Väsentligt krav 1.1.5 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Anordningar som är avsedda att hanteras av användarna skall vara så utformade att en förutsägbar användning i strid med anvisningarna inte medför någon säkerhetsrisk.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.2   Tillförlitlighet och tillgänglighet

Väsentligt krav 1.2 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga komponenter som ingår i tågtrafiken skall organiseras, genomföras och kvantifieras på så sätt att komponenternas funktionsduglighet bibehålls under specificerade förhållanden.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.3   Hälsa

Väsentligt krav 1.3.1 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Material som genom det sätt de används på kan komma att innebära en hälsofara för de personer som utsätts för dem får inte användas i tågen eller i järnvägsinfrastrukturen.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

Väsentligt krav 1.3.2 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Dessa material skall väljas, iordningställas och användas på så sätt att utsläppen av rök eller skadliga och farliga gaser begränsas, särskilt i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.4   Miljöskydd

Väsentligt krav 1.4.1 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Den miljöpåverkan som anläggning och drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg medför skall bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

Väsentligt krav 1.4.2 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”De material som används i tågen och i infrastrukturen får inte medföra utsläpp av rök eller gaser som är skadliga och farliga för miljön, särskilt i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

Väsentligt krav 1.4.3 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Rullande materiel och energiförsörjningssystem skall utformas och utföras på så sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med allmänna eller privata nät samt installationer och anläggningar med vilka det föreligger risk för interferens.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.5   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 1.5 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Infrastrukturens och de fasta installationernas tekniska egenskaper skall vara kompatibla inbördes samt med de tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.”

”När det på vissa delar av nätet visar sig svårt att ta hänsyn till dessa egenskaper kan tillfälliga lösningar som garanterar framtida kompatibilitet utnyttjas.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.4   Specifika krav för delsystemet Drift och trafikledning

3.4.1   Säkerhet

Väsentligt krav 2.7.1 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Enhetliga regler för drift av nätet och för lokförarnas och tågpersonalens kvalifikationer skall garantera säker internationell drift.

Underhållsåtgärder och underhållsfrekvens, underhållspersonalens utbildning och kvalifikationer samt det kvalitetssäkringssystem som inrättats vid underhållningsanläggningarna hos de berörda driftsansvariga skall garantera en hög säkerhetsnivå.”

Detta väsentliga krav tas upp i följande avsnitt av dessa specifikationer:

| — | Fordonsidentitet (avsnitt 4.2.2.3) |
| --- | --- |

—

Fordonsidentitet (avsnitt 4.2.2.3)

| — | Bromsning av tåg (avsnitt 4.2.2.6) |
| --- | --- |

—

Bromsning av tåg (avsnitt 4.2.2.6)

| — | Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5)

| — | Krav på fordon för passagerare (avsnitt 4.2.2.4) |
| --- | --- |

—

Krav på fordon för passagerare (avsnitt 4.2.2.4)

| — | Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick (avsnitt 4.2.2.7) |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick (avsnitt 4.2.2.7)

| — | Tågs synlighet (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3) |
| --- | --- |

—

Tågs synlighet (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3)

| — | Tågs hörbarhet (avsnitten 4.2.2.2 och 4.3) |
| --- | --- |

—

Tågs hörbarhet (avsnitten 4.2.2.2 och 4.3)

| — | Tågets avgång (avsnitt 4.2.3.3) |
| --- | --- |

—

Tågets avgång (avsnitt 4.2.3.3)

| — | Trafikledning (avsnitt 4.2.3.4) |
| --- | --- |

—

Trafikledning (avsnitt 4.2.3.4)

| — | Signalers synbarhet och förarövervakningsfunktion (avsnitt 4.3) |
| --- | --- |

—

Signalers synbarhet och förarövervakningsfunktion (avsnitt 4.3)

| — | Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitten 4.2.1.5 och 4.6) |
| --- | --- |

—

Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitten 4.2.1.5 och 4.6)

| — | Dokumentation för förare (avsnitt 4.2.1.2) |
| --- | --- |

—

Dokumentation för förare (avsnitt 4.2.1.2)

| — | Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag (avsnitt 4.2.1.3) |
| --- | --- |

—

Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag (avsnitt 4.2.1.3)

| — | Dokumentation för infrastrukturförvaltares trafikledningspersonal (avsnitt 4.2.1.4) |
| --- | --- |

—

Dokumentation för infrastrukturförvaltares trafikledningspersonal (avsnitt 4.2.1.4)

| — | Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6)

| — | Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7)

| — | Driftsregler för ERTMS (avsnitt 4.4) |
| --- | --- |

—

Driftsregler för ERTMS (avsnitt 4.4)

| — | Yrkesmässiga kvalifikationer (avsnitten 2.2.1 och 4.6) |
| --- | --- |

—

Yrkesmässiga kvalifikationer (avsnitten 2.2.1 och 4.6)

| — | Villkor avseende hälsa och säkerhet (avsnitten 2.2.1 och 4.7) |
| --- | --- |

—

Villkor avseende hälsa och säkerhet (avsnitten 2.2.1 och 4.7)

3.4.2   Tillförlitlighet och tillgänglighet

Väsentligt krav 2.7.2 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Underhållsåtgärder och underhållsfrekvens, underhållspersonalens utbildning och kvalifikationer samt det kvalitetssäkringssystem som inrättats vid underhållningsanläggningarna hos de berörda driftsansvariga skall garantera en hög tillförlitlighet och tillgänglighetsnivå.”

Detta väsentliga krav tas upp i följande avsnitt av dessa specifikationer:

| — | Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5)

| — | Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick (avsnitt 4.2.2.7) |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick (avsnitt 4.2.2.7)

| — | Trafikledning (avsnitt 4.2.3.4) |
| --- | --- |

—

Trafikledning (avsnitt 4.2.3.4)

| — | Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitt 4.2.1.5) |
| --- | --- |

—

Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitt 4.2.1.5)

| — | Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6)

| — | Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7)

| — | Yrkesmässiga kvalifikationer (avsnitt 4.6) |
| --- | --- |

—

Yrkesmässiga kvalifikationer (avsnitt 4.6)

| — | Villkor avseende hälsa och säkerhet (avsnitt 4.7) |
| --- | --- |

—

Villkor avseende hälsa och säkerhet (avsnitt 4.7)

3.4.3   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 2.7.3 i bilaga III till direktiv 96/48/EG:

”Enhetliga regler för drift av nätet och för lokförarnas samt tåg- och driftledningspersonalens kvalifikationer skall garantera effektiv drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.”

Detta väsentliga krav tas upp i följande avsnitt av dessa specifikationer:

| — | Fordonsidentitet (avsnitt 4.2.2.3) |
| --- | --- |

—

Fordonsidentitet (avsnitt 4.2.2.3)

| — | Bromsning av tåg (avsnitt 4.2.2.6) |
| --- | --- |

—

Bromsning av tåg (avsnitt 4.2.2.6)

| — | Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5)

| — | Krav på fordon för passagerare (avsnitt 4.2.2.4) |
| --- | --- |

—

Krav på fordon för passagerare (avsnitt 4.2.2.4)

| — | Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitt 4.2.1.5) |
| --- | --- |

—

Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitt 4.2.1.5)

| — | Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6)

| — | Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7)

4   BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1   Inledning

Det transeuropeiska järnvägssystemet (TEN) för höghastighetståg, som omfattas av direktiv 96/48/EG och där delsystemet Drift och trafikledning utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet måste kontrolleras. Enhetligheten måste kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet, dess gränssnitt mot det system det ingår i och reglerna för drift.

Med beaktande av alla relevanta väsentliga krav, omfattar delsystemet Drift och trafikledning, så som beskrivs i avsnitt 2.2, endast de delar som specificeras i nedanstående avsnitt.

I enlighet med direktiv 2001/14/EG, är det infrastrukturförvaltarens övergripande ansvar att ange alla de tillämpliga krav som måste uppfyllas av tåg som tillåts köra på dennes nät, med beaktande av geografiska säregenheter för enskilda linjer och de funktionella och tekniska specifikationer som anges nedan.

4.2   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

De funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet Drift och trafikledning omfattar följande:

| — | Specifikationer som rör personal. |
| --- | --- |

—

Specifikationer som rör personal.

| — | Specifikationer som rör tåg. |
| --- | --- |

—

Specifikationer som rör tåg.

| — | Specifikationer som rör tågdrift. |
| --- | --- |

—

Specifikationer som rör tågdrift.

4.2.1   Specifikationer som rör personal

4.2.1.1   Allmänna krav

Detta avsnitt rör personal som är delaktig i driften av delsystemet genom att utföra säkerhetskritiska uppgifter med ett direkt gränssnitt mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare. Detta omfattar följande personalkategorier:

| — | Järnvägsföretags personal






  — | som utför uppgiften att köra tåg och som utgör en del av ”tågpersonalen” (i detta dokument kallade ”förare”), |
| --- | --- | --- |

—

Järnvägsföretags personal

—

som utför uppgiften att köra tåg och som utgör en del av ”tågpersonalen” (i detta dokument kallade ”förare”),

| — | som utför uppgifter ombord (andra än att köra tåget) och som utgör en del av ”tågpersonalen”, |
| --- | --- |

—

som utför uppgifter ombord (andra än att köra tåget) och som utgör en del av ”tågpersonalen”,

| — | som utför uppgiften att iordningställa tåg. |
| --- | --- |

—

som utför uppgiften att iordningställa tåg.

| — | Infrastrukturförvaltares trafikledningspersonal. |
| --- | --- |

—

Infrastrukturförvaltares trafikledningspersonal.

De områden som omfattas är

| — | dokumentation, |
| --- | --- |

—

dokumentation,

| — | kommunikation, |
| --- | --- |

—

kommunikation,

och, inom ramen för det tillämpningsområde som specificeras i avsnitt 2.2 i denna TSD,

| — | kvalifikationer (se avsnitt 4.6 och bilagorna H, J och L), |
| --- | --- |

—

kvalifikationer (se avsnitt 4.6 och bilagorna H, J och L),

| — | villkor avseende hälsa och säkerhet (se avsnitt 4.7). |
| --- | --- |

—

villkor avseende hälsa och säkerhet (se avsnitt 4.7).

4.2.1.2   Dokumentation för förare

Det järnvägsföretag som ansvarar för driften av tåget måste i tillbörlig tid förse föraren med all den information som krävs för att föraren skall kunna utföra sitt uppdrag.

Denna information måste innefatta alla nödvändiga uppgifter för drift under normala förhållanden, vid störningar och i nödsituationer, med avseende på de linjer som skall trafikeras och den rullande materiel som används på dessa linjer.

4.2.1.2.1   Förarens regelbok

Alla förfaranden som föraren behöver känna till skall samlas i ett dokument eller på ett datamedium under namnet ”Förarens regelbok”.

Förarens regelbok skall innehålla angivelser om de krav som gäller, för alla linjesträckor som trafikeras och den rullande materiel som används på dessa linjesträckor, under normala förhållanden respektive vid störd drift och i sådana nödsituationer som föraren kan ställas inför.

Förarens regelbok skall täcka in två skilda aspekter:

| — | Dels en beskrivning av den uppsättning allmänna regler och förfaranden som gäller för hela TEN (med beaktande av innehållet i bilagorna A, B och C). |
| --- | --- |

—

Dels en beskrivning av den uppsättning allmänna regler och förfaranden som gäller för hela TEN (med beaktande av innehållet i bilagorna A, B och C).

| — | Dels en beskrivning av alla nödvändiga regler och förfaranden som är specifika för varje infrastrukturförvaltare. |
| --- | --- |

—

Dels en beskrivning av alla nödvändiga regler och förfaranden som är specifika för varje infrastrukturförvaltare.

Den måste innehålla förfaranden som, åtminstone, täcker in följande aspekter:

| — | Personalens säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

—

Personalens säkerhet och trygghet.

| — | Signalering och trafikstyrning. |
| --- | --- |

—

Signalering och trafikstyrning.

| — | Tågdrift, inbegripet drift vid störning. |
| --- | --- |

—

Tågdrift, inbegripet drift vid störning.

| — | Dragfordon och annan rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Dragfordon och annan rullande materiel.

| — | Olyckor och tillbud. |
| --- | --- |

—

Olyckor och tillbud.

Järnvägsföretaget ansvarar för att sammanställa detta dokument.

Järnvägsföretaget måste tillhandahålla Förarens regelbok i samma format för hela den infrastruktur på vilken deras förare skall arbeta.

Den skall ha två bilagor:

| — | Bilaga 1: Kommunikationsmanual. |
| --- | --- |

—

Bilaga 1: Kommunikationsmanual.

| — | Bilaga 2: Blankettsamling |
| --- | --- |

—

Bilaga 2: Blankettsamling

Järnvägsföretaget skall skriva Förarens regelbok på antingen ett medlemslands språk eller det arbetsspråk som används av en av de infrastrukturförvaltare som reglerna gäller för. Detta gäller inte för meddelanden och blanketter, vilka måste vara på infrastrukturförvaltarens/-förvaltarnas arbetsspråk.

Processen för utarbetande och uppdatering av Förarens regelbok skall inbegripa följande steg:

| — | Infrastrukturförvaltaren (eller den organisation som ansvarar för utarbetandet av driftsreglerna) skall förse järnvägsföretaget med all relevant information, på infrastrukturförvaltarens arbetsspråk. |
| --- | --- |

—

Infrastrukturförvaltaren (eller den organisation som ansvarar för utarbetandet av driftsreglerna) skall förse järnvägsföretaget med all relevant information, på infrastrukturförvaltarens arbetsspråk.

| — | Järnvägsföretaget skall upprätta det ursprungliga eller uppdaterade dokumentet. |
| --- | --- |

—

Järnvägsföretaget skall upprätta det ursprungliga eller uppdaterade dokumentet.

| — | Om det språk som järnvägsföretaget valt att skriva Förarens regelbok på, inte är detsamma som det på vilket den relevanta informationen ursprungligen tillhandahållits, är det järnvägsföretagets ansvar att sörja för eventuell nödvändig översättning. |
| --- | --- |

—

Om det språk som järnvägsföretaget valt att skriva Förarens regelbok på, inte är detsamma som det på vilket den relevanta informationen ursprungligen tillhandahållits, är det järnvägsföretagets ansvar att sörja för eventuell nödvändig översättning.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i den dokumentation som tillhandahålls järnvägsföretaget/-företagen är fullständigt och korrekt.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i Förarens regelbok är fullständigt och korrekt.

I bilaga V ges en beskrivning av denna process i form av ett flödesschema och en översikt över processen.

4.2.1.2.2   Beskrivning av linjen och relevant utrustning utmed banan på trafikerade linjer

Förare måste förses med en beskrivning av linjer och tillhörande utrustning utmed banan, som täcker in alla de linjer som de skall trafikera och som är relevant för föraruppgiften. Sådan information skall sammanställas i ett enhetligt dokument kallat ”linjebok” (som kan vara antingen ett traditionellt dokument eller datorbaserat).

Nedan följer en förteckning över den information som, åtminstone, skall tillhandahållas:

| — | Allmänna trafikförutsättningar. |
| --- | --- |

—

Allmänna trafikförutsättningar.

| — | Uppgift om lutningar. |
| --- | --- |

—

Uppgift om lutningar.

| — | Linjebeskrivning. |
| --- | --- |

—

Linjebeskrivning.

4.2.1.2.2.1   Sammanställning av linjeboken

Linjeboken skall sammanställas antingen på en medlemsstats språk som väljs av järnvägsföretaget eller på det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltaren.

Följande information skall ingå (denna förteckning är inte uttömmande):

| — | Allmänna trafikförutsättningar:






  — | Typ av signalering och motsvarande trafiksystem (dubbelspår, dubbelriktad trafik, vänster- eller högertrafik osv.). |
| --- | --- | --- |

—

Allmänna trafikförutsättningar:

—

Typ av signalering och motsvarande trafiksystem (dubbelspår, dubbelriktad trafik, vänster- eller högertrafik osv.).

| — | Typ av strömförsörjning. |
| --- | --- |

—

Typ av strömförsörjning.

| — | Typ av tågradioutrustning. |
| --- | --- |

—

Typ av tågradioutrustning.

| — | Uppgift om lutningar:






  — | Lutningsvärden och deras exakta geografiska belägenhet. |
| --- | --- | --- |

—

Uppgift om lutningar:

—

Lutningsvärden och deras exakta geografiska belägenhet.

| — | Linjebeskrivning:






  — | Namn på stationer längs linjen och andra trafikplatser med angivande av geografisk belägenhet. |
| --- | --- | --- |

—

Linjebeskrivning:

—

Namn på stationer längs linjen och andra trafikplatser med angivande av geografisk belägenhet.

| — | Tunnlar – med angivande av geografisk belägenhet, namn, längd, specifik information såsom förekomsten av gångbanor och utrymningsvägar samt säkra platser där evakuering av passagerare kan äga rum. |
| --- | --- |

—

Tunnlar – med angivande av geografisk belägenhet, namn, längd, specifik information såsom förekomsten av gångbanor och utrymningsvägar samt säkra platser där evakuering av passagerare kan äga rum.

| — | Viktiga platser, såsom spänningslösa sektioner. |
| --- | --- |

—

Viktiga platser, såsom spänningslösa sektioner.

| — | Tillåtna hastighetsgränser för varje spår, inbegripet, om nödvändigt, differentierade hastighetsbegränsningar för olika typer av tåg. |
| --- | --- |

—

Tillåtna hastighetsgränser för varje spår, inbegripet, om nödvändigt, differentierade hastighetsbegränsningar för olika typer av tåg.

| — | Namnet på den organisation som ansvarar för trafikledningen och namn på driftledningsområden. |
| --- | --- |

—

Namnet på den organisation som ansvarar för trafikledningen och namn på driftledningsområden.

| — | Namn och områden för driftledningscentraler. |
| --- | --- |

—

Namn och områden för driftledningscentraler.

| — | Uppgift om radiokanaler som skall användas. |
| --- | --- |

—

Uppgift om radiokanaler som skall användas.

Linjeboken skall ha samma format för all infrastruktur som trafikeras med ett visst järnvägsföretags tåg.

Järnvägsföretaget ansvarar för sammanställningen av linjeboken, med utgångspunkt från information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i den dokumentation som tillhandahålls järnvägsföretaget/-företagen är fullständigt och korrekt.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i linjeboken är fullständigt och korrekt.

4.2.1.2.2.2   Ändrade uppgifter

Infrastrukturförvaltaren skall meddela järnvägsföretaget om alla eventuella ändringar, av permanent eller tillfällig karaktär. Ändringar måste meddelas i tillräckligt god tid för att järnvägsföretaget ska hinna gå igenom ändringarnas följder, uppdatera dokumentation och instruera personal. Ändringarna skall sammanställas av järnvägsföretaget i ett särskilt dokument eller datamedium, vars format skall vara detsamma för all infrastruktur som trafikeras av ett visst järnvägsföretags tåg.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i den dokumentation som tillhandahålls järnvägsföretaget/-företagen är fullständigt och korrekt.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i dokumentet med ändrade uppgifter är fullständigt och korrekt.

4.2.1.2.2.3   Information till föraren i realtid

Förfarandet för att informera föraren i realtid om varje ändring av driftförutsättningarna för den aktuella linjesträckan skall fastställas av berörda infrastrukturförvaltare (vid användning av ERTMS/ETCS skall ett särskilt förfarande tillämpas).

4.2.1.2.3   Tidtabeller

Tillhandahållandet av tidtabellsinformation underlättar punktlig tågdrift och bidrar till driftsresultatet.

Järnvägsföretaget skall förse förarna med den information som krävs för normal drift av tåget, vilket åtminstone skall inbegripa

| — | tågidentitet, |
| --- | --- |

—

tågidentitet,

| — | dagar då tåget går i trafik (om nödvändigt), |
| --- | --- |

—

dagar då tåget går i trafik (om nödvändigt),

| — | platser där tåget skall göra uppehåll och de aktiviteter som är förbundna med dessa platser, |
| --- | --- |

—

platser där tåget skall göra uppehåll och de aktiviteter som är förbundna med dessa platser,

| — | andra platser med tidsangivelser, |
| --- | --- |

—

andra platser med tidsangivelser,

| — | ankomst-/avgångs-/passeringstider för var och en av dessa platser. |
| --- | --- |

—

ankomst-/avgångs-/passeringstider för var och en av dessa platser.

Sådan tågföringsinformation, som skall bygga på information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, kan tillhandahållas antingen elektroniskt eller i pappersformat.

Det sätt på vilket informationen presenteras för föraren skall vara enhetligt för alla de linjer där järnvägsföretaget bedriver trafik.

4.2.1.2.4   Rullande materiel

Järnvägsföretaget skall förse föraren med all relevant information för drift av den rullande materielen vid störningar (såsom när tåg behöver hjälplok). Sådan dokumentation skall även fokusera på det specifika gränssnittet mot infrastrukturförvaltarens personal i dessa fall.

4.2.1.3   Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag

Järnvägsföretaget skall förse alla dem i den egna personalen (såväl ombordpersonal som övrig) som utför säkerhetskritiska uppgifter som inbegriper ett direkt gränssnitt mot infrastrukturförvaltarens personal, utrustning eller system med de regler, förfaranden och specifik information om rullande materiel och linjesträckor som anses relevant för utförandet av sådana uppgifter. Sådan information skall vara tillämplig vid både normal och störd drift.

För ombordpersonal på tåg skall strukturen, formatet, innehållet och rutinerna för att upprätta och uppdatera sådan information bygga på beskrivningen i avsnitt 4.2.1.2 av denna TSD.

4.2.1.4   Dokumentation för infrastrukturförvaltares trafikledningspersonal

All nödvändig information för att garantera säkerhetsrelaterad kommunikation mellan trafikledningspersonal och tågpersonal skall sammanställas i

| — | dokument som beskriver kommunikationsprinciper (bilaga C), |
| --- | --- |

—

dokument som beskriver kommunikationsprinciper (bilaga C),

| — | det dokument som benämns blankettsamling. |
| --- | --- |

—

det dokument som benämns blankettsamling.

Infrastrukturförvaltaren skall upprätta dessa dokument på sitt arbetsspråk.

4.2.1.5   Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal, annan järnvägsföretagspersonal och trafikledningspersonal

Det språk som används för säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal, annan järnvägsföretagspersonal (enligt definitionen i bilaga L) och trafikledningspersonal skall vara det arbetsspråk (se ordlistan) som används av infrastrukturförvaltaren för den berörda linjesträckan.

Principerna för säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal och trafikledningspersonal finns i bilaga C.

I enlighet med direktiv 2001/14/EG, är det infrastrukturförvaltarens ansvar att offentliggöra det ”arbetsspråk” som används av dennes personal inom ramen för den operativa driften.

Där lokal praxis kräver att ett andra språk också används, är det infrastrukturförvaltarens ansvar att bestämma de geografiska gränserna för dess användning.

4.2.2   Specifikationer som rör tåg

4.2.2.1   Tågs synlighet

4.2.2.1.1   Allmänna krav

Järnvägsföretaget skall se till att tågen är försedda med indikationer om vad som är tågets främre respektive bakre ände.

4.2.2.1.2   Främre ände

Järnvägsföretaget skall se till att ett tåg som närmar sig är klart synligt och igenkännligt som sådant genom förekomsten och placeringen av dess tända vita frontstrålkastare. Detta för att det skall vara möjligt att skilja ett tåg som närmar sig från fordon på intilliggande vägar eller andra rörliga objekt.

Detaljerade specifikationer återfinns i avsnitt 4.3.3.4.1.

4.2.2.2   Tågs hörbarhet

4.2.2.2.1   Allmänna krav

Järnvägsföretaget skall se till att tågen är försedda med en ljudvarningsanordning som kan indikera att ett tåg närmar sig.

4.2.2.2.2   Kontroll

Det skall vara möjligt att aktivera ljudvarningsanordningen från alla förarpositioner.

4.2.2.3   Fordonsidentitet

Varje fordon skall ha ett unikt nummer som identifierar det i förhållande till alla andra järnvägsfordon. Detta nummer skall vara tydligt angivet åtminstone på fordonets båda långsidor.

Det skall också vara möjligt att identifiera eventuella driftsrestriktioner som gäller för fordonet.

Ytterligare krav specificeras i bilaga P.

4.2.2.4   Krav på fordon för passagerare

| — | Kompatibiliteten mellan fordon för passagerare och plattformar vid tidtabellslagda hållplatser måste vara tillräcklig för att garantera säker av- och påstigning. |
| --- | --- |

—

Kompatibiliteten mellan fordon för passagerare och plattformar vid tidtabellslagda hållplatser måste vara tillräcklig för att garantera säker av- och påstigning.

| — | Passagerare skall inte kunna öppna sidodörrar avsedda för på- och avstigning förrän tåget stannat helt och dörrarna frigjorts av någon i tågpersonalen. |
| --- | --- |

—

Passagerare skall inte kunna öppna sidodörrar avsedda för på- och avstigning förrän tåget stannat helt och dörrarna frigjorts av någon i tågpersonalen.

| — | Funktionen för att frigöra dörrarna måste vara separat för var sida av tåget. Det skall finnas en permanent indikering om att dörrstängnings- och blockeringsfunktionen är intakt. |
| --- | --- |

—

Funktionen för att frigöra dörrarna måste vara separat för var sida av tåget. Det skall finnas en permanent indikering om att dörrstängnings- och blockeringsfunktionen är intakt.

| — | Frigöring av dörrarna skall blockera traktionen. (Med ”frigöring av dörrarna” avses här att tågpersonalen ställer in dörrarnas funktion så att de kan öppnas av passagerarna.) |
| --- | --- |

—

Frigöring av dörrarna skall blockera traktionen. (Med ”frigöring av dörrarna” avses här att tågpersonalen ställer in dörrarnas funktion så att de kan öppnas av passagerarna.)

| — | Alla fordon som medför passagerare skall vara försedda med utgångar som underlättar nödutrymning. |
| --- | --- |

—

Alla fordon som medför passagerare skall vara försedda med utgångar som underlättar nödutrymning.

| — | Fordon avsedda för passagerare skall vara utrustade med antingen ett larm eller en nödbroms som kan aktiveras från passagerarutrymmet. I händelse av aktivering av sådan anordning, skall föraren omedelbart varnas men fortfarande ha möjlighet att behålla kontrollen över tåget. |
| --- | --- |

—

Fordon avsedda för passagerare skall vara utrustade med antingen ett larm eller en nödbroms som kan aktiveras från passagerarutrymmet. I händelse av aktivering av sådan anordning, skall föraren omedelbart varnas men fortfarande ha möjlighet att behålla kontrollen över tåget.

4.2.2.5   Tågsammansättning

Järnvägsföretaget skall definiera de regler och förfaranden som skall följas av företagets personal för att garantera att tåget överensstämmer med kraven för det tilldelade tågläget.

Kraven i fråga om tågets sammansättning skall beakta följande:

| — | Fordonen






  — | Alla fordon i tåget skall överensstämma med alla krav som gäller för de linjesträckor tåget skall färdas på. |
| --- | --- | --- |

—

Fordonen

—

Alla fordon i tåget skall överensstämma med alla krav som gäller för de linjesträckor tåget skall färdas på.

| — | Alla fordon i tåget skall kunna framföras i den största tillåtna hastighet med vilken tåget skall framföras enligt tidtabell. |
| --- | --- |

—

Alla fordon i tåget skall kunna framföras i den största tillåtna hastighet med vilken tåget skall framföras enligt tidtabell.

| — | Alla fordon i tåget skall befinna sig inom sina specifika underhållsintervall under hela den planerade resan (med avseende på både tid och avstånd). |
| --- | --- |

—

Alla fordon i tåget skall befinna sig inom sina specifika underhållsintervall under hela den planerade resan (med avseende på både tid och avstånd).

| — | Tåget






  — | Kombinationen av fordon som formar ett tåg skall överensstämma med de tekniska begränsningar som gäller för den berörda linjesträckan och får inte överskrida den högsta längd som tillåts vid avsändnings- och mottagningsstationerna. |
| --- | --- | --- |

—

Tåget

—

Kombinationen av fordon som formar ett tåg skall överensstämma med de tekniska begränsningar som gäller för den berörda linjesträckan och får inte överskrida den högsta längd som tillåts vid avsändnings- och mottagningsstationerna.

| — | Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att tåget är tekniskt dugligt för den planerade resan och förblir så under hela färden. |
| --- | --- |

—

Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att tåget är tekniskt dugligt för den planerade resan och förblir så under hela färden.

| — | Vikt och axelbelastning






  — | Tågets vikt får inte överskrida högsta tillåtna vikt med hänsyn till linjeavsnittet, kopplens styrka, dragkraften, och andra relevanta tågegenskaper. Axellastbegränsningar skall respekteras. |
| --- | --- | --- |

—

Vikt och axelbelastning

—

Tågets vikt får inte överskrida högsta tillåtna vikt med hänsyn till linjeavsnittet, kopplens styrka, dragkraften, och andra relevanta tågegenskaper. Axellastbegränsningar skall respekteras.

| — | Tågets högsta tillåtna hastighet






  — | Vid beräkning av den största tillåtna hastighet med vilken ett tåg får framföras, skall hänsyn tas till varje begränsning på berörd(a) linjesträcka/-or, bromsprestanda, axellast och fordonstyp. |
| --- | --- | --- |

—

Tågets högsta tillåtna hastighet

—

Vid beräkning av den största tillåtna hastighet med vilken ett tåg får framföras, skall hänsyn tas till varje begränsning på berörd(a) linjesträcka/-or, bromsprestanda, axellast och fordonstyp.

| — | Den kinematiska lastprofilen






  — | Den kinematiska lastprofilen för varje fordon (inklusive last) i tåget skall ligga inom de maximigränser som gäller för linjeavsnittet. |
| --- | --- | --- |

—

Den kinematiska lastprofilen

—

Den kinematiska lastprofilen för varje fordon (inklusive last) i tåget skall ligga inom de maximigränser som gäller för linjeavsnittet.

Ytterligare begränsningar kan tillkomma med hänsyn till typen av bromssystem eller drivning på ett visst tåg.

Tågsammansättningen skall beskrivas i ett harmoniserat dokument (se bilaga U).

4.2.2.6   Bromsning av tåg

4.2.2.6.1   Minimikrav på bromssystemet

Alla fordon i ett tåg skall vara anslutna till det genomgående automatiska bromssystemet så som anges i TSD Rullande material.

Det första och det sista fordonet (inklusive dragfordon) i varje tåg skall ha den automatiska bromsen aktiverad.

I det fall ett tåg oavsiktligt skulle delas i två delar, skall båda de frigjorda fordonssätten automatiskt bromsas till stopp till följd av full bromsansättning.

4.2.2.6.2   Bromsprestanda

Infrastrukturförvaltaren skall enligt eget beslut antingen

| — | förse järnvägsföretag med nödvändig information för att beräkna den bromsprestanda som krävs för den/de berörda linjesträckan/linjesträckorna, inbegripet information om vilka bromssystem som är tillåtna och användningsvillkor för dessa, eller |
| --- | --- |

—

förse järnvägsföretag med nödvändig information för att beräkna den bromsprestanda som krävs för den/de berörda linjesträckan/linjesträckorna, inbegripet information om vilka bromssystem som är tillåtna och användningsvillkor för dessa, eller

| — | alternativt ange de faktiska prestanda som krävs. |
| --- | --- |

—

alternativt ange de faktiska prestanda som krävs.

Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att tåget har tillräckliga bromsprestanda genom att förse sin personal med bromsföreskrifter som skall följas.

Den information som järnvägsföretaget behöver för att beräkna de bromsprestanda som krävs för att deras tåg skall kunna stanna och förbli stillastående måste beakta geografin på alla berörda linjesträckor och det tilldelade tågläget samt utvecklingen av ERTMS/ETCS.

Ytterligare krav specificeras i bilaga T.

4.2.2.7   Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick

4.2.2.7.1   Allmänna krav

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för att se till att all säkerhetsrelaterad ombordutrustning är fullt fungerande och att tåget är körsäkert.

Järnvägsföretaget skall informera infrastrukturförvaltaren om varje ändring av tågets egenskaper som påverkar dess prestanda och varje ändring som kan påverka tågets lämplighet för det tilldelade tågläget.

Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget skall fastställa och uppdatera villkor och förfaranden för framförande av tåg vid störningar.

4.2.2.7.2   Nödvändiga data

De data som krävs för en säker och effektiv drift och det förfarande genom vilket dessa data förmedlas skall omfatta

| — | tågidentitet, |
| --- | --- |

—

tågidentitet,

| — | identitet för det järnvägsföretag som ansvarar för tåget, |
| --- | --- |

—

identitet för det järnvägsföretag som ansvarar för tåget,

| — | tågets längd, |
| --- | --- |

—

tågets längd,

| — | om ett tåg medför passagerare eller djur trots att det inte är tidtabellslagt att göra detta, |
| --- | --- |

—

om ett tåg medför passagerare eller djur trots att det inte är tidtabellslagt att göra detta,

| — | alla driftsbegränsningar, med angivelse om berört/berörda fordon (lastprofil, hastighetsbegränsningar etc.), |
| --- | --- |

—

alla driftsbegränsningar, med angivelse om berört/berörda fordon (lastprofil, hastighetsbegränsningar etc.),

| — | den information som infrastrukturförvaltaren kräver för transporter av farligt gods. |
| --- | --- |

—

den information som infrastrukturförvaltaren kräver för transporter av farligt gods.

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för att se till att dessa data görs tillgängliga för infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna före tågets avgång.

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för att underrätta infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna om ett tåg inte kommer att utnyttja sitt tilldelade tågläge eller är inställt.

4.2.3   Specifikationer som rör tågdrift

4.2.3.1   Tågplanering

Infrastrukturförvaltaren skall informera om vilka uppgifter som måste tillhandahållas vid begäran av ett tågläge. Ytterligare krav i samband med detta finns angivna i direktiv 2001/14/EG.

4.2.3.2   Tågidentitet

En otvetydig identitet måste finnas för varje tåg.

Dessa krav specificeras i bilaga R.

4.2.3.3   Tågets avgång

4.2.3.3.1   Kontroll och prov före avgång

Järnvägsföretaget skall, i enlighet med de krav som anges i tredje stycket under avsnitt 4.1 i denna TSD och alla tillämpliga regler, fastställa vilka kontroller och prov (särskilt i fråga om bromsar) som skall utföras före avgång.

4.2.3.3.2   Information till infrastrukturförvaltaren om den rullande materielens driftstatus

Järnvägsföretaget skall informera infrastrukturförvaltaren om varje avvikelse som rör tåget eller dess drift och som kan påverka tågets framförande, före avgång och under färd.

4.2.3.4   Trafikledning

4.2.3.4.1   Allmänna krav

Trafikledningen skall garantera en säker, effektiv och punktlig drift av järnvägen, inbegripet effektiv återhämtning efter trafikstörningar.

Infrastrukturförvaltaren skall fastställa förfaranden och medel för

| — | den operativa tågledningen, |
| --- | --- |

—

den operativa tågledningen,

| — | operativa åtgärder för att upprätthålla bästa möjliga prestanda för infrastrukturen i händelse av förseningar eller olyckor, både vid faktiska händelser och i förebyggande syfte, och |
| --- | --- |

—

operativa åtgärder för att upprätthålla bästa möjliga prestanda för infrastrukturen i händelse av förseningar eller olyckor, både vid faktiska händelser och i förebyggande syfte, och

| — | tillhandahållande av information till järnvägsföretag vid sådana händelser. |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av information till järnvägsföretag vid sådana händelser.

Ytterligare förfaranden som krävs av järnvägsföretaget och som berör gränssnittet med infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna kan införas efter överenskommelse med infrastrukturförvaltaren..

4.2.3.4.2   Tågrapportering

4.2.3.4.2.1   Data som krävs för rapportering av tågets position

Infrastrukturförvaltaren skall

| — | tillhandahålla medel för att i realtid registrera de tider vid vilka tåg avgår från, ankommer till eller passerar relevanta förutbestämda rapporteringspunkter på dennes nät samt deltatidsvärden, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla medel för att i realtid registrera de tider vid vilka tåg avgår från, ankommer till eller passerar relevanta förutbestämda rapporteringspunkter på dennes nät samt deltatidsvärden,

| — | tillhandahålla de specifika data som krävs i samband med rapportering av tågposition. Denna information skall inbegripa






  — | tågidentitet |
| --- | --- | --- |

—

tillhandahålla de specifika data som krävs i samband med rapportering av tågposition. Denna information skall inbegripa

—

tågidentitet

| — | identitet för rapporteringspunkt, |
| --- | --- |

—

identitet för rapporteringspunkt,

| — | linje som tåget framförs på, |
| --- | --- |

—

linje som tåget framförs på,

| — | tidtabellslagd tid vid rapporteringspunkt, |
| --- | --- |

—

tidtabellslagd tid vid rapporteringspunkt,

| — | faktisk tid vid rapporteringspunkt (och huruvida det rör sig om en avgångs-, ankomst- eller passeringstid – separata ankomst- och avgångstider skall anges i fråga om mellanliggande rapporteringspunkter där tåget gör uppehåll), |
| --- | --- |

—

faktisk tid vid rapporteringspunkt (och huruvida det rör sig om en avgångs-, ankomst- eller passeringstid – separata ankomst- och avgångstider skall anges i fråga om mellanliggande rapporteringspunkter där tåget gör uppehåll),

| — | antal minuter för tidigt eller för sent vid rapporteringspunkten |
| --- | --- |

—

antal minuter för tidigt eller för sent vid rapporteringspunkten

| — | ursprungsförklaring till varje försening som överskrider 10 minuter eller annan gräns som krävs enligt systemet för resultatövervakning, |
| --- | --- |

—

ursprungsförklaring till varje försening som överskrider 10 minuter eller annan gräns som krävs enligt systemet för resultatövervakning,

| — | indikation om att en rapportering för ett tåg är försenad och antal minuter för förseningen, |
| --- | --- |

—

indikation om att en rapportering för ett tåg är försenad och antal minuter för förseningen,

| — | tidigare tågidentiteter, i förekommande fall |
| --- | --- |

—

tidigare tågidentiteter, i förekommande fall

| — | tåg som ställts in, med avseende på hela eller delar av färden. |
| --- | --- |

—

tåg som ställts in, med avseende på hela eller delar av färden.

4.2.3.4.2.2   Planerad tid för överlämnande

Infrastrukturförvaltaren skall ha en rutin för att ge indikation om den beräknade avvikelsen från tidtabellslagd tid, i antal minuter, för ett tågs överlämnande från en infrastrukturförvaltare till en annan.

Detta skall inbegripa information om trafikstörningar (beskrivning och lokalisering av problem).

4.2.3.4.3   Farligt gods

Järnvägsföretaget skall fastställa förfaranden för övervakning av transporter av farligt gods.

Dessa förfaranden skall omfatta

| — | befintliga europeiska standarder i enlighet med direktiv 96/49/EG för identifiering av farligt gods ombord på tåg, |
| --- | --- |

—

befintliga europeiska standarder i enlighet med direktiv 96/49/EG för identifiering av farligt gods ombord på tåg,

| — | upplysningar till föraren om förekomst och placering av farligt gods på tåget, |
| --- | --- |

—

upplysningar till föraren om förekomst och placering av farligt gods på tåget,

| — | den information som infrastrukturförvaltaren kräver för transporter av farligt gods, |
| --- | --- |

—

den information som infrastrukturförvaltaren kräver för transporter av farligt gods,

| — | beslut, i överenskommelse med infrastrukturförvaltaren, om kommunikationslinjer och planering av särskilda åtgärder i händelse av nödsituationer som berör godset. |
| --- | --- |

—

beslut, i överenskommelse med infrastrukturförvaltaren, om kommunikationslinjer och planering av särskilda åtgärder i händelse av nödsituationer som berör godset.

beslut, i överenskommelse med infrastrukturförvaltaren, om kommunikationslinjer och planering av särskilda åtgärder i händelse av nödsituationer som berör godset.

4.2.3.4.4   Driftskvalitet

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag skall ha fastställda förfaranden för övervakning av driftseffektiviteten i fråga om all trafik.

Övervakningen skall bygga på analys av data och upptäckt av underliggande trender, både i fråga om mänskliga fel och systemfel. Resultaten av denna analys skall användas för att fastställa förbättringsåtgärder, i syfte att förhindra eller mildra effekterna av händelser som skulle kunna äventyra den effektiva driften av det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

I de fall sådana förbättringsåtgärder skulle gagna hela nätet, inbegripet andra infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, skall de, med respekt för affärshemligheter, meddelas i enlighet därmed.

Händelser som lett till avsevärda driftstörningar skall analyseras så snart som möjligt av infrastrukturförvaltaren. Infrastrukturförvaltaren skall, där så är lämpligt, och i synnerhet om någon i deras personal är berörd, bjuda in de järnvägsföretag som berörts av händelsen att delta i analysen. I de fall resultatet av sådana analyser leder till rekommendationer om förbättringar av nätet, i syfte att förhindra eller mildra effekterna av orsaker bakom olyckor/tillbud, skall dessa meddelas till alla relevanta infrastrukturförvaltare och berörda järnvägsföretag.

Dessa förfaranden skall dokumenteras och bli föremål för intern granskning.

4.2.3.5   Registrering av data

Data som rör framförandet av ett tåg skall registreras och lagras i följande syften:

| — | Som stöd för en systematisk säkerhetsövervakning med syftet att förebygga olyckor och tillbud. |
| --- | --- |

—

Som stöd för en systematisk säkerhetsövervakning med syftet att förebygga olyckor och tillbud.

| — | För att fastställa prestanda hos förare, tåg och infrastruktur under tiden fram till och (om tillämpligt) direkt efter en olycka eller ett tillbud, för att kunna identifiera orsaker med koppling till tågets framförande eller tågets utrustning och motivera till nya eller ändrade åtgärder för att undvika upprepning. |
| --- | --- |

—

För att fastställa prestanda hos förare, tåg och infrastruktur under tiden fram till och (om tillämpligt) direkt efter en olycka eller ett tillbud, för att kunna identifiera orsaker med koppling till tågets framförande eller tågets utrustning och motivera till nya eller ändrade åtgärder för att undvika upprepning.

| — | För att registrera information rörande prestanda, och där så är lämpligt arbetstid, för såväl lok/dragfordon som förare. |
| --- | --- |

—

För att registrera information rörande prestanda, och där så är lämpligt arbetstid, för såväl lok/dragfordon som förare.

Det skall vara möjligt att hänföra registrerade data till

| — | datum och tidpunkt för registreringen, |
| --- | --- |

—

datum och tidpunkt för registreringen,

| — | den exakta geografiska platsen för den registrerade händelsen (avstånd i kilometer från en känd plats), |
| --- | --- |

—

den exakta geografiska platsen för den registrerade händelsen (avstånd i kilometer från en känd plats),

| — | tågidentitet, |
| --- | --- |

—

tågidentitet,

| — | förarens identitet. |
| --- | --- |

—

förarens identitet.

Krav med avseende på lagring, regelbunden utvärdering av och tillgång till dessa data specificeras i relevanta nationella lagar i den medlemsstat

| — | där järnvägsföretaget har sitt tillstånd (när det gäller ombordregistrerade data), eller |
| --- | --- |

—

där järnvägsföretaget har sitt tillstånd (när det gäller ombordregistrerade data), eller

| — | där infrastrukturförvaltaren är etablerad (när det gäller data som registrerats utanför tåget). |
| --- | --- |

—

där infrastrukturförvaltaren är etablerad (när det gäller data som registrerats utanför tåget).

4.2.3.5.1   Registrering av övervakningsdata utanför tåget

Infrastrukturförvaltaren skall registrera, åtminstone, följande data:

| — | Fel på utrustning utmed banan med koppling till tågrörelser (signaler, växlar etc.). |
| --- | --- |

—

Fel på utrustning utmed banan med koppling till tågrörelser (signaler, växlar etc.).

| — | Detektering av varmgång i axellager. |
| --- | --- |

—

Detektering av varmgång i axellager.

| — | Kommunikation mellan föraren och infrastrukturförvaltarens trafikledningspersonal. |
| --- | --- |

—

Kommunikation mellan föraren och infrastrukturförvaltarens trafikledningspersonal.

4.2.3.5.2   Registrering av övervakningsdata ombord på tåget

Järnvägsföretaget skall registrera, åtminstone, följande data:

| — | Passage av signal i stopp eller ”slutpunkt för körtillstånd” utan tillstånd. |
| --- | --- |

—

Passage av signal i stopp eller ”slutpunkt för körtillstånd” utan tillstånd.

| — | Aktivering av nödbromsen. |
| --- | --- |

—

Aktivering av nödbromsen.

| — | Hastighet som tåget framförs med. |
| --- | --- |

—

Hastighet som tåget framförs med.

| — | Varje avstängning eller förbikoppling av ombordvarande trafikstyrnings- (signal-) system. |
| --- | --- |

—

Varje avstängning eller förbikoppling av ombordvarande trafikstyrnings- (signal-) system.

| — | Aktivering av ljudvarningsanordning (tyfon). |
| --- | --- |

—

Aktivering av ljudvarningsanordning (tyfon).

| — | Aktivering av dörrstyrning (öppning, stängning). |
| --- | --- |

—

Aktivering av dörrstyrning (öppning, stängning).

| — | Utslag på ombordvarande varmgångsdetektorer, om sådana finns monterade. |
| --- | --- |

—

Utslag på ombordvarande varmgångsdetektorer, om sådana finns monterade.

| — | Identitet på den förarhytt som dataregistreringen avser, för kontroll. |
| --- | --- |

—

Identitet på den förarhytt som dataregistreringen avser, för kontroll.

| — | Data för registrering av förares arbetstid. |
| --- | --- |

—

Data för registrering av förares arbetstid.

4.2.3.6   Drift vid störning

4.2.3.6.1   Meddelande till andra användare

Infrastrukturförvaltare skall tillsammans med järnvägsföretag fastställa ett förfarande för att omedelbart informera varandra om varje situation som försämrar säkerhet, prestanda och/eller tillgänglighet i fråga om infrastruktur eller rullande materiel.

4.2.3.6.2   Meddelande till förare

I varje händelse av trafikstörning som berör en infrastrukturförvaltares ansvarsområde, skall infrastrukturförvaltaren ge formella instruktioner till förarna om vilka åtgärder de skall vidta för att på ett säkert sätt övervinna störningen.

4.2.3.6.3   Beredskap

Infrastrukturförvaltaren skall, tillsammans med alla järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur och angränsande infrastrukturförvaltare om så är lämpligt, upprätta, offentliggöra och tillgängliggöra lämpliga beredskapsåtgärder samt fastställa ansvarsområden med utgångspunkt från kravet att minska alla negativa följder av trafikstörningar.

Kraven i fråga om beredskapen inför och hanteringen av sådana händelser skall stå i proportion till störningens art och potentiella allvarlighet.

Dessa åtgärder, som åtminstone skall inbegripa planer för återställande av nätet till ”normal” status, kan även omfatta

| — | fel på rullande materiel (till exempel sådana fel som kan förorsaka avsevärda trafikstörningar eller förfaranden för bärgning av trasiga tåg), |
| --- | --- |

—

fel på rullande materiel (till exempel sådana fel som kan förorsaka avsevärda trafikstörningar eller förfaranden för bärgning av trasiga tåg),

| — | fel på infrastruktur (till exempel när fel uppstått i strömförsörjningen eller de villkor under vilka tåg kan bli omdirigerade från det bokade tågläget), |
| --- | --- |

—

fel på infrastruktur (till exempel när fel uppstått i strömförsörjningen eller de villkor under vilka tåg kan bli omdirigerade från det bokade tågläget),

| — | extrema väderförhållanden. |
| --- | --- |

—

extrema väderförhållanden.

Infrastrukturförvaltaren skall sammanställa och uppdatera kontaktinformation för nyckelpersoner inom infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags personal att kontakta i händelse av trafikstörningar som leder till störd drift. Denna information skall innehålla kontaktuppgifter som gäller såväl under som utanför kontorstid.

Järnvägsföretaget skall tillhandahålla denna information till Infrastrukturförvaltaren samt underrätta denne om varje ändring av dessa kontaktuppgifter.

Infrastrukturförvaltaren skall meddela alla berörda järnvägsföretag om varje ändring i dennes kontaktuppgifter.

4.2.3.7   Hantering av nödsituationer

Infrastrukturförvaltaren skall, i samråd med

| — | alla järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur, |
| --- | --- |

—

alla järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur,

| — | i förekommande fall, organ som företräder järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur, |
| --- | --- |

—

i förekommande fall, organ som företräder järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur,

| — | angränsande infrastrukturförvaltare, i förekommande fall, |
| --- | --- |

—

angränsande infrastrukturförvaltare, i förekommande fall,

| — | lokala myndigheter, |
| --- | --- |

—

lokala myndigheter,

| — | representativa organ, på antingen lokal eller nationell nivå såsom tillämpligt, för räddningstjänster inklusive brandkår och räddningskår, |
| --- | --- |

—

representativa organ, på antingen lokal eller nationell nivå såsom tillämpligt, för räddningstjänster inklusive brandkår och räddningskår,

och i enlighet med direktiv 2004/49/EG, fastställa, publicera och tillgängliggöra lämpliga åtgärder för att hantera nödsituationer och återställa linjen till normala driftsförhållanden.

Sådana åtgärder skall i typfallet omfatta

| — | kollisioner, |
| --- | --- |

—

kollisioner,

| — | tågbränder, |
| --- | --- |

—

tågbränder,

| — | evakuering av tåg, |
| --- | --- |

—

evakuering av tåg,

| — | olyckor i tunnlar, |
| --- | --- |

—

olyckor i tunnlar,

| — | tillbud som berör farligt gods, |
| --- | --- |

—

tillbud som berör farligt gods,

| — | urspårningar. |
| --- | --- |

—

urspårningar.

Järnvägsföretaget skall förse infrastrukturförvaltaren med all särskild information som gäller för dessa situationer, särskilt i fråga om återställande och återförande på spåret av deras fordon. (Se även punkt 4.2.7.5 i TSD konv. Godsvagnar).

Dessutom skall järnvägsföretaget ha rutiner för att informera passagerare om förfaranden vid nödsituationer ombord och säkerhetsrutiner.

4.2.3.8   Assistans till tågpersonal vid tillbud eller allvarligt funktionsfel på rullande materiel

Järnvägsföretaget skall fastställa lämpliga förfaranden för att ge assistans till tågpersonalen vid driftstörningar för att undvika eller minska förseningar orsakade av tekniska fel eller andra problem med den rullande materielen (t.ex. kommunikationslinjer, åtgärder att vidta vid evakuering av ett tåg).

4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten:

4.3.1   Gränssnitt mot TSD Infrastruktur

4.3.1.1   Signalers synbarhet

Föraren måste kunna observera signaler, och de skall kunna observeras av föraren från dennes normala förarposition. Detsamma gäller för skyltar utmed banan om de är säkerhetsrelaterade.

Skyltar och informationstavlor utmed banan skall vara utformade på ett sådant enhetligt sätt att detta underlättas. Aspekter som måste beaktas inbegriper

| — | att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen, |
| --- | --- |

—

att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen,

| — | att lämplig och tillräckligt stark belysning finns, där så krävs för att lysa upp informationen, |
| --- | --- |

—

att lämplig och tillräckligt stark belysning finns, där så krävs för att lysa upp informationen,

| — | att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen. |
| --- | --- |

—

att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen.

4.3.1.2   Fordon för passagerare

Kompatibiliteten mellan fordon för passagerare och plattformar vid tidtabellslagda hållplatser måste säkerställas för att garantera säker av- och påstigning.

Minsta tillåtna avstånd mellan plattformens yta och strömförande delar av fordon måste respekteras.

4.3.1.3   Yrkesmässiga kvalifikationer

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 2.2.1 i denna TSD och avsnitt 4.6 i TSD högh. Infrastruktur.

4.3.2   Gränssnitt mot TSD Trafikstyrning och signalering

4.3.2.1   Registrering av övervakningsdata

Inom ramen för delsystemet Drift och trafikledning fastställs driftskraven för registrering av övervakningsdata (se avsnitt 4.2.3.5 i denna TSD) vilka delsystemet Trafikstyrning (se avsnitt 4.2.15 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering) måste överensstämma med.

4.3.2.2   Förarövervakning

Där infrastrukturen stödjer denna funktion, skall anordningen för förarövervakning automatiskt kunna rapportera en aktivering till driftledningscentralen. Det finns ett gränssnitt mellan detta driftskrav och avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering, med anknytning till ERTMS.

4.3.2.3   Driftsregler för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R

Bilaga A till denna TSD utgör ett gränssnitt mot specifikationerna av funktionskrav och systemkrav för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R, som anges i bilaga A till TSD högh. Trafikstyrning och signalering.

Det finns också ett gränssnitt mellan avsnitt 4.4 i denna TSD och bilaga A till TSD högh. Trafikstyrning och signalering, i fråga om riktlinjer och vägledande dokument om regler, principer och genomförande av ERTMS.

Det finns också ett gränssnitt mot specifikationerna för ETCS DMI (människa-maskin-gränssnitt) (avsnitt 4.2.13 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering) och specifikationerna för EIRENE DMI (människa-maskin-gränssnitt) (avsnitt 4.2.14 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering).

Det finns ett gränssnitt mellan bilaga A till denna TSD och avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering i fråga om isolering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS.

4.3.2.4   Signalers och tavlors synbarhet

Föraren måste kunna observera signaler och tavlor utmed banan, och de skall kunna observeras av föraren från dennes normala förarposition. Detsamma gäller för andra typer av skyltar nära spåret om de är säkerhetsrelaterade.

Skyltar och informationstavlor utmed banan skall vara utformade på ett sådant enhetligt sätt att detta underlättas. Aspekter som måste beaktas inbegriper

| — | att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen, |
| --- | --- |

—

att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen,

| — | att lämplig och tillräckligt stark belysning finns, där så krävs för att lysa upp informationen, |
| --- | --- |

—

att lämplig och tillräckligt stark belysning finns, där så krävs för att lysa upp informationen,

| — | att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen. |
| --- | --- |

—

att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen.

Det finns ett gränssnitt mot avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering, i fråga om förarens yttre synfält. Det kommer också att tillkomma ett nytt avsnitt i en framtida version av bilaga A till TSD högh. Trafikstyrning och signalering, som hänför sig till tavlor utmed banan på ETCS-utrustade linjer.

4.3.2.5.   Bromsning av tåg

Ett gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.2.6.2 i denna TSD och avsnitt 4.3.1.5 (Säkerställda tågbromsprestanda och -karakteristika) i TSD högh. Trafikstyrning och signalering.

4.3.2.6   Sandning. Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att köra ett tåg

Ett gränssnitt finns mellan å ena sidan bilaga H och bilaga B (punkt C1) i denna TSD och å andra sidan avsnitt 4.2.11 (Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem) och punkt 4.1 i tillägg 1 till bilaga A (som refereras till i avsnitt 4.3.1.10) i TSD högh. Trafikstyrning och signalering, i fråga om användning av sandningsutrustning.

4.3.2.7   Registrering av data och varmgångsdetektering

Ett gränssnitt finns mellan å ena sidan avsnitt 4.2.3.5 i denna TSD och å andra sidan avsnitt 4.2.2 (Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS), index 5, 7 och 55 i bilaga A och avsnitt 4.2.10 (HABD (varmgångsdetektor)) i TSD högh. Trafikstyrning och signalering. Det kommer att finnas ett framtida gränssnitt mot bilaga B i denna TSD när den öppna punkten i TSD högh. Trafikstyrning och signalering har fastställts.

4.3.3   Gränssnitt mot TSD Rullande materiel

4.3.3.1   Bromsning

Det finns gränssnitt mellan avsnitten 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 och 4.2.2.6.2 i denna TSD och avsnitten 4.2.4.1 och 4.2.4.3 i TSD högh. Rullande materiel.

Det finns också ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.4.5 (Virvelströmsbromsar) i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.2.6.2 i denna TSD.

Det finns också ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.4.6 (Skydd av stillastående tåg) i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.2.6.2 i denna TSD.

Det finns också ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.4.7 (Bromsprestanda i branta lutningar) i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.2.6.2 och 4.2.1.2.2.3 i denna TSD.

4.3.3.2   Krav på fordon för passagerare

Det finns gränssnitt mellan avsnitt 4.2.2.4 i denna TSD och avsnitten 4.2.2.4 (Dörrar), 4.2.5.3 (Larm), 4.3.5.16 (Passagerarlarm) och 4.2.7.1 (Nödutgångar) i TSD högh. Rullande materiel.

4.3.3.3   Tågs synlighet

Inom ramen för delsystemet Drift och trafikledning fastställs att de grundläggande kraven angående tågs synlighet, som skall definieras av delsystemet Rullande materiel, framgår av följande punkter.

4.3.3.3.1   På det första fordonet i tåget, i körriktningen

Den framåtvända frontändan av det första fordonet i ett tåg skall vara utrustad med tre strålkastare, som formar en likbent triangel, såsom visas nedan. Dessa strålkastare skall alltid vara tända när tåget körs från den ändan.

Image

Frontstrålkastarna skall optimera igenkänningen av ett tåg (t.ex. för spårarbetare och personer som använder spårövergångar), de skall ge tillräckligt god sikt för föraren (lysa upp linjen framåt och informationstavlor/-skyltar i närheten av spåret etc.) på natten och vid svaga ljusförhållanden, och de får inte blända förare av mötande tåg.

Avståndet mellan strålkastarna, höjden över rälsöverkant, diametern, ljusintensiteten, dimensioner och form på den emitterade ljuskäglan både i dagsljus och vid körning i mörker skall standardiseras.

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.7.4.1 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.2.1.2 i denna TSD.

4.3.3.3.2   I den bakre ändan

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.2.1.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.7.4.1 i TSD högh. Rullande materiel.

4.3.3.4   Tågs hörbarhet

För delsystemet Drift och trafikledning fastställs att de grundläggande kraven för tågs hörbarhet med vilka delsystemet Rullande materiel måste överensstämma, är att tåget skall kunna avge en ljudvarning för att avisera sin närvaro.

De ljud som avges av denna varningsanordning, frekvensen och intensiteten hos dessa ljud och sättet på vilket föraren aktiverar varningen skall standardiseras.

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.7.4.2 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.2.2 i denna TSD.

4.3.3.5   Signalers synbarhet

Föraren måste kunna observera signaler, och signalerna måste vara möjliga för föraren att observera. Detsamma gäller för skyltar utmed banan om de är säkerhetsrelaterade.

Förarhytter skall vara utformade på ett sådant enhetligt sätt att föraren lätt kan se den information som visas för honom från sin normala förarposition.

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.3.2.4 i denna TSD och avsnitt 4.2.2.7 i TSD högh. Rullande materiel.

4.3.3.6   Förarövervakning

En anordning för övervakning av förarens reaktioner, som stannar tåget om föraren inte reagerar inom en viss tid.

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitten 4.3.3.2 och 4.3.3.7 i denna TSD och avsnitt 4.2.7.9 i TSD högh. Rullande materiel i fråga om förarövervakning.

4.3.3.7   Tågsammansättning och bilaga B

Det finns ett gränssnitt mellan

| — | å ena sidan avsnitten 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 och 4.2.3.7 i denna TSD, och |
| --- | --- |

—

å ena sidan avsnitten 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 och 4.2.3.7 i denna TSD, och

| — | å andra sidan avsnitt 4.2.2.2.b (Drag- och stötinrättningar samt kopplingsanordningar för undsättning av tåg) i TSD högh. Rullande materiel och dess bilaga K, samt även avsnitt 4.2.3.5 (Största tillåtna tåglängd), |
| --- | --- |

—

å andra sidan avsnitt 4.2.2.2.b (Drag- och stötinrättningar samt kopplingsanordningar för undsättning av tåg) i TSD högh. Rullande materiel och dess bilaga K, samt även avsnitt 4.2.3.5 (Största tillåtna tåglängd),

i fråga om

| — | tågets största tillåtna vikt vid den största lutningen på berörd linje, |
| --- | --- |

—

tågets största tillåtna vikt vid den största lutningen på berörd linje,

| — | största tillåtna tåglängd, och |
| --- | --- |

—

största tillåtna tåglängd, och

| — | acceleration vid gång med pålok. |
| --- | --- |

—

acceleration vid gång med pålok.

4.3.3.8   Parametrar för rullande materiel som inverkar på markbaserade tågövervakningssystem och rullande materiels dynamiska beteende

Gränssnitt finns mellan avsnitten 4.2.3.3.2 och 4.2.3.4 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.3.6 i denna TSD.

4.3.3.9   Sandning

Det finns ett gränssnitt mellan å ena sidan bilaga H och bilaga B (punkt C1) i denna TSD och å andra sidan avsnitt 4.2.3.10 i TSD högh. Rullande materiel, i fråga om användning av sandningsutrustning.

4.3.3.10   Tågsammansättning, bilagorna H och J

Gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.2.5 och bilagorna H och J till denna TSD och avsnitten 4.2.1.2 (Tågens konstruktion) och 4.2.7.11 (Principer för övervakning och diagnostik) i TSD högh. Rullande materiel, i fråga om tågpersonals kunskaper om rullande materiels funktioner.

4.3.3.11   Beredskap och hantering av nödsituationer

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitten 4.2.3.6.3 och 4.2.3.7 i denna TSD och avsnitt 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt kopplingsanordningar för undsättning av tåg) och bilaga K till TSD högh. Rullande materiel.

Det finns också ett gränssnitt mellan avsnitten 4.2.3.6 och 4.2.3.7 i denna TSD och avsnitten 4.2.7.1 (Nödfallsåtgärder) och 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) i TSD högh. Rullande materiel.

4.3.3.12   Registrering av data

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.3.5.2 (Registrering av övervakningsdata ombord på tåget) i denna TSD och avsnitt 4.2.7.11 i TSD högh. Rullande materiel (Principer för övervakning och diagnostik).

4.3.3.13   Aerodynamiska effekter på ballast

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.3.11 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.1.2.2.3 i denna TSD.

4.3.3.14   Klimat- och miljöförhållanden

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.6.1 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.2.5 och 4.2.3.3.2 i denna TSD.

4.3.3.15   Sidvindar

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.6.3 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.1.2.2.3 och 4.2.3.6 i denna TSD.

4.3.3.16   Största tryckvariation i tunnlar

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.6.4 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.1.2.2.3 och 4.2.3.6 i denna TSD.

4.3.3.17   Yttre buller

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.6.5 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.3.7 i denna TSD.

4.3.3.18   Brandsäkerhet

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.7.2 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.3.7 i denna TSD.

4.3.3.19   Lyftnings- och undsättningsförfaranden

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.7.5 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.3.7 i denna TSD.

4.3.3.20   Principer för övervakning och diagnostik

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.7.11 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitt 4.2.3.5.2 och bilagorna H och J till denna TSD.

4.3.3.21   Särskilda specifikationer för långa tunnlar

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.7.12 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.1.2.2.1, 4.2.3.7 och 4.6.3.2.3.3 i denna TSD.

4.3.3.22   Traktionskrav

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.8.1 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.2.5 och 4.2.3.3.2 i denna TSD.

4.3.3.23   Adhesionskrav

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.8.2 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 och 4.2.1.2.2 i denna TSD.

4.3.3.24   Funktionella och tekniska specifikationer rörande kraftförsörjning

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.8.3 i TSD högh. Rullande materiel och avsnitten 4.2.3.6 och 4.2.1.2.2 i denna TSD.

4.3.4   Gränssnitt mot TSD högh. Energi

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 2.2.1 i denna TSD och avsnitt 4.6 i TSD högh. Energi.

4.3.5   Gränssnitt mot TSD Säkerhet i järnvägstunnlar

Ett antal krav i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar anknyter till TSD Drift och trafikledning som ett komplement. Dessa beskrivs i avsnitt 4.3.4 i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

Ett särskilt gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.5.1.3.2 i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar och avsnitt 4.6.3.2.3.3 i denna TSD.

4.3.6   Gränssnitt mot TSD Tillgänglighet för funktionshindrade

Ett antal krav i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade anknyter till TSD Drift och trafikledning som ett komplement. Dessa beskrivs i avsnitten 4.1.4 och 4.2.4 i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade.

4.4   Driftsregler

De regler och förfaranden som ligger till grund för en sammanhängande drift av nya och förändrade strukturella delsystem som är avsedda att användas inom TEN, och särskilt de som är direkt kopplade till driften av ett nytt trafikstyrnings- och signalsystem, måste vara identiska där identiska situationer existerar.

I detta syfte har detaljerade driftsregler för European Train Control System (ETCS) och Global System for Mobile communication – Railways (GSM-R) fastställts. Dessa specificeras i bilaga A.

Bilaga A (Regler och principer för ETCS och GSM-R) kompletteras av följande två vägledande dokument:

| — | Presentation Report of ETCS/GSM-R Rules and Principles (EEIG Ref.: 05E374) |
| --- | --- |

—

Presentation Report of ETCS/GSM-R Rules and Principles (EEIG Ref.: 05E374)

| — | Recommendations for the Implementation of ERTMS (EEIG Ref.: 05E375) |
| --- | --- |

—

Recommendations for the Implementation of ERTMS (EEIG Ref.: 05E375)

Andra driftsregler, som kan komma att standardiseras för hela TEN, specificeras i bilaga B.

Eftersom dessa regler är avsedda att tillämpas över hela TEN, är det viktigt att uppnå fullständig samstämmighet. Den enda organisation som skall kunna göra ändringar i dessa regler skall vara Europeiska järnvägsbyrån, ERA, som ansvarar för uppdateringen av bilagorna A, B och C till denna TSD.

4.5   Underhållsregler

Inte tillämpligt.

4.6   Yrkesmässiga kvalifikationer

I enlighet med avsnitt 2.2.1 i denna TSD, handlar detta avsnitt om yrkesmässig och språklig kompetens och det bedömningsförfarande som personal måste genomgå för att anses ha uppnått denna kompetens.

4.6.1   Yrkesmässiga kvalifikationer

Järnvägsföretags och infrastrukturförvaltares personal (inklusive entreprenadföretag) skall ha tillbörlig yrkeskompetens för att utföra alla nödvändiga säkerhetsrelaterade uppgifter under normala driftsförhållanden, vid trafikstörningar och i nödsituationer. Sådan kompetens inbegriper yrkeskunskaper och förmåga att omsätta dessa kunskaper i praktiken.

Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för enskilda uppgifter finns i bilagorna H, J och L.

4.6.1.1   Yrkeskunskaper

Med beaktande av dessa bilagor och beroende på vilka uppgifter enskilda medlemmar av personalen har, skall den kunskap som krävs omfatta följande:

| — | Allmän järnvägsdrift med tonvikt på säkerhetskritisk verksamhet:






  — | Principer för hur deras organisations säkerhetsstyrningssystem fungerar. |
| --- | --- | --- |

—

Allmän järnvägsdrift med tonvikt på säkerhetskritisk verksamhet:

—

Principer för hur deras organisations säkerhetsstyrningssystem fungerar.

| — | Roller och ansvarsområden för nyckelpersoner när det gäller driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

—

Roller och ansvarsområden för nyckelpersoner när det gäller driftskompatibilitet.

| — | Bedömning av faror, och särskilt de risker som är förenade med järnvägsdrift och strömförsörjning. |
| --- | --- |

—

Bedömning av faror, och särskilt de risker som är förenade med järnvägsdrift och strömförsörjning.

| — | Tillbörlig kunskap om säkerhetsrelaterade uppgifter i fråga om förfaranden och gränssnitt för






  — | linjer samt utrustning utmed banan, |
| --- | --- | --- |

—

Tillbörlig kunskap om säkerhetsrelaterade uppgifter i fråga om förfaranden och gränssnitt för

—

linjer samt utrustning utmed banan,

| — | rullande materiel, |
| --- | --- |

—

rullande materiel,

| — | miljön. |
| --- | --- |

—

miljön.

4.6.1.2   Förmåga att omsätta denna kunskap i praktiken

Förmågan att tillämpa denna kunskap i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar och i nödsituationer förutsätter att personalen är fullt förtrogen med

| — | metod och principer för tillämpning av dessa regler och förfaranden, |
| --- | --- |

—

metod och principer för tillämpning av dessa regler och förfaranden,

| — | rutiner för användning av utrustning utmed banan och rullande materiel, såväl som för all eventuell särskild säkerhetsutrustning, |
| --- | --- |

—

rutiner för användning av utrustning utmed banan och rullande materiel, såväl som för all eventuell särskild säkerhetsutrustning,

| — | principerna för säkerhetsstyrningssystemet för att undvika att utsätta personer och processer för otillbörliga risker, |
| --- | --- |

—

principerna för säkerhetsstyrningssystemet för att undvika att utsätta personer och processer för otillbörliga risker,

samt har en allmän förmåga att anpassa sig till de olika situationer som man kan ställas inför.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, krävs att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare upprättar ett system för att se till att den individuella kompetensen hos personalen bedöms och bibehålls. Dessutom skall utbildning tillhandahållas, i den mån det behövs, för att garantera att kunskaper och färdigheter uppdateras, särskilt i de fall det finns svagheter eller brister hos system eller individer.

4.6.2   Språklig kompetens

4.6.2.1   Principer

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag skall se till att berörd personal har den kompetens som krävs för att använda de kommunikationsprocedurer och -principer som anges i denna TSD.

I de fall det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltaren inte är det språk som vanligen används av järnvägsföretagets personal, skall lämplig utbildning i språk och kommunikation utgöra en kritisk del av järnvägsföretagets övergripande system för att säkerställa personalens kompetens.

De personer i järnvägsföretagets personal vars uppgifter kräver att de kommunicerar med infrastrukturförvaltarens personal i säkerhetskritiska frågor, antingen i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar eller i nödsituationer, skall ha tillräckligt goda kunskaper i infrastrukturförvaltarens arbetsspråk.

4.6.2.2   Nivå på språkkunskaper

Ur säkerhetssynpunkt krävs en viss nivå i fråga om kunskaper i infrastrukturförvaltarens språk:

| — | Som ett minimikrav skall detta innebära att föraren är kapabel att






  — | sända och förstå alla de meddelanden som anges i bilaga C till denna TSD, |
| --- | --- | --- |

—

Som ett minimikrav skall detta innebära att föraren är kapabel att

—

sända och förstå alla de meddelanden som anges i bilaga C till denna TSD,

| — | kommunicera effektivt i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar och i nödsituationer, |
| --- | --- |

—

kommunicera effektivt i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar och i nödsituationer,

| — | fylla i de blanketter som krävs i samband med användning av ”blankettsamlingen”. |
| --- | --- |

—

fylla i de blanketter som krävs i samband med användning av ”blankettsamlingen”.

| — | Andra medlemmar av tågpersonalen vars uppgifter kräver att de kommunicerar med infrastrukturförvaltaren i säkerhetskritiska frågor, skall som ett minimikrav, vara kapabla att sända och förstå information som rör tåget och dess driftstatus. |
| --- | --- |

—

Andra medlemmar av tågpersonalen vars uppgifter kräver att de kommunicerar med infrastrukturförvaltaren i säkerhetskritiska frågor, skall som ett minimikrav, vara kapabla att sända och förstå information som rör tåget och dess driftstatus.

Vägledning angående tillämpliga kompetensnivåer finns i bilaga E. Kunskapsnivån för förare skall vara minst nivå 3. Kunskapsnivån för personal som medföljer tåget skall vara minst nivå 2.

4.6.3   Initial och fortlöpande bedömning av personalen

4.6.3.1   Grundläggande krav

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, krävs att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare fastställer ett förfarande för bedömning av personalen. Det rekommenderas att var och en av följande punkter beaktas:

| A. | Urval av personal






  — | Bedömning av individuell erfarenhet och kompetens. |
| --- | --- | --- |

A.

Urval av personal

—

Bedömning av individuell erfarenhet och kompetens.

| — | Bedömning av individuell kompetens i fråga om användning något eller några av de främmande språk som krävs, eller förmåga att lära sig dessa. |
| --- | --- |

—

Bedömning av individuell kompetens i fråga om användning något eller några av de främmande språk som krävs, eller förmåga att lära sig dessa.

| B | Initial yrkesutbildning







  — | Analys av utbildningsbehov. |
| --- | --- | --- |

B

Initial yrkesutbildning

Initial yrkesutbildning

—

Analys av utbildningsbehov.

| — | Utbildningsresurser. |
| --- | --- |

—

Utbildningsresurser.

| — | Utbildarnas utbildning. |
| --- | --- |

—

Utbildarnas utbildning.

| C | Initial bedömning







  — | Grundläggande villkor (minimiålder för förare, etc.). |
| --- | --- | --- |

C

Initial bedömning

Initial bedömning

—

Grundläggande villkor (minimiålder för förare, etc.).

| — | Bedömningsprogram, inklusive praktisk demonstration. |
| --- | --- |

—

Bedömningsprogram, inklusive praktisk demonstration.

| — | Utbildarnas kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Utbildarnas kvalifikationer.

| — | Utfärdande av kompetensintyg. |
| --- | --- |

—

Utfärdande av kompetensintyg.

| D | Bibehållande av kompetens







  — | Principer för bibehållande av kompetens.






  — | Särskilt i fråga om förarpersonal skall en ny bedömning av kompetensen göras med högst ett års mellanrum. |
| --- | --- | --- | --- |

D

Bibehållande av kompetens

Bibehållande av kompetens

—

Principer för bibehållande av kompetens.

—

Särskilt i fråga om förarpersonal skall en ny bedömning av kompetensen göras med högst ett års mellanrum.

| — | Metoder som skall tillämpas. |
| --- | --- |

—

Metoder som skall tillämpas.

| — | Formalisering av förfarandet för bibehållande av kompetens. |
| --- | --- |

—

Formalisering av förfarandet för bibehållande av kompetens.

| — | Bedömningsförfarande. |
| --- | --- |

—

Bedömningsförfarande.

| E | Fortbildning







  — | Principer för fortbildning (inklusive språkträning) |
| --- | --- | --- |

E

Fortbildning

Fortbildning

—

Principer för fortbildning (inklusive språkträning)

4.6.3.2   Analys av utbildningsbehov

4.6.3.2.1   Utveckling av analysen av utbildningsbehov

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare skall genomföra en analys av utbildningsbehoven för deras respektive berörda personal.

I denna analys skall såväl omfattning som komplexitet beaktas och hänsyn skall tas till de risker som är förbundna med framförandet av tåg på TEN, särskilt sådana risker som har en koppling till människans förmåga och begränsningar (mänskliga faktorer) och som kan uppstå till följd av

| — | olikheter i driftsrutiner mellan olika infrastrukturförvaltare och de risker som är förbundna med övergångar mellan dessa, |
| --- | --- |

—

olikheter i driftsrutiner mellan olika infrastrukturförvaltare och de risker som är förbundna med övergångar mellan dessa,

| — | olikheter mellan uppgifter, driftsförfaranden och kommunikationsprocedurer, |
| --- | --- |

—

olikheter mellan uppgifter, driftsförfaranden och kommunikationsprocedurer,

| — | skillnader i fråga om det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltarens personal, |
| --- | --- |

—

skillnader i fråga om det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltarens personal,

| — | lokala driftinstruktioner som kan inbegripa särskilda förfaranden eller särskild utrustning som skall användas i vissa fall, till exempel i en viss tunnel. |
| --- | --- |

—

lokala driftinstruktioner som kan inbegripa särskilda förfaranden eller särskild utrustning som skall användas i vissa fall, till exempel i en viss tunnel.

Vägledning om de krav som bör beaktas finns i de bilagor som det hänvisas till i avsnitt 4.6.1 ovan. Där så är lämpligt skall utbildningsinsatser för personalen sättas in, med beaktande av dessa krav.

Beroende på vilken typ av trafik som ett järnvägsföretag bedriver eller egenskaperna hos det nät som drivs av en infrastrukturförvaltare, är det möjligt att vissa av de krav som tas upp i nämnda bilagor inte är tillämpliga. Analysen av utbildningsbehov skall även dokumentera de krav som inte anses tillämpliga och anledningen till detta.

4.6.3.2.2   Uppdatering av analysen av utbildningsbehov

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare skall fastställa ett förfarande för att se över och uppdatera sina individuella utbildningsbehov, med beaktande av frågor som tidigare revisioner, systemrespons och kända ändringar av regler och förfaranden, infrastruktur och teknik.

4.6.3.2.3   Särskilda krav för tågpersonal och övrig ombordpersonal

4.6.3.2.3.1   Linjekännedom

Järnvägsföretaget skall fastställa det förfarande genom vilket tågpersonalens kännedom om de linjesträckor som trafikeras uppnås och upprätthålls, på den nivå som anses lämplig beroende på ansvarsnivå. Detta förfarande skall

| — | bygga på den linjeinformation som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, |
| --- | --- |

—

bygga på den linjeinformation som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren,

| — | vara samstämmigt med det förfarande som beskrivs i avsnitt 4.2.1 i denna TSD. |
| --- | --- |

—

vara samstämmigt med det förfarande som beskrivs i avsnitt 4.2.1 i denna TSD.

Förarna skall lära sig dessa linjesträckor genom både teoretiska och praktiska moment.

4.6.3.2.3.2   Kunskap om den rullande materielen

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för tågpersonalens förvärv och upprätthållande av kunskaper om dragfordon och övrig rullande materiel.

4.6.3.2.3.3   Övrig ombordpersonal

Järnvägsföretaget skall se till att övrig ombordpersonal (t.ex. catering- och städpersonal) som inte ingår i ”tågpersonalen”, utöver sin grundläggande utbildning, har fått de instruktioner som krävs för att följa den fullt utbildade ”tågpersonalens” anvisningar.

4.7   Villkor avseende hälsa och säkerhet

4.7.1   Inledning

Personal som i avsnitt 4.2.1 specificeras som personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i enlighet med avsnitt 2.2 i denna TSD skall uppvisa tillräcklig lämplighet för att garantera att övergripande drifts- och säkerhetsstandarder uppfylls.

I enlighet med direktiv 2004/49/EG skall järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare fastställa och dokumentera det förfarande de inför för att uppfylla de medicinska, psykologiska och hälsorelaterade kraven för personalen inom ramen för sina säkerhetsstyrningssystem.

Medicinska undersökningar enligt beskrivningen i avsnitt 4.7.4 och alla därmed relaterade beslut angående personalens individuella lämplighet, skall utföras av en för ändamålet erkänd företagsläkare.

Personal får inte utföra säkerhetskritiskt arbete då uppmärksamheten är nedsatt på grund av substanser som alkohol, droger eller psykotropa läkemedel. Därför skall järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ha förfaranden för att kontrollera risken att personal kommer till arbetet under påverkan av sådana substanser eller att de konsumerar sådana substanser på arbetet.

De nationella reglerna i den medlemsstat där tågtrafiken bedrivs är tillämpliga när det gäller gränsvärden för tillåtna mängder av ovan nämnda substanser.

4.7.2   Rekommenderade kriterier för godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare bör välja ut företagsläkare och organisationer som är delaktiga i medicinska undersökningar i enlighet med nationella regler och praxis i det land där järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren har sitt tillstånd eller är registrerad.

Företagsläkare som utför medicinska undersökningar enligt beskrivningen i avsnitt 4.7.4 bör ha följande:

| — | Specialisering inom företagshälsovård. |
| --- | --- |

—

Specialisering inom företagshälsovård.

| — | Kunskaper om de faror som är förenade med arbetet i fråga och med järnvägsmiljön. |
| --- | --- |

—

Kunskaper om de faror som är förenade med arbetet i fråga och med järnvägsmiljön.

| — | Förståelse för hur åtgärder som är avsedda att eliminera eller minska de risker som följer av dessa faror kan påverkas av bristande medicinsk lämplighet. |
| --- | --- |

—

Förståelse för hur åtgärder som är avsedda att eliminera eller minska de risker som följer av dessa faror kan påverkas av bristande medicinsk lämplighet.

Företagsläkare som uppfyller dessa kriterier kan anlita extern medicinsk eller paramedicinsk assistans som stöd för sin medicinska konsultation och bedömning, t.ex. ögonläkare.

4.7.3   Kriterier för godkännande av psykologer som deltar i psykologiska bedömningar och krav gällande psykologiska bedömningar

4.7.3.1   Certifiering av psykologer

Rekommendationen är att psykologen bör ha relevant universitetsutbildning och vara certifierad och ha erkänd kompetens enligt nationella regler och praxis i det land där järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren har sitt tillstånd eller är registrerad.

4.7.3.2   Den psykologiska bedömningens innehåll och tolkning

Innehållet i och förfarandet för tolkning av den psykologiska bedömningen skall fastställas av en person som är certifierad enligt avsnitt 4.7.3.1, med beaktande av järnvägsarbetet och järnvägsmiljön.

4.7.3.3   Urval av bedömningsverktyg

Bedömningen skall endast inbegripa bedömningsverktyg som bygger på psykologiska vetenskapliga principer.

4.7.4   Medicinska undersökningar och psykologiska bedömningar

4.7.4.1   Före anställning

4.7.4.1.1   Minsta omfattning av den medicinska undersökningen

Den medicinska undersökningen skall omfatta följande:

| — | Allmän medicinsk undersökning. |
| --- | --- |

—

Allmän medicinsk undersökning.

| — | Undersökning av sinnesfunktioner (syn, hörsel, färgseende). |
| --- | --- |

—

Undersökning av sinnesfunktioner (syn, hörsel, färgseende).

| — | Urin- och blodprover för upptäckt av diabetes och andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen. |
| --- | --- |

—

Urin- och blodprover för upptäckt av diabetes och andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen.

| — | Drogscreening för att upptäcka missbruk. |
| --- | --- |

—

Drogscreening för att upptäcka missbruk.

4.7.4.1.2   Psykologisk bedömning

Syftet med den psykologiska bedömningen är att stödja järnvägsföretaget i dess rekrytering och personalhantering, så att alla i personalen har de kognitiva, psykomotoriska, beteendemässiga och personliga egenskaper som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter på ett säkert sätt.

Vid fastställandet av innehållet i den psykologiska bedömningen skall psykologen, åtminstone, ta hänsyn till följande kriterier vilka hänför sig till de krav som ställs i olika säkerhetssituationer:

| — | Kognitiv förmåga:






  — | Uppmärksamhet och koncentration |
| --- | --- | --- |

—

Kognitiv förmåga:

—

Uppmärksamhet och koncentration

| — | Minne |
| --- | --- |

—

Minne

| — | Perceptionsförmåga |
| --- | --- |

—

Perceptionsförmåga

| — | Slutledning |
| --- | --- |

—

Slutledning

| — | Kommunikation |
| --- | --- |

—

Kommunikation

| — | Psykomotorisk förmåga:






  — | Reaktionshastighet |
| --- | --- | --- |

—

Psykomotorisk förmåga:

—

Reaktionshastighet

| — | Rörelsekoordination |
| --- | --- |

—

Rörelsekoordination

| — | Beteende och personlighet:






  — | Emotionell självkontroll |
| --- | --- | --- |

—

Beteende och personlighet:

—

Emotionell självkontroll

| — | Beteendemässig stabilitet |
| --- | --- |

—

Beteendemässig stabilitet

| — | Självständighet |
| --- | --- |

—

Självständighet

| — | Samvetsgrannhet |
| --- | --- |

—

Samvetsgrannhet

Om psykologen utelämnar något av ovanstående, skall detta beslut motiveras och dokumenteras.

4.7.4.2   Efter anställning

4.7.4.2.1   Periodicitet för återkommande medicinska undersökningar

Som minst skall en systematisk medicinsk undersökning genomföras

| — | vart 5:e år för personal i åldern upp till 40, |
| --- | --- |

—

vart 5:e år för personal i åldern upp till 40,

| — | vart 3:e år för personal i åldern mellan 41 och 62, |
| --- | --- |

—

vart 3:e år för personal i åldern mellan 41 och 62,

| — | varje år för personal i åldern över 62. |
| --- | --- |

—

varje år för personal i åldern över 62.

En tätare periodicitet för undersökningarna skall fastställas av företagsläkaren om hälsostatusen för en person så kräver.

4.7.4.2.2   Minsta omfattning av den återkommande medicinska undersökningen

Om arbetstagaren uppfyller kriterierna vid den undersökning som utförs före påbörjad anställning, skall de återkommande specialiserade undersökningarna som minst omfatta följande:

| — | Allmän medicinsk undersökning. |
| --- | --- |

—

Allmän medicinsk undersökning.

| — | Undersökning av sinnesfunktioner (syn, hörsel, färgseende). |
| --- | --- |

—

Undersökning av sinnesfunktioner (syn, hörsel, färgseende).

| — | Urin- och blodprover för upptäckt av diabetes och andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen. |
| --- | --- |

—

Urin- och blodprover för upptäckt av diabetes och andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen.

| — | Drogscreening för att upptäcka missbruk, om detta indikeras kliniskt. |
| --- | --- |

—

Drogscreening för att upptäcka missbruk, om detta indikeras kliniskt.

4.7.4.2.3   Ytterligare medicinska undersökningar och/eller psykologiska bedömningar

Utöver de återkommande medicinska undersökningarna, skall en ytterligare särskild medicinsk undersökning och/eller psykologisk bedömning genomföras om det finns rimliga skäl att tvivla på den medicinska eller psykologiska lämpligheten hos en anställd eller rimlig misstanke om drogmissbruk eller otillbörlig användning av alkohol. Detta bör vara fallet i synnerhet efter ett tillbud eller olycka orsakad av mänskligt fel från personens sida.

Arbetsgivaren skall begära en medicinsk undersökning efter varje sjukfrånvaro som överstiger 30 dagar. Där så är lämpligt kan en sådan undersökning begränsas till att företagsläkaren gör en bedömning av tillgänglig information som visar att den anställdes lämplighet för arbetet inte har påverkats.

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare skall införa system för att se till att sådana ytterligare undersökningar och bedömningar genomförs som sig bör.

4.7.5   Medicinska krav

4.7.5.1   Allmänna krav

Personal får inte lida av sådana medicinska tillstånd eller stå under sådan medicinsk behandling som sannolikt kan orsaka något av följande:

| — | Plötslig medvetandeförlust. |
| --- | --- |

—

Plötslig medvetandeförlust.

| — | Försämrad uppmärksamhet eller koncentration. |
| --- | --- |

—

Försämrad uppmärksamhet eller koncentration.

| — | Plötslig förlust av funktionsförmåga. |
| --- | --- |

—

Plötslig förlust av funktionsförmåga.

| — | Försämrad balans eller koordination. |
| --- | --- |

—

Försämrad balans eller koordination.

| — | Betydande begränsning av rörligheten. |
| --- | --- |

—

Betydande begränsning av rörligheten.

Följande syn- och hörselkrav skall uppfyllas:

4.7.5.2   Synkrav

| — | Avståndssynskärpa med eller utan korrektion: 0,8 (höger öga + vänster öga – enligt separata mätningar); minimum 0,3 för det sämsta ögat. |
| --- | --- |

—

Avståndssynskärpa med eller utan korrektion: 0,8 (höger öga + vänster öga – enligt separata mätningar); minimum 0,3 för det sämsta ögat.

| — | Största tillåtna korrektion: översynthet +5 / närsynthet –8. Den godkända företagsläkaren (enligt definition i avsnitt 4.7.2) kan tillåta värden utanför detta spann i undantagsfall efter att ha konsulterat en ögonspecialist. |
| --- | --- |

—

Största tillåtna korrektion: översynthet +5 / närsynthet –8. Den godkända företagsläkaren (enligt definition i avsnitt 4.7.2) kan tillåta värden utanför detta spann i undantagsfall efter att ha konsulterat en ögonspecialist.

| — | Seende på när- och mellanavstånd: fullgott, antingen med eller utan korrektion. |
| --- | --- |

—

Seende på när- och mellanavstånd: fullgott, antingen med eller utan korrektion.

| — | Kontaktlinser är tillåtna. |
| --- | --- |

—

Kontaktlinser är tillåtna.

| — | Normalt färgseende: påvisat genom användning av erkänt test, t.ex. Ishihara, vid behov kompletterat med annat erkänt test. |
| --- | --- |

—

Normalt färgseende: påvisat genom användning av erkänt test, t.ex. Ishihara, vid behov kompletterat med annat erkänt test.

| — | Synfält: normalt (ingen avvikelse som påverkar den uppgift som skall utföras) |
| --- | --- |

—

Synfält: normalt (ingen avvikelse som påverkar den uppgift som skall utföras)

| — | Syn på båda ögonen: ja. |
| --- | --- |

—

Syn på båda ögonen: ja.

| — | Binokulärseende: ja. |
| --- | --- |

—

Binokulärseende: ja.

| — | Kontrastkänslighet: god. |
| --- | --- |

—

Kontrastkänslighet: god.

| — | Frånvaro av progressiv ögonsjukdom. |
| --- | --- |

—

Frånvaro av progressiv ögonsjukdom.

| — | Linsimplantat, keratotomi och keratektomi är endast tillåtna under förutsättning att de kontrolleras årligen eller med en periodicitet som fastställs av företagsläkaren. |
| --- | --- |

—

Linsimplantat, keratotomi och keratektomi är endast tillåtna under förutsättning att de kontrolleras årligen eller med en periodicitet som fastställs av företagsläkaren.

4.7.5.3   Hörselkrav

Tillfredsställande hörsel, bekräftat av ett audiogram, vilket innebär följande:

| — | Tillräckligt god hörsel för att kunna föra ett samtal per telefon och för att kunna höra varningssignaler och radiomeddelanden. |
| --- | --- |

—

Tillräckligt god hörsel för att kunna föra ett samtal per telefon och för att kunna höra varningssignaler och radiomeddelanden.

| — | Följande värden skall betraktas som riktvärden: |
| --- | --- |

—

Följande värden skall betraktas som riktvärden:

| — | Hörselnedsättningen får inte överstiga 40 dB vid 500 och 1 000 Hz. |
| --- | --- |

—

Hörselnedsättningen får inte överstiga 40 dB vid 500 och 1 000 Hz.

| — | Hörselnedsättningen får inte överstiga 45 dB vid 2 000 Hz för det öra som har sämst luftledning. |
| --- | --- |

—

Hörselnedsättningen får inte överstiga 45 dB vid 2 000 Hz för det öra som har sämst luftledning.

4.7.5.4   Graviditet

Vid låg tolerans eller patologiskt tillstånd skall graviditet betraktas som ett skäl för att tillfälligt ta förare ur tjänst. Arbetsgivaren skall se till att de rättsliga bestämmelser som skyddar gravida arbetstagare tillämpas.

4.7.6   Särskilda krav knutna till uppgiften att köra ett tåg

4.7.6.1   Periodicitet för återkommande medicinska undersökningar

I fråga om förarpersonal skall avsnitt 4.7.4.2.1 tillämpas med följande modifiering:

”Som minst skall en systematisk medicinsk undersökning genomföras

| — | vart 3:e år för personal i åldern upp till 60, |
| --- | --- |

—

vart 3:e år för personal i åldern upp till 60,

| — | varje år för personal i åldern över 60.” |
| --- | --- |

—

varje år för personal i åldern över 60.”

4.7.6.2   Ytterligare innehåll i den medicinska undersökningen

I fråga om förare skall den medicinska undersökning som föregår anställning såväl som de återkommande medicinska undersökningarna, när det gäller personal i åldern 40 år och äldre, även innefatta ett EKG vid vila.

4.7.6.3   Ytterligare synkrav

| — | Avståndssynskärpa med eller utan korrektion: 1,0 (binokulärt); minst 0,5 på det sämsta ögat. |
| --- | --- |

—

Avståndssynskärpa med eller utan korrektion: 1,0 (binokulärt); minst 0,5 på det sämsta ögat.

| — | Färgade kontaktlinser och fotokromatiska linser är inte tillåtna. Linser med UV-filter är tillåtna. |
| --- | --- |

—

Färgade kontaktlinser och fotokromatiska linser är inte tillåtna. Linser med UV-filter är tillåtna.

4.7.6.4   Ytterligare krav i fråga om hörsel och talförmåga

| — | Inga avvikelser i det vestibulära systemet. |
| --- | --- |

—

Inga avvikelser i det vestibulära systemet.

| — | Inga kroniska talstörningar (eftersom det är nödvändigt att kunna utväxla meddelanden klart och tydligt). |
| --- | --- |

—

Inga kroniska talstörningar (eftersom det är nödvändigt att kunna utväxla meddelanden klart och tydligt).

| — | De hörselkrav som anges i avsnitt 4.7.5.3 skall uppfyllas utan hörhjälpmedel. Efter medicinskt utlåtande kan dock hörhjälpmedel tillåtas i särskilda fall. |
| --- | --- |

—

De hörselkrav som anges i avsnitt 4.7.5.3 skall uppfyllas utan hörhjälpmedel. Efter medicinskt utlåtande kan dock hörhjälpmedel tillåtas i särskilda fall.

4.7.6.5   Antropometri

Personalens kroppsmått skall vara sådana att de medger säker användning av den rullande materielen. Förare får inte tvingas eller ges behörighet att manövrera särskilda typer av rullande materiel om deras längd, vikt eller andra fysiska egenskaper skulle innebära en risk.

4.7.6.6   Krishantering

Förarpersonal som är inblandad i traumatiska olyckor som leder till dödsfall eller allvarliga personskador, skall tas om hand på lämpligt sätt av arbetsgivaren.

4.8   Registren över infrastruktur och rullande materiel

Enligt artikel 22a.1 i direktiv 96/48/EG skall medlemsstaterna ”se till att register över infrastrukturerna och rullande materiel offentliggörs och uppdateras varje år. Detta register skall, för varje delsystem eller del av delsystem som berörs, innehålla uppgifter om de viktigaste egenskaperna (till exempel grundparametrarna) och deras överensstämmelse med de egenskaper som föreskrivs i gällande TSD. I varje TSD skall därför noggrant anges vilka uppgifter som skall föras in i registren över infrastrukturerna och den rullande materielen.”

Eftersom dessa register uppdateras och offentliggörs en gång per år, är de inte passande för de specifika kraven för delsystemet Drift och trafikledning. Därför anges i denna TSD ingenting i fråga om dessa register.

Det finns dock ett driftskrav som säger att vissa infrastrukturrelaterade data skall göras tillgängliga för ett järnvägsföretag och, omvänt, att vissa data om rullande materiel skall göras tillgängliga för en infrastrukturförvaltare. I båda fallen skall uppgifterna i fråga vara fullständiga och korrekta.

4.8.1   Infrastruktur

Kraven angående de data om infrastrukturen för höghastighetståg som med hänvisning till delsystemet Drift och trafikledning skall göras tillgängliga för järnvägsföretag, anges i bilaga D. Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att uppgifterna är korrekta.

4.8.2   Rullande materiel

Följande data om rullande materiel skall göras tillgängliga för infrastrukturförvaltare. Innehavaren (fordonets ägare) ansvarar för att uppgifterna är korrekta:

| — | Huruvida fordonet är konstruerat av material som kan vara farligt i händelse av en olycka eller brand (t.ex. asbest) |
| --- | --- |

—

Huruvida fordonet är konstruerat av material som kan vara farligt i händelse av en olycka eller brand (t.ex. asbest)

| — | Längd över buffertar. |
| --- | --- |

—

Längd över buffertar.

5   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1   Definition

Enligt artikel 2 d i direktiv 96/48/EG

avses med driftskompatibilitetskomponenter ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg är direkt eller indirekt beroende av”. Begreppet komponent täcker såväl materiella föremål som immateriella föremål, såsom programvara.

En driftskompatibilitetskomponent är

| — | en produkt som kan vara utsläppt på marknaden innan den integreras med och används i delsystemet; i detta fall skall det vara möjligt att verifiera dess överensstämmelse oberoende av det delsystem där den skall ingå, |
| --- | --- |

—

en produkt som kan vara utsläppt på marknaden innan den integreras med och används i delsystemet; i detta fall skall det vara möjligt att verifiera dess överensstämmelse oberoende av det delsystem där den skall ingå,

| — | eller ett immateriellt objekt såsom en programvara eller en process, en organisation, ett förfarande etc. som har en funktion i delsystemet och vars överensstämmelse skall verifieras för att se till att de väsentliga kraven är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

eller ett immateriellt objekt såsom en programvara eller en process, en organisation, ett förfarande etc. som har en funktion i delsystemet och vars överensstämmelse skall verifieras för att se till att de väsentliga kraven är uppfyllda.

5.2   Förteckning över komponenter

Driftskompatibilitetskomponenterna behandlas i de relevanta bestämmelserna i direktiv 96/48/EG. Med hänvisning till delsystemet Drift och trafikledning finns, för närvarande, inga driftskompatibilitetskomponenter.

5.3   Prestanda och specifikationer för komponenterna

Inte tillämpligt.

6.   BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET

6.1   Driftskompatibilitetskomponenter

Eftersom det i denna TSD ännu inte specificeras några driftskompatibilitetskomponenter diskuteras inga bedömningsförfaranden.

Om driftskompatibilitetskomponenter definieras vid ett senare tillfälle och det därmed blir möjligt för ett anmält organ att bedöma dessa, kan relevanta bedömningsförfaranden komma att läggas till i en reviderad version.

6.2   Delsystemet Drift och trafikledning

6.2.1   Principer

Delsystemet Drift och trafikledning är ett strukturellt delsystem enligt bilaga II till direktiv 96/48/EG.

De enskilda delarna är dock nära förbundna med de driftsförfaranden och processer som krävs av en infrastrukturförvaltare eller ett järnvägsföretag för att de skall erhålla ett säkerhetstillstånd/-intyg i enlighet med direktiv 2004/49/EG. Järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren skall påvisa överensstämmelse med kraven i denna TSD. De kan göra detta som en del av det säkerhetsstyrningssystem som beskrivs i direktiv 2004/49/EG. Det bör noteras att det för närvarande inte finns någon del i denna TSD som kräver en separat bedömning av ett anmält organ.

Berörd behörig myndighet skall genomföra en bedömning av alla nya eller ändrade driftsförfaranden och processer, innan dessa införs, innan de utfärdar ett nytt eller reviderat säkerhetstillstånd/-intyg. Denna bedömning skall ingå som en del i processen för utfärdande av säkerhetstillstånd/-intyg. I de fall tillämpningsområdet för detta säkerhetsstyrningssystem påverkar en annan medlemsstat, skall samordning med den medlemsstaten garanteras i fråga om bedömning.

Förutsatt att den bedömningsprocess som beskrivs nedan fullföljs med tillfredsställande resultat, skall den behöriga myndigheten ge tillstånd för infrastrukturförvaltaren eller järnvägsföretaget att införa de berörda delarna av sitt drift och trafikledningssystem, samtidigt som den utfärdar det säkerhetstillstånd eller säkerhetsintyg som krävs enligt artiklarna 10 och 11 i direktiv 2004/49/EG.

Varje gång en infrastrukturförvaltare eller ett järnvägsföretag inför nya/uppgraderade/moderniserade driftsprocesser (eller gör betydande förändringar av befintliga processer) som omfattas av kraven i denna TSD, skall de utfärda en förbindelse om att dessa processer uppfyller kraven enligt TSD Drift och trafikledning (eller en del av denna under övergångsperioden – se kapitel 7).

Förfarandet för bedömning av sådana nya eller ändrade driftsförfaranden och processer som beskrivs i detta kapitel skall motsvara den bedömning som görs då medlemsstaten utfärdar tillstånd för ibruktagande enligt artikel 14.1 i direktiv 96/48/EG.

6.2.2   Dokumentering av regler och förfaranden

Inom ramen för bedömningen av den dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.1 i denna TSD, är det den behöriga myndighetens ansvar att försäkra sig om att processen för att sammanställa den information som tillhandahålls både av infrastrukturförvaltaren och av järnvägsföretaget är heltäckande och korrekt.

6.2.3   Bedömningsförfarande

6.2.3.1   Behörig myndighets beslut

I anslutning till bilaga G, skall infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag inge en beskrivning av varje föreslagen ny eller ändrad driftsprocess.

Vad gäller de handlingar som rör del A av det säkerhetsintyg/-tillstånd som beskrivs i direktiv 2004/49/EG, skall dessa inges till den berörda myndigheten i den medlemsstat där företaget är etablerat.

Vad gäller de handlingar som rör del B av det säkerhetsintyg/-tillstånd som beskrivs i direktiv 2004/49/EG, skall dessa inges till den berörda myndigheten i varje berörd medlemsstat.

Den information som tillhandahålls skall vara tillräckligt detaljerad för att den/de behöriga myndigheten/myndigheterna skall kunna avgöra huruvida det krävs en formell bedömning.

6.2.3.2   Om en bedömning krävs

Om den/de behöriga myndigheten/myndigheterna beslutar att en sådan bedömning krävs, skall denna utföras som en del av den bedömning som leder till utfärdande/förnyelse av säkerhetsintyget/-tillståndet enligt direktiv 2004/49/EG.

Bedömningsförfarandena skall överensstämma med den gemensamma säkerhetsmetod som skall fastställas för den bedömning av och utfärdande av intyg/tillstånd för säkerhetshanteringssystemen som krävs enligt artiklarna 10 och 11 i direktiv 2004/49/EG.

Vissa informativa och ej obligatoriska riktlinjer för hur denna bedömning kan utföras finns i bilaga F.

6.2.4   Systemets prestanda

Enligt artikel 14.2 i direktiv 96/48/EG åligger det medlemsstaterna att regelbundet kontrollera att delsystemen drivs och underhålls i enlighet med de väsentliga kraven. I fråga om delsystemet Drift och trafikledning skall sådana kontroller utföras i enlighet med direktiv 2004/49/EG.

7.   GENOMFÖRANDE

7.1   Principer

Genomförande av denna TSD och överensstämmelse med relevanta avsnitt i denna TSD skall fastställas i enlighet med en genomförandeplan som skall utarbetas av varje medlemsstat för de höghastighetslinjer den ansvarar för.

I denna plan måste följande faktorer beaktas:

| — | De särskilda frågor rörande mänskliga faktorer som är förbundna med trafikeringen av varje linje. |
| --- | --- |

—

De särskilda frågor rörande mänskliga faktorer som är förbundna med trafikeringen av varje linje.

| — | De enskilda drifts- och säkerhetsfaktorer som berör varje linje. |
| --- | --- |

—

De enskilda drifts- och säkerhetsfaktorer som berör varje linje.

| — | Huruvida genomförandet av berörd(a) del(ar) skall gälla






  — | endast för vissa höghastighetslinjer, |
| --- | --- | --- |

—

Huruvida genomförandet av berörd(a) del(ar) skall gälla

—

endast för vissa höghastighetslinjer,

| — | för alla höghastighetslinjer, |
| --- | --- |

—

för alla höghastighetslinjer,

| — | för alla tåg, enligt beskrivningen i kapitel 1.1 i denna TSD, som trafikerar höghastighetslinjer. |
| --- | --- |

—

för alla tåg, enligt beskrivningen i kapitel 1.1 i denna TSD, som trafikerar höghastighetslinjer.

| — | Relationen till genomförandet av övriga delsystem (Trafikstyrning och signalering, Rullande materiel, Infrastruktur, Energi, ...). |
| --- | --- |

—

Relationen till genomförandet av övriga delsystem (Trafikstyrning och signalering, Rullande materiel, Infrastruktur, Energi, ...).

Alla särskilda undantag som kan vara tillämpliga skall beaktas och dokumenteras som en del av planen.

Genomförandeplanen skall beakta de olika nivåerna av potential för genomförande från det att

| — | ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare inleder sin verksamhet, eller |
| --- | --- |

—

ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare inleder sin verksamhet, eller

| — | en modernisering eller en uppgradering sker av ett järnvägsföretags eller en infrastrukturförvaltares befintliga system, eller |
| --- | --- |

—

en modernisering eller en uppgradering sker av ett järnvägsföretags eller en infrastrukturförvaltares befintliga system, eller

| — | nya eller uppgraderade delsystem tas i bruk inom infrastruktur, energiförsörjning, rullande materiel eller trafikstyrning och signalering, som kräver en motsvarande uppsättning driftsförfaranden. |
| --- | --- |

—

nya eller uppgraderade delsystem tas i bruk inom infrastruktur, energiförsörjning, rullande materiel eller trafikstyrning och signalering, som kräver en motsvarande uppsättning driftsförfaranden.

I de fall uppgradering av befintliga driftsystem påverkar både infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag är medlemsstaten ansvarig för att se till att sådana projekt bedöms och tas i bruk på ett samordnat sätt.

Det är givet att ett fullständigt genomförande av alla delar av denna TSD inte kan slutföras förrän den hårdvara (infrastruktur, trafikstyrningssystem etc.) som skall användas har harmoniserats. De riktlinjer som anges i detta kapitel skall därför endast ses som en tillfällig fas som stödjer en övergång till målsystemet.

I enlighet med artiklarna 10 och 11 i direktiv 2004/49/EG, skall intyg/tillstånd förnyas vart femte år. När denna reviderade TSD har trätt i kraft skall järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, som en del av den översynsprocess som leder fram till ett sådant förnyande av intyg/tillstånd, kunna visa att de har beaktat innehållet i denna TSD och tillhandahålla en motivering för varje del av denna TSD vars krav de ännu inte uppfyller.

Medan full överensstämmelse med det målsystem som beskrivs i denna TSD uppenbart är den ultimata situationen, kan övergången ske i etapper genom utveckling av nationella eller internationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser. Sådana överenskommelser, som kan göras upp av och mellan en kombination av infrastrukturförvaltare–infrastrukturförvaltare, infrastrukturförvaltare–järnvägsföretag, järnvägsföretag–järnvägsföretag, skall alltid innefatta ett deltagande från berörda säkerhetsmyndigheter.

I de fall befintliga överenskommelser innehåller krav som rör drift och trafikledning, skall medlemsstaterna, inom 6 månader från det att denna TSD träder i kraft, meddela kommissionen om följande typer av överenskommelser:

| a) | Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som nåtts på antingen permanent eller tillfällig basis och som motiveras av den mycket specifika eller lokala karaktären hos trafiken i fråga. |
| --- | --- |

a)

Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som nåtts på antingen permanent eller tillfällig basis och som motiveras av den mycket specifika eller lokala karaktären hos trafiken i fråga.

| b) | Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

b)

Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

| c) | Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

c)

Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

Dessa överenskommelsers förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet icke-diskriminerande aspekter och framför allt förenligheten med denna TSD, kommer att analyseras och kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder, såsom att se över denna TSD och eventuellt göra tillägg angående specialfall eller övergångslösningar.

RIC-avtalen och COTIF-instrumenten skall inte anmälas eftersom dessa är kända.

Förnyelse av sådana överenskommelser skall vara möjlig, men bara när det gynnar fortsatt drift under fungerande former och bara när inga andra lämpliga alternativ finns. I alla framtida överenskommelser och ändringar av befintliga överenskommelser skall hänsyn tas till EU:s lagstiftning och särskilt till denna TSD. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådana ändringar eller nya överenskommelser. Samma förfarande som anges ovan skall då tillämpas.

7.2   Riktlinjer för genomförandet

Den tabell som visas i bilaga N, som är informativ och inte obligatorisk, har tagits fram som en vägledning för vad en medlemsstat kan identifiera som utlösande faktor för genomförandet av var och en av delarna i kapitel 4.

Genomförandet omfattar tre olika delar:

| — | Bekräftelse av att alla befintliga system och processer överensstämmer med kraven i denna TSD. |
| --- | --- |

—

Bekräftelse av att alla befintliga system och processer överensstämmer med kraven i denna TSD.

| — | Anpassning av alla befintliga system och processer så att de överensstämmer med kraven i denna TSD. |
| --- | --- |

—

Anpassning av alla befintliga system och processer så att de överensstämmer med kraven i denna TSD.

| — | Nya system och processer som uppkommer till följd av genomförandet av andra delsystem.






  — | Nya/uppgraderade höghastighetslinjer (Infrastruktur/Energi) |
| --- | --- | --- |

—

Nya system och processer som uppkommer till följd av genomförandet av andra delsystem.

—

Nya/uppgraderade höghastighetslinjer (Infrastruktur/Energi)

| — | Nya eller uppgraderade ETCS-signalinstallationer, GSM-R-radioinstallationer, varmgångsdetektorer, ... (Trafikstyrning och signalering) |
| --- | --- |

—

Nya eller uppgraderade ETCS-signalinstallationer, GSM-R-radioinstallationer, varmgångsdetektorer, ... (Trafikstyrning och signalering)

| — | Ny rullande materiel (Rullande materiel) |
| --- | --- |

—

Ny rullande materiel (Rullande materiel)

7.3   Specialfall

7.3.1   Inledning

Följande särskilda bestämmelser gäller i nedanstående specialfall.

Specialfallen kan delas in i två kategorier:

| — | Bestämmelserna tillämpas antingen permanent (”P”-fall), eller temporärt (”T”-fall). |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna tillämpas antingen permanent (”P”-fall), eller temporärt (”T”-fall).

| — | När det gäller temporära fall rekommenderas att de berörda medlemsstaterna bör uppfylla kraven för delsystemet i fråga antingen år 2010 (”T1”-fall), ett mål som fastställdes i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (”T2”-fall). |
| --- | --- |

—

När det gäller temporära fall rekommenderas att de berörda medlemsstaterna bör uppfylla kraven för delsystemet i fråga antingen år 2010 (”T1”-fall), ett mål som fastställdes i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (”T2”-fall).

7.3.2   Förteckning över specialfall

Temporärt specialfall (T2) Irland

För genomförandet av bilaga P till denna TSD i Irland, gäller att fordon som endast används i inhemsk trafik får undantas från kravet på att bära det standardiserade 12-siffriga numret. Detta får tillämpas även på gränsöverskridande trafik mellan Nordirland och Irland.

Temporärt specialfall (T2) Storbritannien

För genomförandet av bilaga P till denna TSD i Storbritannien, gäller att personvagnar och lok som endast används i inhemsk trafik får undantas från kravet på att bära det standardiserade 12-siffriga numret. Detta får tillämpas även på gränsöverskridande trafik mellan Nordirland och Irland.

BILAGA A

Driftsregler för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R

Denna bilaga innehåller reglerna för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R enligt version 1 (dokumentet finns på Europeiska järnvägsbyråns webbplats www.era.europa.eu).

BILAGA B

Andra regler som möjliggör en sammanhängande drift av nya strukturella delsystem

(se även avsnitt 4.4)

Denna bilaga kommer att utvecklas under en tid och kommer att bli föremål för regelbunden översyn och uppdatering.

Det typiska innehållet i denna bilaga kommer att vara regler och förfaranden som skall tillämpas på identiskt sätt över hela TEN och särskilt på nätet för höghastighetståg och som idag inte omfattas av kapitel 4 i denna TSD. Det är också troligt att vissa delar av kapitel 4 och tillhörande bilagor kommer att integreras i denna bilaga.

A.   ALLMÄNT

A1   Bemanning av tåg

Reserverad

B.   PERSONALENS SÄKERHET OCH TRYGGHET

Reserverad

C.   DRIFTSGRÄNSSNITT MOT UTRUSTNING FÖR SIGNALERING OCH TRAFIKSTYRNING

C1   Sandning

Sandning är ett effektivt sätt att förbättra adhesionen mellan hjul och räl, för att underlätta bromsning samt start från stillastående, särskilt vid ogynnsamma väderförhållanden.

En ansamling av sand på rälhuvudet kan emellertid orsaka en rad problem, framför allt när det gäller aktivering av spårledning och en effektiv drift av växlar och kryss.

Föraren skall alltid ha möjlighet att sanda, men det skall om möjligt undvikas

| — | i områden med växlar och kryss, |
| --- | --- |

—

i områden med växlar och kryss,

| — | under bromsning vid hastigheter lägre än 20 km/h; |
| --- | --- |

—

under bromsning vid hastigheter lägre än 20 km/h;

dessa restriktioner är dock inte tillämpliga om det finns en risk för OSPA (obehörig stoppsignal passage) eller annat allvarligt tillbud och sandning skulle förbättra adhesionen,

| — | vid stillastående. Undantag till detta är vid start från stillastående och när det krävs att sandningsutrustningen på dragfordonet provas. (Prov bör normalt genomföras i områden som är särskilt angivna i infrastrukturregistret). |
| --- | --- |

—

vid stillastående. Undantag till detta är vid start från stillastående och när det krävs att sandningsutrustningen på dragfordonet provas. (Prov bör normalt genomföras i områden som är särskilt angivna i infrastrukturregistret).

C2   Aktivering av varmgångsdetektorer

Reserverad

D.   TÅGRÖRELSER

D1   Normala förhållanden

D2   Störningar

Reserverad

E.   AVVIKELSER, TILLBUD OCH OLYCKOR

Reserverad

BILAGA C

Metod för säkerhetsrelaterad kommunikation

Inledning

Detta dokument syftar till att fastställa regler för säkerhetsrelaterad kommunikation i båda riktningarna mellan trafikledning och tåg. Reglerna skall tillämpas på meddelanden som sänds eller utväxlas på det driftskompatibla nätet, i samband med säkerhetskritiska situationer. I första hand skall följande fastställas:

| — | Säkerhetsmeddelandenas typ och struktur. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsmeddelandenas typ och struktur.

| — | En metod för talöverföring av dessa meddelanden. |
| --- | --- |

—

En metod för talöverföring av dessa meddelanden.

Denna bilaga skall tjäna som underlag i följande fall:

| — | När infrastrukturförvaltare fastställer meddelanden och blankettsamlingar. Dessa skall delges järnvägsföretaget samtidigt som regler och föreskrifter görs tillgängliga. |
| --- | --- |

—

När infrastrukturförvaltare fastställer meddelanden och blankettsamlingar. Dessa skall delges järnvägsföretaget samtidigt som regler och föreskrifter görs tillgängliga.

| — | När infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag utarbetar dokumentation för sin personal (blankettsamlingar), instruktioner för trafikledningspersonal och bilaga 1 till Förarens regelbok ”Kommunikationsmanual”. |
| --- | --- |

—

När infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag utarbetar dokumentation för sin personal (blankettsamlingar), instruktioner för trafikledningspersonal och bilaga 1 till Förarens regelbok ”Kommunikationsmanual”.

Den utsträckning i vilken meddelandena används, liksom deras struktur, kan variera. För vissa risker är användningen av blanketter lämplig, men för andra inte.

I fråga om en viss risk skall infrastrukturförvaltaren, i enlighet med artikel 9.3 i direktiv 2004/49/EG, besluta huruvida användning av en blankett är lämplig. En blankett bör bara användas om värdet av dess fördelar i fråga om säkerhet och prestanda överstiger värdet av alla eventuella nackdelar i fråga om säkerhet och prestanda.

Infrastrukturförvaltaren skall strukturera sina kommunikationsprocedurer på ett formaliserat sätt och enligt följande 3 kategorier:

| — | Brådskande muntliga meddelanden (i nödsituationer). |
| --- | --- |

—

Brådskande muntliga meddelanden (i nödsituationer).

| — | Skriftliga order. |
| --- | --- |

—

Skriftliga order.

| — | Tilläggsmeddelanden |
| --- | --- |

—

Tilläggsmeddelanden

Som stöd för överföring av dessa meddelanden på ett ordnat sätt, har en kommunikationsmetod utarbetats.

1.   Kommunikationsmetod

1.1   Metodens grunder och principer

1.1.1   Standardterminologi att användas i samband med olika förfaranden

1.1.1.1   Förfarande för överlämnande av ordet till motparten

Fras för att överlämna ordet till motparten:

kom

1.1.1.2   Förfarande för mottagande av meddelande

| — | När ett direkt meddelande tagits emot
  Fras för att bekräfta att ett sänt meddelande har tagits emot:


  uppfattat


  Fras för att få meddelandet upprepat om mottagningen är dålig eller meddelandet varit svårt att uppfatta:


  repetera (+ tala långsamt) |
| --- | --- |

—

När ett direkt meddelande tagits emot

Fras för att bekräfta att ett sänt meddelande har tagits emot:

uppfattat

Fras för att få meddelandet upprepat om mottagningen är dålig eller meddelandet varit svårt att uppfatta:

repetera (+ tala långsamt)

| — | Vid mottagning av den andra partens repetition av ett sänt meddelande
  Fraser för att fastställa om det repeterade meddelandet överensstämmer med det ursprungligen avsända meddelandet eller ej:


  rätt


  eller


  fel (+ jag repeterar) |
| --- | --- |

—

Vid mottagning av den andra partens repetition av ett sänt meddelande

Fraser för att fastställa om det repeterade meddelandet överensstämmer med det ursprungligen avsända meddelandet eller ej:

rätt

eller

fel (+ jag repeterar)

1.1.1.3   Förfarande för att avbryta kommunikationen

| — | Vid meddelandets slut:


  klart slut |
| --- | --- |

—

Vid meddelandets slut:

klart slut

| — | Vid tillfälligt avbrott utan att förbindelsen bryts
  Fras för att få motparten att vänta:


  vänta |
| --- | --- |

—

Vid tillfälligt avbrott utan att förbindelsen bryts

Fras för att få motparten att vänta:

vänta

| — | Vid tillfälligt avbrott när förbindelsen bryts
  Fras för att låta motparten veta att förbindelsen kommer att avbrytas men återupptas senare:


  jag ringer upp igen |
| --- | --- |

—

Vid tillfälligt avbrott när förbindelsen bryts

Fras för att låta motparten veta att förbindelsen kommer att avbrytas men återupptas senare:

jag ringer upp igen

1.1.1.4   Annullering av en skriftlig order

Fras för att återkalla en utfärdad skriftlig order:

meddelandet ... återkallas

Om sändningen av meddelandet skall återupptas senare, skall förfarandet tas om från början.

1.1.2   Principer som skall tillämpas vid fel eller missförstånd

För att kunna korrigera eventuella fel i samband med sändning av meddelanden skall följande regler tillämpas:

1.1.2.1   Fel

| — | Sändningsfel

  Vid ett sändningsfel som konstateras av avsändaren själv, skall denne begära att meddelandet återkallas genom att sända följande förfarandemeddelande:


  fel (+ förbered ny blankett ...)



  eller



  fel + jag repeterar


  och sedan sända det ursprungliga meddelandet igen. |
| --- | --- |

—

Sändningsfel

Vid ett sändningsfel som konstateras av avsändaren själv, skall denne begära att meddelandet återkallas genom att sända följande förfarandemeddelande:

fel (+ förbered ny blankett ...)

eller

fel + jag repeterar

och sedan sända det ursprungliga meddelandet igen.

| — | Mottagaren repeterar meddelandet felaktigt

  Vid ett fel som konstateras av meddelandets avsändare vid mottagarens repetition skall avsändaren sända följande förfarandemeddelande:


  fel + jag repeterar


  och sända det ursprungliga meddelandet igen. |
| --- | --- |

—

Mottagaren repeterar meddelandet felaktigt

Vid ett fel som konstateras av meddelandets avsändare vid mottagarens repetition skall avsändaren sända följande förfarandemeddelande:

fel + jag repeterar

och sända det ursprungliga meddelandet igen.

1.1.2.2   Meddelandet behöver upprepas

Om en av parterna inte förstår eller inte uppfattar ett meddelande skall denne be motparten att upprepa meddelandet med följande fras:

repetera (+ tala långsamt)

1.1.3   Bokstaveringskod för ord, räkneord, tid, avstånd, hastighet och datum

För att underlätta förståelsen och öka begripligheten i olika situationer, skall varje fras uttalas långsamt och korrekt med bokstavering av alla ord eller namn och siffror som riskerar att leda till missförstånd. Exempel kan vara identitetskoder för signaler eller växlar.

Vid bokstavering skall följande regler användas:

1.1.3.1   Bokstavering av ord och bokstavskombinationer

Det internationella bokstaveringsalfabetet skall användas:

| A | Alpha | G | Golf | L | Lima | Q | Quebec | V | Victor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | Bravo | H | Hotel | M | Mike | R | Romeo | W | Whisky |
| C | Charlie | I | India | N | November | S | Sierra | X | X-ray |
| D | Delta | J | Juliet | O | Oscar | T | Tango | Y | Yankee |
| E | Echo | K | Kilo | P | Papa | U | Uniform | Z | Zulu |
| F | Foxtrot | | | | | | | | |

A

Alpha

G

Golf

L

Lima

Q

Quebec

V

Victor

B

Bravo

H

Hotel

M

Mike

R

Romeo

W

Whisky

C

Charlie

I

India

N

November

S

Sierra

X

X-ray

D

Delta

J

Juliet

O

Oscar

T

Tango

Y

Yankee

E

Echo

K

Kilo

P

Papa

U

Uniform

Z

Zulu

F

Foxtrot

Exempel:

Växlar A B = växlar alpha-bravo.

Signal nummer KX 835 = signal Kilo X-Ray åtta trea femma.

Infrastrukturförvaltaren kan lägga till ytterligare bokstäver, tillsammans med det ord som skall användas för bokstavering av varje tillagd bokstav, om så krävs för det alfabet som används för infrastrukturförvaltarens arbetsspråk.

Kommentarer rörande uttalet får läggas till om järnvägsföretaget bedömer det som nödvändigt.

1.1.3.2   Uttryck med siffror

Uttryck med siffror skall läsas ut siffra för siffra, enligt följande:

| 0 | Nolla | 3 | Trea | 6 | Sexa | 9 | Nia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ett | 4 | Fyra | 7 | Sju | | |
| 2 | Tvåa | 5 | Femma | 8 | Åtta | | |

0

Nolla

3

Trea

6

Sexa

9

Nia

1

Ett

4

Fyra

7

Sju

2

Tvåa

5

Femma

8

Åtta

Exempel: tåg 2183 = tåg tvåa-ett-åtta-trea.

Decimaler uttrycks med ordet ”komma”.

Exempel: 12,50 = ett-tvåa-komma-femma-nolla.

1.1.3.3   Uttryck för tid

Tid skall anges i lokal tid enligt gängse språkbruk.

Exempel: kl. 10:52 = klockan tio och femtiotvå

Även om detta är principen, bör det också godtas att även tidsangivelser, när så krävs, läses ut siffra för siffra (klockan ett nolla femma tvåa).

1.1.3.4   Uttryck för avstånd och hastighet

Avstånd anges i kilometer, hastighet i kilometer per timme.

Engelska mil (miles) får användas om den avståndsenheten används för den aktuella infrastrukturen.

1.1.3.5   Datum

Datum skall uttryckas på vanligt sätt.

Exempel: 10 december = den tionde december

1.2   Kommunikationsstruktur

Talöverföring av säkerhetsmeddelanden skall normalt omfatta följande två faser:

| — | Identifiering och begäran om instruktioner. |
| --- | --- |

—

Identifiering och begäran om instruktioner.

| — | Sändning av själva meddelandet och avslutande av sändningen. |
| --- | --- |

—

Sändning av själva meddelandet och avslutande av sändningen.

Den första fasen kan kortas eller slopas för högprioriterade säkerhetsmeddelanden.

1.2.1   Regler för identifiering och begäran om instruktion

För att samtalsparterna skall kunna identifiera varandra, fastställa den aktuella situationen och översända instruktioner om förfaranden, skall följande regler tillämpas:

1.2.1.1   Identifiering

Det är mycket viktigt att varje kommunikation, förutom mycket brådskande högprioriterade säkerhetsmeddelanden, föregås av att de personer som skall kommunicera identifierar sig. Detta är inte bara av artighetsskäl utan, vilket är viktigare, det ger en förvissning om att personen som ger tillstånd för tågrörelser kommunicerar med föraren av rätt tåg och föraren vet att han/hon talar med rätt driftledningscentral/tågklarerare. Detta är särskilt viktigt när kommunikation äger rum i områden där kommunikationsgränser överlappar varandra.

Denna princip skall tillämpas även efter ett avbrott i överföringen.

Följande meddelanden skall användas i detta syfte av de olika parterna:

| — | Av trafikledningspersonal:

  tåg ...(nummer)det här är ... i ...(funktion) (trafikledningsplats) |
| --- | --- |

—

Av trafikledningspersonal:

tåg ...(nummer)det här är ... i ...(funktion) (trafikledningsplats)

| — | Av förare:

  det här är... i ...(funktion) (trafikledningsplats)tåg ...(nummer)


  Det bör noteras att identifieringen får följas av ett tilläggsmeddelande med information som förklarar situationen och ger trafikledningspersonalen möjlighet att exakt avgöra vilket förfarande som föraren skall uppmanas att tillämpa. |
| --- | --- |

—

Av förare:

det här är... i ...(funktion) (trafikledningsplats)tåg ...(nummer)

Det bör noteras att identifieringen får följas av ett tilläggsmeddelande med information som förklarar situationen och ger trafikledningspersonalen möjlighet att exakt avgöra vilket förfarande som föraren skall uppmanas att tillämpa.

1.2.1.2   Begäran om instruktioner

Varje tillämpning av ett förfarande som stöds av en skriftlig order skall föregås av en begäran om instruktioner.

Följande fras skall användas för att begära instruktioner:

förbered förfarande ...

1.2.2   Regler för överföring av skriftliga order och muntliga meddelanden

1.2.2.1   Högprioriterade säkerhetsmeddelanden

På grund av dessa meddelandens brådskande och nödvändiga karaktär

| — | får de sändas och tas emot medan tåget går, |
| --- | --- |

—

får de sändas och tas emot medan tåget går,

| — | behöver de inte föregås av en identifiering, |
| --- | --- |

—

behöver de inte föregås av en identifiering,

| — | skall de upprepas, |
| --- | --- |

—

skall de upprepas,

| — | skall de så snart som möjligt följas av kompletterande uppgifter. |
| --- | --- |

—

skall de så snart som möjligt följas av kompletterande uppgifter.

1.2.2.2   Skriftliga order

För att tillförlitligt kunna sända eller ta emot de förfarandemeddelanden som ingår i blankettsamlingen (när tåget står stilla) skall följande regler tillämpas:

1.2.2.2.1   Sändning av meddelanden

Blanketten skall fyllas i innan sändningen sker och därefter skall texten sändas i sin helhet och i en följd.

1.2.2.2.2   Mottagande av meddelande

Meddelandets mottagare skall fylla i blanketten i blankettsamlingen med de uppgifter som avsändaren lämnar.

1.2.2.2.3   Repetering av mottaget meddelande

Alla meddelanden i blankettsamlingen skall repeteras av mottagaren.

1.2.2.2.4   Kvittens av överensstämmelse

Varje meddelande som repeteras av mottagaren skall följas av en kvittens om överensstämmelse eller icke-överensstämmelse från avsändaren:

rätt

eller

fel + jag repeterar

följt av att det ursprungliga meddelandet sänds igen.

1.2.2.2.5   Bekräftelse

Varje mottaget meddelande skall bekräftas positivt eller negativt enligt följande:

uppfattat

eller

repetera (+ tala långsamt)

1.2.2.2.6   Spårbarhet och kontroll

Alla meddelanden från trafikledningen skall åtföljas av ett unikt identifikations- eller tillståndsnummer:

| — | Om det är fråga om ett meddelande som berör en åtgärd som föraren inte själv får vidta utan tillstånd (t.ex. passage av en stoppsignal):


  tillstånd ...

  (nummer) |
| --- | --- |

—

Om det är fråga om ett meddelande som berör en åtgärd som föraren inte själv får vidta utan tillstånd (t.ex. passage av en stoppsignal):

tillstånd ...

  (nummer)

| — | I alla övriga fall (t.ex. körning på sikt):


  meddelande ...

  (nummer) |
| --- | --- |

—

I alla övriga fall (t.ex. körning på sikt):

meddelande ...

  (nummer)

1.2.2.2.7   Återrapportering

Varje meddelande som innehåller en begäran om ”återrapportering” skall följas av en ”rapport”.

1.2.2.3   Tilläggsmeddelanden

Tilläggsmeddelanden

| — | skall föregås av identifiering, |
| --- | --- |

—

skall föregås av identifiering,

| — | skall vara korta och koncisa (information som skall förmedlas samt uppgift om var den skall tillämpas), |
| --- | --- |

—

skall vara korta och koncisa (information som skall förmedlas samt uppgift om var den skall tillämpas),

| — | skall repeteras av mottagaren, följt av en kvittens om överensstämmelse eller icke-överensstämmelse från avsändaren, |
| --- | --- |

—

skall repeteras av mottagaren, följt av en kvittens om överensstämmelse eller icke-överensstämmelse från avsändaren,

| — | får följas av en begäran om instruktioner eller en begäran om kompletterande uppgifter. |
| --- | --- |

—

får följas av en begäran om instruktioner eller en begäran om kompletterande uppgifter.

1.2.2.4   Informationsmeddelanden med varierande och ej på förhand fastställt innehåll

Informationsmeddelanden med varierande och ej på förhand fastställt innehåll skall

| — | föregås av identifiering, |
| --- | --- |

—

föregås av identifiering,

| — | förberedas före sändning, |
| --- | --- |

—

förberedas före sändning,

| — | repeteras av mottagaren, följt av en kvittens om överensstämmelse eller icke-överensstämmelse från avsändaren. |
| --- | --- |

—

repeteras av mottagaren, följt av en kvittens om överensstämmelse eller icke-överensstämmelse från avsändaren.

2.   Förfarandemeddelanden

2.1   Typ av meddelanden

Förfarandemeddelanden används för att sända instruktioner i samband med situationer som finns angivna i Förarens regelbok.

De omfattar själva meddelandetexten, som svarar mot en situation, och ett identifikationsnummer för meddelandet.

Om meddelandet kräver återrapportering från mottagaren, är även rapporttexten given.

I dessa meddelanden används förutbestämda fraser som fastställts av infrastrukturförvaltaren på dennes arbetsspråk och meddelandena presenteras i form av förpreparerade blanketter antingen i pappersformat eller på ett datamedium.

2.2   Blanketter

Blanketter är ett formaliserat medium för att kommunicera förfarandemeddelanden. Dessa meddelanden är i allmänhet förknippade med driftstörningar. Typiska exempel kan vara tillstånd för en förare att passera en stoppsignal eller en ”slutpunkt för körtillstånd”, föreläggande om att köra med begränsad hastighet i ett visst område, eller att undersöka linjen. Det kan mycket väl finnas andra omständigheter som kräver användning av sådana meddelanden.

Syftet med dem är

| — | att tillhandahålla ett gemensamt arbetsdokument som används av trafikledningspersonal och förare i realtid, |
| --- | --- |

—

att tillhandahålla ett gemensamt arbetsdokument som används av trafikledningspersonal och förare i realtid,

| — | att förse föraren (särskilt om denne arbetar i en obekant eller ovanlig miljö) med en påminnelse om det förfarande han/hon skall följa, |
| --- | --- |

—

att förse föraren (särskilt om denne arbetar i en obekant eller ovanlig miljö) med en påminnelse om det förfarande han/hon skall följa,

| — | att säkerställa att utväxlingen av meddelanden går att spåra. |
| --- | --- |

—

att säkerställa att utväxlingen av meddelanden går att spåra.

För att identifiera blanketterna, bör unika beteckningar i form av kodord eller nummer för respektive förfarande utvecklas. Detta kan baseras på den potentiella frekvens med vilken en viss blankett antas bli använd. Om man antar att av alla de blanketter som tas fram är den som troligtvis kommer att användas mest den för tillstånd för att passera en signal i stopp eller EOA, så kan denna blankett ges nummer 001 och så vidare.

2.3   Blankettsamling

När man fastställt alla de blanketter som skall användas, skall hela uppsättningen samlas i ett dokument eller på ett datamedium med benämningen ”blankettsamling”.

Det är ett gemensamt dokument som skall användas av föraren och trafikledningspersonalen när de kommunicerar med varandra. Det är därför viktigt att den blankettsamling som används av föraren och den som används av trafikledningspersonalen är uppbyggda och numrerade på samma sätt.

Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att upprätta blankettsamlingen och själva blanketterna på sitt ”arbetsspråk”.

Järnvägsföretaget får lägga till översättningar av blanketterna och tillhörande information som ingår i blankettsamlingen, om detta anses vara till hjälp för förarna såväl under utbildningstiden som i verkliga situationer.

Det språk som skall användas vid sändning av meddelanden skall alltid vara infrastrukturförvaltarens ”arbetsspråk”.

Blankettsamlingen skall bestå av två delar.

| — | Den första delen skall innehålla följande:






  — | En anvisning om hur man använder blankettsamlingen. |
| --- | --- | --- |

—

Den första delen skall innehålla följande:

—

En anvisning om hur man använder blankettsamlingen.

| — | Ett index över förfarandeblanketter för meddelanden från trafikledningen. |
| --- | --- |

—

Ett index över förfarandeblanketter för meddelanden från trafikledningen.

| — | Ett index över förfarandeblanketter för meddelanden från föraren, om tillämpligt. |
| --- | --- |

—

Ett index över förfarandeblanketter för meddelanden från föraren, om tillämpligt.

| — | En förteckning över situationer, med uppgift om vilken förfarandeblankett som skall användas. |
| --- | --- |

—

En förteckning över situationer, med uppgift om vilken förfarandeblankett som skall användas.

| — | En ordlista med uppgift om de situationer då respektive förfarandeblankett skall användas. |
| --- | --- |

—

En ordlista med uppgift om de situationer då respektive förfarandeblankett skall användas.

| — | Regler för bokstavering av meddelanden (bokstaveringsalfabet etc.). |
| --- | --- |

—

Regler för bokstavering av meddelanden (bokstaveringsalfabet etc.).

Den andra delen skall utgöras av själva förfarandeblanketterna.

Flera exemplar av varje blankett bör inkluderas i blankettsamlingen och det rekommenderas att registerflikar används för att skilja sektionerna åt.

Blankettsamlingen för förare får på järnvägsföretagets initiativ kompletteras med förklarande text i anslutning till varje blankett och den situation den hänför sig till.

3.   Tilläggsmeddelanden

Tilläggsmeddelanden är informationsmeddelanden som används antingen

| — | av föraren för att informera trafikledningspersonal, eller |
| --- | --- |

—

av föraren för att informera trafikledningspersonal, eller

| — | av trafikledningspersonal för att informera föraren |
| --- | --- |

—

av trafikledningspersonal för att informera föraren

om situationer av ovanligare karaktär och för vilka en i förväg fastställd blankett inte anses nödvändig, eller om situationer som sammanhänger med tågets framförande eller tågets och infrastrukturens tekniska status.

För att underlätta beskrivningen av situationer och utformningen av meddelanden, kan följande vara värdefullt: riktlinjer för meddelandestrukturen, en ordlista med järnvägstermer, ett beskrivande diagram över den rullande materiel som är i bruk samt en beskrivning av infrastrukturanläggningar (spår, kraftförsörjningssystem etc.).

3.1   Riktlinjer för meddelandestruktur

Dessa meddelanden kan struktureras enligt följande:

| Stadium i kommunikationsflödet | Del av meddelande |
| --- | --- |
| Anledning till överföringen av informationen |  | för information |

Stadium i kommunikationsflödet

Del av meddelande

Anledning till överföringen av informationen



för information

|  | för åtgärd |
| --- | --- |



för åtgärd

Observation

|  | Det finns |
| --- | --- |



Det finns

|  | Jag såg |
| --- | --- |



Jag såg

|  | Jag har råkat ut för |
| --- | --- |



Jag har råkat ut för

|  | Jag har kört på |
| --- | --- |



Jag har kört på

Position

| — | längs linjen |
| --- | --- |

—

längs linjen

|  | vid ... (stationsnamn) |
| --- | --- |



vid ... (stationsnamn)

|  | ...
  (karaktäristisk plats) |
| --- | --- |



...

|  | vid skylt/kilometertavla ...
  (nummer) |
| --- | --- |



vid skylt/kilometertavla ...

| — | i förhållande till mitt tåg |
| --- | --- |

—

i förhållande till mitt tåg

|  | motorvagn ... (nummer) |
| --- | --- |



motorvagn ... (nummer)

|  | manövervagn ... (nummer) |
| --- | --- |



manövervagn ... (nummer)

Typ

| — | objekt |
| --- | --- |

—

objekt

| — | person |
| --- | --- |

—

person

...

(se ordlista)

Belägenhet

| — | stilla |
| --- | --- |

—

stilla

|  | står på |
| --- | --- |



står på

|  | ligger på |
| --- | --- |



ligger på

|  | fallit över |
| --- | --- |



fallit över

| — | rör sig |
| --- | --- |

—

rör sig

|  | går |
| --- | --- |



går

|  | springer |
| --- | --- |



springer

|  | i riktning mot |
| --- | --- |



i riktning mot

Position i förhållande till spåren

Image

Image

Meddelandena kan följas av en begäran om instruktioner.

De olika delarna av meddelandena tillhandahålls både på det språk som järnvägsföretaget valt och på berörda infrastrukturförvaltares arbetsspråk.

3.2   Ordlista med järnvägstermer

Järnvägsföretaget skall upprätta en ordlista med järnvägstermer för varje nät som dess tåg trafikerar. Den skall innehålla vanligen förekommande termer på det språk som järnvägsföretaget valt samt på de arbetsspråk som används av förvaltarna av de trafikerade infrastrukturerna.

Ordlistan skall bestå av följande två delar:

| — | En tematisk ordlista. |
| --- | --- |

—

En tematisk ordlista.

| — | En alfabetisk ordlista. |
| --- | --- |

—

En alfabetisk ordlista.

3.3   Beskrivande diagram över rullande materiel

Om järnvägsföretaget anser att det skulle vara till nytta ur driftsynpunkt skall ett beskrivande diagram över den rullande materiel som används upprättas. Det skall innehålla en förteckning över beteckningarna på de olika komponenter som kan förekomma i kommunikationen med de olika berörda infrastrukturförvaltarna. Den skall innehålla vanligt förekommande benämningar, på det språk som järnvägsföretaget valt samt på de arbetsspråk som används av förvaltarna av de trafikerade infrastrukturerna.

3.4   Beskrivning av infrastrukturanläggningar (spår, kraftförsörjningssystem etc.)

Om järnvägsföretaget anser att det skulle vara till nytta ur driftsynpunkt skall en beskrivning av infrastrukturanläggningarna (spår, kraftförsörjningssystem etc.) upprättas för den linjesträcka som trafikeras. Den skall innehålla beteckningar på de olika komponenter som kan förekomma i kommunikationen med berörd(a) infrastrukturförvaltare. Den skall innehålla vanligt förekommande benämningar, på det språk som järnvägsföretaget valt samt på de arbetsspråk som används av förvaltarna av de trafikerade infrastrukturerna.

4.   Muntliga meddelandens typ och struktur

4.1   Nödmeddelanden

Nödmeddelanden syftar till att ge brådskande operativa instruktioner som har en direkt koppling till järnvägens säkerhet.

För att undvika varje risk för missförstånd skall dessa meddelanden alltid repeteras en gång.

Nedan anges de viktigaste meddelanden som kan sändas, ordnade efter typ av behov.

Infrastrukturförvaltaren kan, utöver de angivna meddelandena, fastställa andra nödmeddelanden, beroende på vad verksamheten kräver.

Nödmeddelanden kan följas av en skriftlig order (se avsnitt 2).

Den typ av text som skall användas i nödmeddelanden skall innefattas i bilaga 1 ”Kommunikationsmanual” till Förarens regelbok och i den dokumentation som ges ut till trafikledningspersonal.

4.2   Meddelanden från trafikledning eller förare

| — | Samtliga tåg måste stanna:
  Meddelandet att samtliga tåg måste stanna skall överföras med hjälp av en ljudsignal; om ingen sådan möjlighet finns skall följande fras användas:


  Nödsituation, stopp för alla tåg


  Plats och sträcka skall om så krävs anges i meddelandet.
  Dessutom skall meddelandet om möjligt snabbt kompletteras med uppgift om nödorsak, plats och tågidentitet:


  Hinder
  eller Brand
  eller ...
  (annan orsak)
  på linje ... vid ... (km)
  (benämning)
  Föraren av tåg ...
  (nummer) |
| --- | --- |

—

Samtliga tåg måste stanna:

Meddelandet att samtliga tåg måste stanna skall överföras med hjälp av en ljudsignal; om ingen sådan möjlighet finns skall följande fras användas:

Nödsituation, stopp för alla tåg

Plats och sträcka skall om så krävs anges i meddelandet.

Dessutom skall meddelandet om möjligt snabbt kompletteras med uppgift om nödorsak, plats och tågidentitet:

Hinder
  eller Brand
  eller ...
  (annan orsak)
  på linje ... vid ... (km)
  (benämning)
  Föraren av tåg ...
  (nummer)

| — | Ett visst tåg måste stanna:


  Tåg ... (på linje/spår)
  (nummer) (namn/nummer)
  Nödstopp


  I denna situation kan benämningen eller numret på den linje eller det spår där tåget framförs användas för att komplettera meddelandet. |
| --- | --- |

—

Ett visst tåg måste stanna:

Tåg ... (på linje/spår)
  (nummer) (namn/nummer)
  Nödstopp

I denna situation kan benämningen eller numret på den linje eller det spår där tåget framförs användas för att komplettera meddelandet.

4.3   Meddelanden från föraren

| — | Kontaktledningen måste göras spänningslös:


  Nödsituation, bryt strömmen


  Detta meddelande skall om möjligt snabbt kompletteras med uppgift om plats, orsak och tågidentitet:


  Vid ...
  (km)
  på linje/spår ...
  (benämning/nummer)
  mellan ... och ...
  (station) (station)
  Orsak ...
  Förare av tåg ...
  (nummer)


  I denna situation kan benämningen eller numret på den linje eller det spår där tåget framförs användas för att komplettera meddelandet. |
| --- | --- |

—

Kontaktledningen måste göras spänningslös:

Nödsituation, bryt strömmen

Detta meddelande skall om möjligt snabbt kompletteras med uppgift om plats, orsak och tågidentitet:

Vid ...
  (km)
  på linje/spår ...
  (benämning/nummer)
  mellan ... och ...
  (station) (station)
  Orsak ...
  Förare av tåg ...
  (nummer)

I denna situation kan benämningen eller numret på den linje eller det spår där tåget framförs användas för att komplettera meddelandet.

BILAGA D

Information som järnvägsföretaget måste ha tillgång till med avseende på de linjesträckor som det avser att trafikera

DEL 1.   AlLMÄN INFORMATION OM INFRASTRUKTURFÖRVALTAREN

1.1   Infrastrukturförvaltarens namn/identitet

1.2   Land (eller länder)

1.3   Kort beskrivning

1.4   Förteckning över allmänna driftsregler och föreskrifter (och hur man får tillgång till dem)

DEL 2.   KARTOR OCH DIAGRAM

2.1   Geografisk karta

2.1.1   Linjesträckor

2.1.2   Viktigaste platser (stationer, bangårdar, järnvägsknutar, godsterminaler)

2.2   Linjebeskrivning

Information som skall ges i diagramform, om så krävs med kompletterande text. I de fall separata beskrivningar över stationer/bangårdar/depåer tillhandahålls, kan informationen i linjebeskrivningen förenklas.

2.2.1   Avståndsangivelser

2.2.2   Identitet för genomgående spår, förbigångsspår, anslutningsspår samt skyddsväxlar

2.2.3   Anslutningar mellan genomgående spår

2.2.4   Viktigaste platser (stationer, bangårdar, järnvägsknutar, godsterminaler)

2.2.5   Placering och betydelse för samtliga fasta signaler

2.3   Beskrivningar av stationer/bangårdar/depåer (Obs! gäller endast platser som är tillgängliga för driftskompatibel trafik)

Information som skall ges i platsspecifika diagram, om så krävs med kompletterande text.

2.3.1   Platsen namn

2.3.2   Platsens identitetskod

2.3.3   Typ av plats (passagerarterminal, godsterminal, bangård, depå)

2.3.4   Placering och betydelse för samtliga fasta signaler

2.3.5   Spåridentiteter och spårplan, inklusive skyddsväxlar

2.3.6   Plattformarnas identiteter

2.3.7   Plattformarnas längd

2.3.8   Plattformarnas höjd

2.3.9   Anslutningsspårs identiteter

2.3.10   Anslutningsspårs längd

2.3.11   Tillgång till fast strömförsörjning

2.3.12   Avstånd mellan plattformskant och spårmitt, parallellt med rälsens överkant

2.3.13   (För passagerarstationer) Tillgänglighet för personer med funktionshinder

DEL 3.   SÄRSKILD INFORMATION OM LINJEAVSNITT

3.1   Allmänna egenskaper

3.1.1   Land

3.1.2   Identitetskod för linjeavsnittet: nationskod

3.1.3   Linjeavsnittets ände 1

3.1.4   Linjeavsnittets ände 2

3.1.5   Tider då avsnittet är öppet för trafik (tider, datum, särskilda regler vid helgdagar)

3.1.6   Avståndsindikationer utmed banan (frekvens, utseende och placering)

3.1.7   Typ av trafik (blandad, persontrafik, godstrafik ...)

3.1.8   Högsta tillåtna hastighet(er)

3.1.9   Annan information som är nödvändig av säkerhetsskäl

3.1.10   Särskilda lokala driftskrav (inklusive särskilda kvalifikationer för personalen)

3.1.11   Särskilda restriktioner avseende farligt gods

3.1.12   Särskilda restriktioner avseende lastning

3.1.13   Modell för meddelande om tillfälliga arbeten (och hur man erhåller det)

3.1.14   Indikation om att linjen är överbelastad (artikel 22 i direktiv 2001/14/EG)

3.2   Särskilda tekniska egenskaper

3.2.1   EG-kontroll för TSD Infrastruktur

3.2.2   Datum för ibruktagande som en driftskompatibel linje

3.2.3   Förteckning över eventuella specialfall

3.2.4   Förteckning över eventuella undantag

3.2.5   Spårvidd

3.2.6   Infrastrukturens lastprofil

3.2.7   Största axellast

3.2.8   Högsta last per sträckmeter

3.2.9   Spårkrafter i sidled

3.2.10   Spårkrafter i längdriktningen

3.2.11   Minsta kurvradie

3.2.12   Lutning i procent

3.2.13   Platsangivelse för lutning

3.2.14   För bromssystem som inte utnyttjar adhesion hjul-räls, tillåten bromskraft

3.2.15   Broar

3.2.16   Viadukter

3.2.17   Tunnlar

3.2.18   Kommentarer

3.3   Delsystemet Energiförsörjning

3.3.1   EG-kontroll för TSD Energiförsörjning

3.3.2   Datum för ibruktagande som en driftskompatibel linje

3.3.3   Förteckning över eventuella specialfall

3.3.4   Förteckning över eventuella undantag

3.3.5   Typ av strömförsörjningssystem (t.ex. inget, överliggande kontaktledning, tredje skena)

3.3.6   Strömförsörjningssystemets frekvens (AC, DC)

3.3.7   Lägsta spänning

3.3.8   Högsta spänning

3.3.9   Restriktioner i fråga om strömförbrukning hos vissa elektriska dragfordon

3.3.10   Restriktioner i fråga om motorvagn(ar)s placering för överensstämmelse med kontaktledningens systemskiljande sektioner (strömavtagarens placering)

3.3.11   Hur man får till stånd en strömavstängning

3.3.12   Kontaktledningens höjd

3.3.13   Tillåten lutning på kontaktledningen i förhållande till spåret och lutningsvariation

3.3.14   Godkända typer av strömavtagare

3.3.15   Minsta statiska kraft

3.3.16   Största statiska kraft

3.3.17   Placering av spänningslösa sektioner

3.3.18   Driftsinformation

3.3.19   Sänkning av strömavtagare

3.3.20   Villkor som gäller i fråga om regenerativ bromsning

3.3.21   Maximal tillåten ström till tåg

3.4   Delsystemet Trafikstyrning och signalering

3.4.1   EG-kontroll för TSD Trafikstyrning och signalering

3.4.2   Datum för ibruktagande som en driftskompatibel linje

3.4.3   Förteckning över eventuella specialfall

3.4.4   Förteckning över eventuella undantag

ERTMS/ETCS

3.4.5   Tillämpningsnivå

3.4.6   Frivilliga funktioner: utrustning som finns installerad utmed banan

3.4.7   Frivilliga funktioner: fordonsbaserad utrustning som krävs

3.4.8   Mjukvara, versionsnummer

3.4.9   Datum för ibruktagande av denna version

ERTMS/GSM-R radio

3.4.10   Frivilliga funktioner enligt specifikationerna av funktionskrav

3.4.11   Versionsnummer

3.4.12   Datum för ibruktagande av denna version

För ERTMS/ETCS nivå 1 med uppdateringsfunktion

3.4.13   Tekniskt genomförande som krävs för rullande materiel

Tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

3.4.14   Nationella driftsregler för klass B-system (+ hur man får tillgång till dem)

Linjesystem

3.4.15   Ansvarig medlemsstat

3.4.16   Systemnamn

3.4.17   Mjukvara, versionsnummer

3.4.18   Datum för ibruktagande av denna version

3.4.19   Giltighetstidens slut

3.4.20   Behov av att ha mer än ett system aktivt samtidigt

3.4.21   Fordonsbaserat system

Radiosystem av klass B

3.4.22   Ansvarig medlemsstat

3.4.23   Systemnamn

3.4.24   Versionsnummer

3.4.25   Datum för ibruktagande av denna version

3.4.26   Giltighetstidens slut

3.4.27   Särskilda villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

3.4.28   Särskilda tekniska villkor som krävs för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B

3.4.29   Särskilda villkor för omkoppling mellan olika radiosystem

Tekniska störningar i fråga om:

3.4.30   ERTM/ETCS

3.4.31   Tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

3.4.32   ERTM/GSM-R

3.4.33   Radiosystem av klass B

3.4.34   Signalering utmed banan

Hastighetsbegränsningar kopplade till bromsprestanda

3.4.35   ERTM/ETCS

3.4.36   Tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B.

Nationella regler för fungerande system av klass B

3.4.37   Nationella regler kopplade till bromsprestanda

3.4.38   Andra nationella regler, t.ex.: data motsvarande UIC-normblad 512 (8:e utgåvan av den 1 januari 1979 och ändr. 2)

EMC-känslighet hos trafikstyrnings- och signaleringsutrustning utmed banan

3.4.39   Krav på specificering enligt europeiska standarder

3.4.40   Om det är tillåtet att använda virvelströmsbroms

3.4.41   Om det är tillåtet att använda magnetbroms

3.4.42   Krav på tekniska lösningar som rör genomförda undantag

3.5.   Delsystemet Drift och trafikledning

3.5.1   EG-kontroll för TSD Drift och trafikledning

3.5.2   Datum för ibruktagande som en driftskompatibel linje

3.5.3   Förteckning över eventuella specialfall

3.5.4   Förteckning över eventuella undantag

3.5.5   Språk som skall användas i säkerhetskritisk kommunikation med infrastrukturförvaltarens personal

3.5.6   Särskilda klimatförhållanden och därmed förenade rutiner

BILAGA E

Språk- och kommunikationsnivå

Den muntliga färdigheten i ett visst språk kan delas in i fem nivåer:

| Nivå | Beskrivning |
| --- | --- |
| 5 | — | Kan anpassa sitt sätt att tala till alla typer av samtalspartner |

Nivå

Beskrivning

5

—

Kan anpassa sitt sätt att tala till alla typer av samtalspartner

| — | Kan lägga fram en åsikt |
| --- | --- |

—

Kan lägga fram en åsikt

| — | Kan förhandla |
| --- | --- |

—

Kan förhandla

| — | Kan övertyga |
| --- | --- |

—

Kan övertyga

| — | Kan ge råd |
| --- | --- |

—

Kan ge råd

4

| — | Kan hantera helt oförutsedda situationer |
| --- | --- |

—

Kan hantera helt oförutsedda situationer

| — | Kan göra antaganden |
| --- | --- |

—

Kan göra antaganden

| — | Kan uttrycka sin åsikt i en diskussion |
| --- | --- |

—

Kan uttrycka sin åsikt i en diskussion

3

| — | Kan hantera praktiska situationer som inbegriper vissa oförutsedda detaljer |
| --- | --- |

—

Kan hantera praktiska situationer som inbegriper vissa oförutsedda detaljer

| — | Kan beskriva |
| --- | --- |

—

Kan beskriva

| — | Kan föra ett enkelt samtal |
| --- | --- |

—

Kan föra ett enkelt samtal

2

| — | Kan hantera enkla praktiska situationer |
| --- | --- |

—

Kan hantera enkla praktiska situationer

| — | Kan ställa frågor |
| --- | --- |

—

Kan ställa frågor

| — | Kan svara på frågor |
| --- | --- |

—

Kan svara på frågor

1

| — | Kan tala genom att använda memorerade fraser |
| --- | --- |

—

Kan tala genom att använda memorerade fraser

Denna bilaga är provisorisk. En mer detaljerad beskrivning håller på att utarbetas och kommer att finnas tillgänglig vid en framtida översyn av denna TSD. Beskrivningen kommer även att beakta förslagen i TSD konv. Drift och trafikledning.

Det finns också planer på att integrera ett verktyg som kan användas för bedömning av en persons kompetensnivå. Detta kommer att göras tillgängligt i en framtida version av denna TSD.

BILAGA F

Informativa och ej obligatoriska riktlinjer för bedömning av delsystemet Drift och trafikledning

(Med uttrycket ”medlemsstat” avses i denna modul medlemsstaten eller det organ som utsetts av medlemsstaten och som utför bedömningen).

1.   I denna bilaga ges riktlinjer för att underlätta medlemsstaternas bedömningar för att bekräfta att föreslagna driftsprocesser

| — | överensstämmer med denna TSD och visar att de väsentliga kraven (1) i direktiv 96/48/EG (ändrat enligt direktiv 2004/50/EG) är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med denna TSD och visar att de väsentliga kraven (1) i direktiv 96/48/EG (ändrat enligt direktiv 2004/50/EG) är uppfyllda,

| — | överensstämmer med övriga relevanta rättsakter, inbegripet direktiv 2004/49/EG, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med övriga relevanta rättsakter, inbegripet direktiv 2004/49/EG,

och kan tas i bruk.

2.   Berörda infrastrukturförvaltare eller järnvägsföretag skall förse medlemsstaten med relevant dokumentation (enligt beskrivningen i punkt 3 nedan) som beskriver nya eller ändrade driftsprocesser.

Den dokumentation som tillhandahålls om konstruktion och utveckling av nya eller ändrade driftsprocesser skall vara tillräckligt detaljerad för att medlemsstaten skall kunna förstå den logiska grunden bakom förslaget. Dessutom skall presentationen, i de fall det är fråga om delsystems uppgradering eller modernisering, även innehålla återkoppling från driftserfarenhet.

Dokumentationen kan tillhandahållas antingen i pappersform eller på ett datamedium (eller en kombination av båda). Medlemsstaten kan begära ytterligare kopior om så krävs för att utföra bedömningen.

Uppgifter som skall ligga till grund för bedömningen

3.1   Den dokumentation som beskriver driftsprocesserna i fråga skall innehålla åtminstone följande delar:

| — | En allmän beskrivning av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets driftsorganisation (översikt över ledning/övervakning och funktioner) tillsammans med en detaljerad beskrivning av under vilka förutsättningar och inom vilka ramar de processer som skall bedömas skall tillämpas och fungera. |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets driftsorganisation (översikt över ledning/övervakning och funktioner) tillsammans med en detaljerad beskrivning av under vilka förutsättningar och inom vilka ramar de processer som skall bedömas skall tillämpas och fungera.

| — | Uppgifter om alla relevanta driftsprocesser som måste utföras (förfaranden, instruktioner, dataprogram etc.). |
| --- | --- |

—

Uppgifter om alla relevanta driftsprocesser som måste utföras (förfaranden, instruktioner, dataprogram etc.).

| — | En beskrivning av hur driftsprocesserna i fråga skall införas, tillämpas och kontrolleras, inklusive en analys av all eventuell särskild utrustning som skall användas. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av hur driftsprocesserna i fråga skall införas, tillämpas och kontrolleras, inklusive en analys av all eventuell särskild utrustning som skall användas.

| — | Uppgifter om den personal som kommer att beröras av driftsprocesserna, den utbildning och/eller de genomgångar som kommer att hållas, samt bedömningar av de eventuella risker som personalen kan komma att utsättas för. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den personal som kommer att beröras av driftsprocesserna, den utbildning och/eller de genomgångar som kommer att hållas, samt bedömningar av de eventuella risker som personalen kan komma att utsättas för.

| — | Ett förfarande för hur senare ändringar och uppdateringar av driftsprocesserna skall hanteras (OBS: detta inbegriper inte framtida genomgående förändringar eller nya processer – i sådana fall bör nya bedömningar göras enligt dessa riktlinjer). |
| --- | --- |

—

Ett förfarande för hur senare ändringar och uppdateringar av driftsprocesserna skall hanteras (OBS: detta inbegriper inte framtida genomgående förändringar eller nya processer – i sådana fall bör nya bedömningar göras enligt dessa riktlinjer).

| — | Ett diagram som visar flöden av nödvändig återkopplingsinformation (och all annan information om driften) in i, ut ur och inom infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets driftsorganisation, som stöd för driftsprocesserna i fråga. |
| --- | --- |

—

Ett diagram som visar flöden av nödvändig återkopplingsinformation (och all annan information om driften) in i, ut ur och inom infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets driftsorganisation, som stöd för driftsprocesserna i fråga.

| — | Beskrivningar, förklaringar och all nödvändig dokumentation för att förstå konstruktionen och utvecklingen av de nya eller ändrade driftsprocesserna i fråga (OBS: när det gäller säkerhetskritiska processer, bör detta inbegripa en bedömning av de risker som är förknippade med införandet av de nya/ändrade processerna). |
| --- | --- |

—

Beskrivningar, förklaringar och all nödvändig dokumentation för att förstå konstruktionen och utvecklingen av de nya eller ändrade driftsprocesserna i fråga (OBS: när det gäller säkerhetskritiska processer, bör detta inbegripa en bedömning av de risker som är förknippade med införandet av de nya/ändrade processerna).

| — | Bevis på att driftsprocesserna i fråga överensstämmer med kraven i denna TSD. |
| --- | --- |

—

Bevis på att driftsprocesserna i fråga överensstämmer med kraven i denna TSD.

Följande delar bör också ingå, i de fall de är relevanta:

| — | En förteckning över de specifikationer eller europeiska standarder enligt vilka driftsprocesserna i fråga har godkänts, och bevis för denna överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de specifikationer eller europeiska standarder enligt vilka driftsprocesserna i fråga har godkänts, och bevis för denna överensstämmelse.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Särskilda villkor eller restriktioner för driftsprocesserna i fråga. |
| --- | --- |

—

Särskilda villkor eller restriktioner för driftsprocesserna i fråga.

3.2   Medlemsstaten skall

| — | identifiera relevanta bestämmelser i TSD med vilka driftsprocesserna i fråga måste stämma överens, |
| --- | --- |

—

identifiera relevanta bestämmelser i TSD med vilka driftsprocesserna i fråga måste stämma överens,

| — | kontrollera att den dokumentation som tillhandahållits är fullständig och överensstämmande med kraven enligt punkt 3.1, |
| --- | --- |

—

kontrollera att den dokumentation som tillhandahållits är fullständig och överensstämmande med kraven enligt punkt 3.1,

| — | undersöka den dokumentation som tillhandahållits och avgöra huruvida






  — | driftsprocesserna i fråga överensstämmer med relevanta krav i TSD, |
| --- | --- | --- |

—

undersöka den dokumentation som tillhandahållits och avgöra huruvida

—

driftsprocesserna i fråga överensstämmer med relevanta krav i TSD,

| — | de nya eller ändrade driftsprocesserna (inbegripet riskbedömningar) bygger på solid konstruktion och utveckling och har hanterats på ett kontrollerat sätt, |
| --- | --- |

—

de nya eller ändrade driftsprocesserna (inbegripet riskbedömningar) bygger på solid konstruktion och utveckling och har hanterats på ett kontrollerat sätt,

| — | åtgärdsplaner för införande och efterföljande tillämpning/kontroll av driftsprocesserna garanterar fortsatt överensstämmelse med relevanta krav i TSD, |
| --- | --- |

—

åtgärdsplaner för införande och efterföljande tillämpning/kontroll av driftsprocesserna garanterar fortsatt överensstämmelse med relevanta krav i TSD,

| — | dokumentera (i en bedömningsrapport, se punkt 4 nedan) sina resultat vad gäller driftsprocessernas överensstämmelse med bestämmelserna i TSD. |
| --- | --- |

—

dokumentera (i en bedömningsrapport, se punkt 4 nedan) sina resultat vad gäller driftsprocessernas överensstämmelse med bestämmelserna i TSD.

4   Bedömningsrapporten skall innehålla åtminstone följande information:

| — | Uppgifter om berörd infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om berörd infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag.

| — | En beskrivning av de driftsprocesser som bedömts, inklusive detaljer angående särskilda förfaranden, instruktioner och dataprogram. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de driftsprocesser som bedömts, inklusive detaljer angående särskilda förfaranden, instruktioner och dataprogram.

| — | En beskrivning av de delar som rör kontroll och tillämpning av driftsprocesserna i fråga, inklusive övervakning, återkoppling och anpassning. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de delar som rör kontroll och tillämpning av driftsprocesserna i fråga, inklusive övervakning, återkoppling och anpassning.

| — | Rapporter från alla inspektioner och granskningar som legat till grund för bedömningen. |
| --- | --- |

—

Rapporter från alla inspektioner och granskningar som legat till grund för bedömningen.

| — | Bekräftelse av att driftsprocesserna i fråga och villkoren för införandet av dem kommer att garantera överensstämmelse med tillämpliga krav som fastställts i relevanta delar av TSD, inklusive alla eventuella reservationer som kvarstår efter avslutad bedömning. |
| --- | --- |

—

Bekräftelse av att driftsprocesserna i fråga och villkoren för införandet av dem kommer att garantera överensstämmelse med tillämpliga krav som fastställts i relevanta delar av TSD, inklusive alla eventuella reservationer som kvarstår efter avslutad bedömning.

| — | En redogörelse för alla eventuella villkor och begränsningar (inklusive tillbörliga begränsningar i fråga om möjlighet att göra reservationer) för genomförandet av driftsprocesserna i fråga. |
| --- | --- |

—

En redogörelse för alla eventuella villkor och begränsningar (inklusive tillbörliga begränsningar i fråga om möjlighet att göra reservationer) för genomförandet av driftsprocesserna i fråga.

| — | Namn och adress på den instans som utfört medlemsstatens bedömning och datum för färdigställandet av rapporten. |
| --- | --- |

—

Namn och adress på den instans som utfört medlemsstatens bedömning och datum för färdigställandet av rapporten.

Om infrastrukturförvaltaren/järnvägsföretaget med utgångspunkt från bedömningsrapporten nekas tillstånd/certifiering för att införa driftsprocesserna i fråga, skall medlemsstaten tillhandahålla en detaljerad motivering till detta nekande i enlighet med direktiv 2004/49/EG.

---

(1)  De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.

BILAGA G

Informativ och ej obligatorisk förteckning över delar att kontrollera för varje grundparameter

Denna bilaga är i ett tidigt stadium av sin utveckling och kräver ytterligare arbete. Den har tagits med som ett arbetsutkast.

I fråga om de processer för utfärdande av intyg och tillstånd som beskrivs i artiklarna 10 och 11 i direktiv 2004/49/EG, ges i denna bilaga följande tilläggsinformation:

| — | A – något som är av organisatorisk eller principiell natur och bör inbegripas i säkerhetsstyrningssystemet |
| --- | --- |

—

A – något som är av organisatorisk eller principiell natur och bör inbegripas i säkerhetsstyrningssystemet

| — | B – något som är ett detaljerat förfarande eller driftsprocess som stödjer de organisatoriska principerna i säkerhetsstyrningssystemet och som bara är tillämpligt inom medlemsstaten |
| --- | --- |

—

B – något som är ett detaljerat förfarande eller driftsprocess som stödjer de organisatoriska principerna i säkerhetsstyrningssystemet och som bara är tillämpligt inom medlemsstaten

| Parametrar som skall bedömas | Delar som skall kontrolleras för varje parameter | TSD- referens | Gäller för | A/B |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Järnvägsföretag | Infrastrukturförvaltare |
| Dokumentation för förare | Processen för sammanställning av Förarens regelbok (inbegripet översättning till andra språk [om tillämpligt] och valideringsprocessen) | 4.2.1.2.1 | X | | A |
| Processen för infrastrukturförvaltarens tillhandahållande av lämplig information till järnvägsföretaget | 4.2.1.2.1 | | X | A |
| Att innehållet i Förarens regelbok omfattar minimikraven enligt denna TSD och särskilda förfaranden som krävs av infrastrukturförvaltaren | 4.2.1.2.1 | X | | B |
| Processen för sammanställning av linjeboken (och valideringsprocessen) | 4.2.1.2.2.1 | X | | A |
| Att innehållet i linjeboken omfattar minimikraven enligt denna TSD | 4.2.1.2.2.1 | X | | B |
| Processen för infrastrukturförvaltarens underrättelse till järnvägsföretaget om ändringar av driftsregler eller driftsinformation | 4.2.1.2.2.2 | | X | A |
| Processen för sammanställning av ändringar till ett särskilt dokument | 4.2.1.2.2.2 | X | | A |
| Processen för att underrätta förare i realtid om ändringar | 4.2.1.2.2.3 | | X | A |
| Processen för att förse förare med tågtidtabellsinformation | 4.2.1.2.3 | X | | A |
| Processen för att förse förare med information om rullande materiel | 4.2.1.2.4 | X | | A |
| Processen för sammanställning av platsspecifika regler och förfaranden (inklusive valideringsprocess) bangårdspersonal | 4.2.1.3 | X | | B |
| Dokumentation för infrastrukturförvaltarens trafikledningspersonal | Processen för säkerhetsrelaterad kommunikation mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal | 4.2.1.4 | | X | A |
| Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan järnvägsföretagets och infrastrukturförvaltarens personal | Processen för att se till att personalen tillämpar den kommunikationsmetod som beskrivs i bilaga C i denna TSD | 4.2.1.5, 4.6.1.3.1 | X | | A |
| | X | A |
| Tågs synlighet | Processen för att se till att ett tågs belysning framåt överensstämmer med kraven i denna TSD | 4.2.2.1.2, 4.3.3.4.1 | X | | A |
| Tågs hörbarhet | Processen för att se till att ett tågs hörbarhet överensstämmer med kraven i denna TSD | 4.2.2.2, 4.3.3.5 | X | | A |
| Fordonsidentitet | Processen för att visa överensstämmelse med bilaga P till denna TSD | 4.2.2.3 | X | | A |
| Krav på fordon för passagerare | Processen för att visa överensstämmelse med kraven i denna TSD | 4.2.2.4 | X | | A |
| Tågsammansättning | Processen för att sammanställa regler för tågs sammansättning (inbegripet valideringsprocess) | 4.2.2.5 | X | | A |
| Att innehållet i reglerna för tågsammansättning omfattar de minimikrav som anges i denna TSD | 4.2.2.6 | X | | B |
| Bromskrav | Processen för att se till att den linjerelaterade information tillhandahålls som krävs för beräkning av nödvändig bromsprestanda eller att information om den bromsprestanda som krävs tillhandahålls | 4.2.2.6.2 | | X | A |
| Processen för beräkning eller tillhandahållande av den bromsprestanda som krävs (”bromsföreskrifter”) | 4.2.2.6.2, 4.3.2.1 | X | | B |
| Ansvar för att se till att tåget är i kördugligt skick | Fastställandet av vilken säkerhetsrelaterad ombordutrustning som krävs för att tåget skall anses körsäkert | 4.2.2.7.1 | X | | B |
| Processen för att se till varje ändring av ett tågs egenskaper som påverkar dess prestanda identifieras, och att denna information delges infrastrukturförvaltaren | 4.2.2.7.1 | X | | A |
| Processen för att se till att tågföringsinformation görs tillgänglig för infrastrukturförvaltaren före avgång | 4.2.2.7.2 | X | | A |
| Tågplanering | Processen för att se till att järnvägsföretaget tillhandahåller de uppgifter som krävs till infrastrukturförvaltaren i samband med begäran av ett tågläge | 4.2.3.1 | | X | A |
| Tågidentitet | Processen för att tilldela tågen unika och otvetydiga tågidentitetsnummer | 4.2.3.2 | | X | A |
| Avgångsförfaranden | Fastställandet av vilka kontroller och prov som skall göras före avgång | 4.2.3.3.1 | X | | B |
| Processen för rapportering av faktorer som kan påverka tågföringen | 4.2.3.3.2 | X | | A |
| Trafikledning | Tillhandahållandet av medel för att registrera realtidsinformation, inbegripet minimikrav i fråga om data enligt denna TSD | 4.2.3.4.1 | | X | B |
| Fastställandet av förfaranden för styrning och övervakning av trafiken | 4.2.3.4.2.1 | | X | B |
| Processen för att garantera hanteringen av ändringar av linjeförhållanden och tågegenskaper | 4.2.3.4.2 | | X | B |
| Processen för att ange beräknad tid för ett tågs överlämnande från infrastrukturförvaltare till infrastrukturförvaltare | 4.2.3.4.2.2 | | X | B |
| Farligt gods | Processen för att garantera övervakning av farligt gods, inbegripet minimikrav enligt denna TSD | 4.2.3.4.3 | X | | A |
| Driftskvalitet | Processen för att övervaka att all berörd trafik fungerar effektivt och rapportera trender till alla berörda infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag | 4.2.3.4.4 | X | | B |
| | X | B |
| Registrering av data | Förteckningen över data som skall registreras utanför tåget omfattar de data som skall registreras enligt minimikraven i denna TSD | 4.2.3.5.1 | | X | A |
| Förteckningen över data som skall registreras ombord på tåget omfattar de data som skall registreras enligt minimikraven i denna TSD | 4.2.3.5.2, 4.3.2.3 | X | | A |
| Drift vid störning | Processen för att informera andra användare om händelser som troligen kan orsaka störningar i trafiken | 4.2.3.6.2 | | X | A |
| X | | A |
| Fastställandet av instruktioner som skall ges av infrastrukturförvaltaren till förare i samband med trafikstörningar | 4.2.3.6.3 | | X | B |
| Fastställandet av lämpliga åtgärder att sätta in vid identifierade scenarion med driftstörningar, inbegripet de minimikrav som anges i denna TSD | 4.2.3.6.4 | | X | B |
| Hantering av nödsituationer | Processen för att fastställa och offentliggöra beredskapsåtgärder för att hantera nödsituationer | 4.2.3.7 | | X | A |
| Processen för att tillhandahålla instruktioner i nödsituationer och säkerhetsinstruktioner till passagerare | 4.2.3.7 | X | | A |
| Assistans till tågpersonal i händelse av allvarligare tillbud | Processen för att assistera tågpersonalen i situationer med trafikstörningar i syfte att undvika förseningar | 4.2.3.8 | X | | A |
| Yrkesmässig och språklig kompetens | Processen för att bedöma yrkeskunskaper i enlighet med minimikraven i denna TSD | 4.6.1.1 | X | | A |
| | X | A |
| Fastställandet av ett kvalifikationsledningssystem för att garantera personalens förmåga att omsätta kunskaper i praktiken i enlighet med minimikraven i denna TSD | 4.6.1.2 | X | | A |
| | X | A |
| Processen för att bedöma språkfärdigheter i enlighet med minimikraven i denna TSD | 4.6.2 | X | | A |
| | X | A |
| Fastställandet av en process för bedömning av tågpersonal, som skall omfatta följande:
  Grundläggande kvalifikationer, kunskap om förfaranden samt språkkunskaper
  Linjekännedom
  Kännedom om rullande materiel
  Särskilda kvalifikationer (t.ex. för körning i långa tunnlar) | 4.6.3.1, 4.6.3.2.3 | X | | A |
| | X | A |
| Fastställandet av en metod för analys av utbildnings- och kompetensbehov hos personal med säkerhetskritiska uppgifter, för att beakta minimikraven i denna TSD | 4.6.3.2 | X | | A |
| | X | A |
| Villkor avseende hälsa och säkerhet | Processen för att garantera personalens medicinska lämplighet, inbegripet kontroller av drogers och alkohols inverkan på operativa prestanda | 4.7.1 | X | | A |
| | X | A |
| Fastställandet av kriterier för
  godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer,
  godkännande av psykologer,
  medicinska och psykologiska undersökningar | 4.7.2, 4.7.3, 4.7.4 | X | | A |
| | X | A |
| Fastställandet av medicinska krav, inbegripet krav i fråga om






  — | allmän hälsa, |

Parametrar som skall bedömas

Delar som skall kontrolleras för varje parameter

TSD- referens

Gäller för

A/B

Järnvägsföretag

Infrastrukturförvaltare

Dokumentation för förare

Processen för sammanställning av Förarens regelbok (inbegripet översättning till andra språk [om tillämpligt] och valideringsprocessen)

4.2.1.2.1

X

A

Processen för infrastrukturförvaltarens tillhandahållande av lämplig information till järnvägsföretaget

4.2.1.2.1

X

A

Att innehållet i Förarens regelbok omfattar minimikraven enligt denna TSD och särskilda förfaranden som krävs av infrastrukturförvaltaren

4.2.1.2.1

X

B

Processen för sammanställning av linjeboken (och valideringsprocessen)

4.2.1.2.2.1

X

A

Att innehållet i linjeboken omfattar minimikraven enligt denna TSD

4.2.1.2.2.1

X

B

Processen för infrastrukturförvaltarens underrättelse till järnvägsföretaget om ändringar av driftsregler eller driftsinformation

4.2.1.2.2.2

X

A

Processen för sammanställning av ändringar till ett särskilt dokument

4.2.1.2.2.2

X

A

Processen för att underrätta förare i realtid om ändringar

4.2.1.2.2.3

X

A

Processen för att förse förare med tågtidtabellsinformation

4.2.1.2.3

X

A

Processen för att förse förare med information om rullande materiel

4.2.1.2.4

X

A

Processen för sammanställning av platsspecifika regler och förfaranden (inklusive valideringsprocess) bangårdspersonal

4.2.1.3

X

B

Dokumentation för infrastrukturförvaltarens trafikledningspersonal

Processen för säkerhetsrelaterad kommunikation mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal

4.2.1.4

X

A

Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan järnvägsföretagets och infrastrukturförvaltarens personal

Processen för att se till att personalen tillämpar den kommunikationsmetod som beskrivs i bilaga C i denna TSD

4.2.1.5, 4.6.1.3.1

X

A

X

A

Tågs synlighet

Processen för att se till att ett tågs belysning framåt överensstämmer med kraven i denna TSD

4.2.2.1.2, 4.3.3.4.1

X

A

Tågs hörbarhet

Processen för att se till att ett tågs hörbarhet överensstämmer med kraven i denna TSD

4.2.2.2, 4.3.3.5

X

A

Fordonsidentitet

Processen för att visa överensstämmelse med bilaga P till denna TSD

4.2.2.3

X

A

Krav på fordon för passagerare

Processen för att visa överensstämmelse med kraven i denna TSD

4.2.2.4

X

A

Tågsammansättning

Processen för att sammanställa regler för tågs sammansättning (inbegripet valideringsprocess)

4.2.2.5

X

A

Att innehållet i reglerna för tågsammansättning omfattar de minimikrav som anges i denna TSD

4.2.2.6

X

B

Bromskrav

Processen för att se till att den linjerelaterade information tillhandahålls som krävs för beräkning av nödvändig bromsprestanda eller att information om den bromsprestanda som krävs tillhandahålls

4.2.2.6.2

X

A

Processen för beräkning eller tillhandahållande av den bromsprestanda som krävs (”bromsföreskrifter”)

4.2.2.6.2, 4.3.2.1

X

B

Ansvar för att se till att tåget är i kördugligt skick

Fastställandet av vilken säkerhetsrelaterad ombordutrustning som krävs för att tåget skall anses körsäkert

4.2.2.7.1

X

B

Processen för att se till varje ändring av ett tågs egenskaper som påverkar dess prestanda identifieras, och att denna information delges infrastrukturförvaltaren

4.2.2.7.1

X

A

Processen för att se till att tågföringsinformation görs tillgänglig för infrastrukturförvaltaren före avgång

4.2.2.7.2

X

A

Tågplanering

Processen för att se till att järnvägsföretaget tillhandahåller de uppgifter som krävs till infrastrukturförvaltaren i samband med begäran av ett tågläge

4.2.3.1

X

A

Tågidentitet

Processen för att tilldela tågen unika och otvetydiga tågidentitetsnummer

4.2.3.2

X

A

Avgångsförfaranden

Fastställandet av vilka kontroller och prov som skall göras före avgång

4.2.3.3.1

X

B

Processen för rapportering av faktorer som kan påverka tågföringen

4.2.3.3.2

X

A

Trafikledning

Tillhandahållandet av medel för att registrera realtidsinformation, inbegripet minimikrav i fråga om data enligt denna TSD

4.2.3.4.1

X

B

Fastställandet av förfaranden för styrning och övervakning av trafiken

4.2.3.4.2.1

X

B

Processen för att garantera hanteringen av ändringar av linjeförhållanden och tågegenskaper

4.2.3.4.2

X

B

Processen för att ange beräknad tid för ett tågs överlämnande från infrastrukturförvaltare till infrastrukturförvaltare

4.2.3.4.2.2

X

B

Farligt gods

Processen för att garantera övervakning av farligt gods, inbegripet minimikrav enligt denna TSD

4.2.3.4.3

X

A

Driftskvalitet

Processen för att övervaka att all berörd trafik fungerar effektivt och rapportera trender till alla berörda infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag

4.2.3.4.4

X

B

X

B

Registrering av data

Förteckningen över data som skall registreras utanför tåget omfattar de data som skall registreras enligt minimikraven i denna TSD

4.2.3.5.1

X

A

Förteckningen över data som skall registreras ombord på tåget omfattar de data som skall registreras enligt minimikraven i denna TSD

4.2.3.5.2, 4.3.2.3

X

A

Drift vid störning

Processen för att informera andra användare om händelser som troligen kan orsaka störningar i trafiken

4.2.3.6.2

X

A

X

A

Fastställandet av instruktioner som skall ges av infrastrukturförvaltaren till förare i samband med trafikstörningar

4.2.3.6.3

X

B

Fastställandet av lämpliga åtgärder att sätta in vid identifierade scenarion med driftstörningar, inbegripet de minimikrav som anges i denna TSD

4.2.3.6.4

X

B

Hantering av nödsituationer

Processen för att fastställa och offentliggöra beredskapsåtgärder för att hantera nödsituationer

4.2.3.7

X

A

Processen för att tillhandahålla instruktioner i nödsituationer och säkerhetsinstruktioner till passagerare

4.2.3.7

X

A

Assistans till tågpersonal i händelse av allvarligare tillbud

Processen för att assistera tågpersonalen i situationer med trafikstörningar i syfte att undvika förseningar

4.2.3.8

X

A

Yrkesmässig och språklig kompetens

Processen för att bedöma yrkeskunskaper i enlighet med minimikraven i denna TSD

4.6.1.1

X

A

X

A

Fastställandet av ett kvalifikationsledningssystem för att garantera personalens förmåga att omsätta kunskaper i praktiken i enlighet med minimikraven i denna TSD

4.6.1.2

X

A

X

A

Processen för att bedöma språkfärdigheter i enlighet med minimikraven i denna TSD

4.6.2

X

A

X

A

Fastställandet av en process för bedömning av tågpersonal, som skall omfatta följande:

Grundläggande kvalifikationer, kunskap om förfaranden samt språkkunskaper

Linjekännedom

Kännedom om rullande materiel

Särskilda kvalifikationer (t.ex. för körning i långa tunnlar)

4.6.3.1, 4.6.3.2.3

X

A

X

A

Fastställandet av en metod för analys av utbildnings- och kompetensbehov hos personal med säkerhetskritiska uppgifter, för att beakta minimikraven i denna TSD

4.6.3.2

X

A

X

A

Villkor avseende hälsa och säkerhet

Processen för att garantera personalens medicinska lämplighet, inbegripet kontroller av drogers och alkohols inverkan på operativa prestanda

4.7.1

X

A

X

A

Fastställandet av kriterier för

godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer,

godkännande av psykologer,

medicinska och psykologiska undersökningar

4.7.2, 4.7.3, 4.7.4

X

A

X

A

Fastställandet av medicinska krav, inbegripet krav i fråga om

—

allmän hälsa,

| — | syn, |
| --- | --- |

—

syn,

| — | hörsel, |
| --- | --- |

—

hörsel,

| — | graviditet (förare). |
| --- | --- |

—

graviditet (förare).

4.7.5

X

A

X

A

Särskilda krav för förare:

| — | syn, |
| --- | --- |

—

syn,

| — | hörsel/talförmåga, |
| --- | --- |

—

hörsel/talförmåga,

| — | Antropometrikrav |
| --- | --- |

—

Antropometrikrav

4.7.6

X

A

BILAGA H

Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att köra ett tåg

1.   ALLMÄNNA KRAV

| — | Denna bilaga, som skall läsas tillsammans med avsnitten 4.6 och 4.7 i denna TSD och kraven i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att köra ett tåg på höghastighetslinjer inom TEN.
  Det bör noteras att även om detta dokument är så fullständigt det kan bli med avseende på allmänt tillämpliga krav, kommer det alltid att finnas ytterligare krav på lokal/nationell nivå, som också måste beaktas. |
| --- | --- |

—

Denna bilaga, som skall läsas tillsammans med avsnitten 4.6 och 4.7 i denna TSD och kraven i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att köra ett tåg på höghastighetslinjer inom TEN.

Det bör noteras att även om detta dokument är så fullständigt det kan bli med avseende på allmänt tillämpliga krav, kommer det alltid att finnas ytterligare krav på lokal/nationell nivå, som också måste beaktas.

| — | Med uttrycket ”yrkesmässiga kvalifikationer” avses i denna TSD de krav som är viktiga för att kunna garantera att driftspersonalen är utbildad och kapabel att förstå och fullgöra alla delar av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

—

Med uttrycket ”yrkesmässiga kvalifikationer” avses i denna TSD de krav som är viktiga för att kunna garantera att driftspersonalen är utbildad och kapabel att förstå och fullgöra alla delar av sitt uppdrag.

| — | Regler och förfaranden gäller för den uppgift som utförs och för den person som utför uppgiften. Dessa uppgifter får utföras av vilken godkänd, kvalificerad person som helst, oavsett de benämningar, titlar eller grader som används i regler och förfaranden eller av det enskilda järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

—

Regler och förfaranden gäller för den uppgift som utförs och för den person som utför uppgiften. Dessa uppgifter får utföras av vilken godkänd, kvalificerad person som helst, oavsett de benämningar, titlar eller grader som används i regler och förfaranden eller av det enskilda järnvägsföretaget.

| — | Varje godkänd, kvalificerad person skall tillämpa alla regler och förfaranden som är knutna till den uppgift som utförs. |
| --- | --- |

—

Varje godkänd, kvalificerad person skall tillämpa alla regler och förfaranden som är knutna till den uppgift som utförs.

2.   YRKESKUNSKAPER

Varje godkännande kräver avklarat initialt prov och åtgärder för fortlöpande bedömning och utbildning såsom beskrivs i avsnitt 4.6.

2.1.   Allmänna yrkeskunskaper

| — | Allmänna principer för säkerhetsstyrning inom järnvägssystemet, som är relevanta för uppgiften, inklusive gränssnitt mot andra delsystem |
| --- | --- |

—

Allmänna principer för säkerhetsstyrning inom järnvägssystemet, som är relevanta för uppgiften, inklusive gränssnitt mot andra delsystem

| — | Allmänna villkor som rör säkerhet för passagerare och/eller gods och personer på eller vid järnvägsspåren |
| --- | --- |

—

Allmänna villkor som rör säkerhet för passagerare och/eller gods och personer på eller vid järnvägsspåren

| — | Villkor avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen |
| --- | --- |

—

Villkor avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

| — | Allmänna säkerhetsprinciper för järnvägssystemet |
| --- | --- |

—

Allmänna säkerhetsprinciper för järnvägssystemet

| — | Personalens säkerhet, inbegripet när man går av tåget på linjen |
| --- | --- |

—

Personalens säkerhet, inbegripet när man går av tåget på linjen

| — | Tågsammansättning (
  enligt företagets krav
  ) |
| --- | --- |

—

Tågsammansättning (
  enligt företagets krav
  )

| — | Kunskap om elektriska principer i fråga om rullande materiel och infrastrukturen |
| --- | --- |

—

Kunskap om elektriska principer i fråga om rullande materiel och infrastrukturen

2.2   Kunskap om driftsförfaranden och säkerhetssystem som tillämpas på den infrastruktur som skall trafikeras

| — | Driftsförfaranden och säkerhetsregler |
| --- | --- |

—

Driftsförfaranden och säkerhetsregler

| — | Trafikstyrnings och signalsystem inbegripet tillhörande signalindikationer i förarhytten |
| --- | --- |

—

Trafikstyrnings och signalsystem inbegripet tillhörande signalindikationer i förarhytten

| — | Föreskrifter för framförande av tåg under normala förhållanden, vid störningar och i nödsituationer |
| --- | --- |

—

Föreskrifter för framförande av tåg under normala förhållanden, vid störningar och i nödsituationer

| — | Kommunikationsprocedurer och formaliserade meddelandeförfaranden inbegripet användning av kommunikationsutrustning |
| --- | --- |

—

Kommunikationsprocedurer och formaliserade meddelandeförfaranden inbegripet användning av kommunikationsutrustning

| — | Roller och ansvar för de olika personer som är involverade i driftsprocessen |
| --- | --- |

—

Roller och ansvar för de olika personer som är involverade i driftsprocessen

| — | Dokument och annan information som hänger samman med uppgiften, inbegripet tilläggsinformation om aktuella förhållanden t.ex. om hastighetsbegränsningar eller tillfälliga signaler som mottas före avgång |
| --- | --- |

—

Dokument och annan information som hänger samman med uppgiften, inbegripet tilläggsinformation om aktuella förhållanden t.ex. om hastighetsbegränsningar eller tillfälliga signaler som mottas före avgång

2.3   Kunskap om den rullande materielen

| — | Utrustning på dragfordon som är relevant för föraruppgiften:






  — | Ingående delar och deras syfte |
| --- | --- | --- |

—

Utrustning på dragfordon som är relevant för föraruppgiften:

—

Ingående delar och deras syfte

| — | Kommunikations- och nödutrustning |
| --- | --- |

—

Kommunikations- och nödutrustning

| — | Kontrollanordningar och indikatorer som är placerade så att de är tillgängliga för föraren och som har att göra med kraftförsörjning, bromsning och trafiksäkerhetsrelaterade faktorer |
| --- | --- |

—

Kontrollanordningar och indikatorer som är placerade så att de är tillgängliga för föraren och som har att göra med kraftförsörjning, bromsning och trafiksäkerhetsrelaterade faktorer

| — | Utrustning på fordon som är relevant för föraruppgiften:






  — | Ingående delar och deras syfte |
| --- | --- | --- |

—

Utrustning på fordon som är relevant för föraruppgiften:

—

Ingående delar och deras syfte

| — | Kontrollanordningar och indikatorer som är placerade så att de är tillgängliga för föraren och som har att göra med bromsning och trafiksäkerhetsrelaterade faktorer |
| --- | --- |

—

Kontrollanordningar och indikatorer som är placerade så att de är tillgängliga för föraren och som har att göra med bromsning och trafiksäkerhetsrelaterade faktorer

| — | Betydelsen av märkningar i och utanpå fordon och de symboler som används för transport av farligt gods |
| --- | --- |

—

Betydelsen av märkningar i och utanpå fordon och de symboler som används för transport av farligt gods

3.   LINJEKÄNNEDOM

Linjekännedom omfattar de specifika kunskaper om och/eller erfarenheter av en linjesträcka, som en förare måste ha innan han/hon ges tillåtelse att på eget ansvar köra ett tåg på sträckan i fråga. Det innefattar den kunskap som är nödvändig utöver den information som ges via signaler och dokumentation såsom tidtabeller och andra dokument som finns ombord och utöver kännedomen om de drifts- och säkerhetsregler som är tillämpliga på linjeavsnittet och som specificeras i punkt 2.2 i denna bilaga.

Linjekännedom omfattar bland annat följande:

| — | Driftsvillkor, såsom: signalering, styrning och kommunikation |
| --- | --- |

—

Driftsvillkor, såsom: signalering, styrning och kommunikation

| — | Kännedom om placering för signaler, branta lutningar och plankorsningar |
| --- | --- |

—

Kännedom om placering för signaler, branta lutningar och plankorsningar

| — | Övergångspunkter mellan olika driftsystem eller kraftförsörjningssystem |
| --- | --- |

—

Övergångspunkter mellan olika driftsystem eller kraftförsörjningssystem

| — | Typ av kraftförsörjningssystem på den berörda linjen, inbegripet kännedom om var spänningslösa sektioner finns |
| --- | --- |

—

Typ av kraftförsörjningssystem på den berörda linjen, inbegripet kännedom om var spänningslösa sektioner finns

| — | Lokala drifts- och nödinstruktioner |
| --- | --- |

—

Lokala drifts- och nödinstruktioner

| — | Stationer och hållplatser |
| --- | --- |

—

Stationer och hållplatser

| — | Lokala installationer (depåer, anslutningsspår...) enligt vad företaget kräver. |
| --- | --- |

—

Lokala installationer (depåer, anslutningsspår...) enligt vad företaget kräver.

4.   FÖRMÅGA ATT OMSÄTTA KUNSKAPERNA I PRAKTIKEN

Förarpersonal skall vara kapabel att utföra följande uppgifter (beroende på företagets verksamhet)

4.1   Förbereda för tjänstgöring

| — | Fastställa egenskaperna för det arbete som skall utföras inbegripet eventuella relaterade dokument |
| --- | --- |

—

Fastställa egenskaperna för det arbete som skall utföras inbegripet eventuella relaterade dokument

| — | Se till att dokument och nödvändig utrustning är fullständiga |
| --- | --- |

—

Se till att dokument och nödvändig utrustning är fullständiga

| — | Kontrollera alla krav som anges i de dokument som skall finnas med ombord |
| --- | --- |

—

Kontrollera alla krav som anges i de dokument som skall finnas med ombord

4.2   Före avgång, utföra de prov och kontroller som krävs på dragfordonet

4.3   Delta i provningen av bromsarnas funktion på tåget

| — | Före avgång, och på grundval av relevanta dokument, kontrollera att tillgängliga bromsprestanda överensstämmer med vad som krävs för tåget och den linjesträcka det skall trafikera. |
| --- | --- |

—

Före avgång, och på grundval av relevanta dokument, kontrollera att tillgängliga bromsprestanda överensstämmer med vad som krävs för tåget och den linjesträcka det skall trafikera.

| — | Bidra till de bromsprov som krävs enligt relevanta driftsregler och kontrollera att bromssystemet fungerar korrekt. |
| --- | --- |

—

Bidra till de bromsprov som krävs enligt relevanta driftsregler och kontrollera att bromssystemet fungerar korrekt.

4.4   Köra tåget med beaktande av tillämpliga säkerhetsföreskrifter, körregler och tidtabell

| — | Påbörja tågrörelse endast om alla gällande krav – särskilt med avseende på tågdata – i relevanta regler är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

Påbörja tågrörelse endast om alla gällande krav – särskilt med avseende på tågdata – i relevanta regler är uppfyllda.

| — | Observera signaler utmed banan och anordningar i förarhytten, tolka deras budskap omedelbart och korrekt och reagera i enlighet därmed under det att tåget framförs. |
| --- | --- |

—

Observera signaler utmed banan och anordningar i förarhytten, tolka deras budskap omedelbart och korrekt och reagera i enlighet därmed under det att tåget framförs.

| — | Beakta hastighetsbegränsningen för tåget, med hänsyn till typen av tåg, linjens egenskaper, dragfordonet och all övrig information som föraren förses med före avgång |
| --- | --- |

—

Beakta hastighetsbegränsningen för tåget, med hänsyn till typen av tåg, linjens egenskaper, dragfordonet och all övrig information som föraren förses med före avgång

4.5   Agera och rapportera i enlighet med tillämpliga regler i händelse av avvikelser eller fel på antingen installationer utmed banan eller rullande materiel

4.6   Tillämpa åtgärder i samband med driftstillbud och olyckor, särskilt sådana åtgärder som rör tågskydd, brand och farligt gods

| — | Vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda passagerare och andra personer som kan utsättas för fara. Tillhandahålla nödvändig information och delta i evakueringen av passagerare om så krävs |
| --- | --- |

—

Vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda passagerare och andra personer som kan utsättas för fara. Tillhandahålla nödvändig information och delta i evakueringen av passagerare om så krävs

| — | Informera infrastrukturförvaltaren när detta krävs. |
| --- | --- |

—

Informera infrastrukturförvaltaren när detta krävs.

| — | Kommunicera med ombordpersonal (enligt järnvägsföretagets krav). |
| --- | --- |

—

Kommunicera med ombordpersonal (enligt järnvägsföretagets krav).

| — | Tillämpa de särskilda regler som gäller för farligt gods. |
| --- | --- |

—

Tillämpa de särskilda regler som gäller för farligt gods.

4.7   Fastställa villkoren för fortsatt drift efter tillbud som påverkar den rullande materielen

| — | Besluta med utgångspunkt från driftsförfaranden och på grundval av egen undersökning eller extern konsultation, om tåget kan fortsätta att köra och vilken typ av villkor som måste beaktas. |
| --- | --- |

—

Besluta med utgångspunkt från driftsförfaranden och på grundval av egen undersökning eller extern konsultation, om tåget kan fortsätta att köra och vilken typ av villkor som måste beaktas.

| — | Rapportera till infrastrukturförvaltaren såsom krävs enligt driftsreglerna |
| --- | --- |

—

Rapportera till infrastrukturförvaltaren såsom krävs enligt driftsreglerna

4.8   Parkera tåget och, när det är i stillastående, vidta alla åtgärder som krävs för att garantera att tåget förblir stillastående

4.9   Kommunicera med infrastrukturförvaltarens tågledningspersonal

4.10   Rapportera varje ovanlig händelse som rör tågets funktion, infrastrukturens skick etc.

| — | Om så krävs skall denna rapport lämnas i skriftlig form, på det språk som valts av järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

—

Om så krävs skall denna rapport lämnas i skriftlig form, på det språk som valts av järnvägsföretaget.

BILAGA I

Ej utnyttjad

BILAGA J

Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ”medfölja ett tåg”

1.   ALLMÄNNA KRAV

| — | Denna bilaga, som skall läsas tillsammans med avsnitten 4.6 och 4.7 i denna TSD och kraven i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att medfölja ett tåg på höghastighetslinjer inom TEN.
  Det bör noteras att även om detta dokument är så fullständigt det kan bli med avseende på allmänt tillämpliga krav, kommer det alltid att finnas ytterligare krav på lokal/nationell nivå, som också måste beaktas. |
| --- | --- |

—

Denna bilaga, som skall läsas tillsammans med avsnitten 4.6 och 4.7 i denna TSD och kraven i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att medfölja ett tåg på höghastighetslinjer inom TEN.

Det bör noteras att även om detta dokument är så fullständigt det kan bli med avseende på allmänt tillämpliga krav, kommer det alltid att finnas ytterligare krav på lokal/nationell nivå, som också måste beaktas.

| — | Med uttrycket ”yrkesmässiga kvalifikationer” avses i denna TSD de krav som är viktiga för att kunna garantera att driftspersonalen är utbildad och kapabel att förstå och fullgöra alla delar av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

—

Med uttrycket ”yrkesmässiga kvalifikationer” avses i denna TSD de krav som är viktiga för att kunna garantera att driftspersonalen är utbildad och kapabel att förstå och fullgöra alla delar av sitt uppdrag.

| — | Regler och förfaranden gäller för den uppgift som utförs och för den person som utför uppgiften. Dessa uppgifter får utföras av vilken godkänd, kvalificerad person som helst, oavsett de benämningar, titlar eller grader som används i regler och förfaranden eller av det enskilda järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

—

Regler och förfaranden gäller för den uppgift som utförs och för den person som utför uppgiften. Dessa uppgifter får utföras av vilken godkänd, kvalificerad person som helst, oavsett de benämningar, titlar eller grader som används i regler och förfaranden eller av det enskilda järnvägsföretaget.

| — | Varje godkänd, kvalificerad person skall tillämpa alla regler och förfaranden som är knutna till den uppgift som utförs. |
| --- | --- |

—

Varje godkänd, kvalificerad person skall tillämpa alla regler och förfaranden som är knutna till den uppgift som utförs.

2.   YRKESKUNSKAPER

Varje godkännande kräver avklarat initialt prov och åtgärder för fortlöpande bedömning och utbildning såsom beskrivs i avsnitt 4.6.

2.1   Allmänna yrkeskunskaper

| — | Allmänna principer för säkerhetsstyrning inom järnvägssystemet, som är relevanta för uppgiften, inklusive gränssnitt mot andra delsystem |
| --- | --- |

—

Allmänna principer för säkerhetsstyrning inom järnvägssystemet, som är relevanta för uppgiften, inklusive gränssnitt mot andra delsystem

| — | Allmänna villkor som rör säkerhet för passagerare och/eller gods (inbegripet transport av farligt gods) och personer på eller vid järnvägsspåren |
| --- | --- |

—

Allmänna villkor som rör säkerhet för passagerare och/eller gods (inbegripet transport av farligt gods) och personer på eller vid järnvägsspåren

| — | Villkor avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen |
| --- | --- |

—

Villkor avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

| — | Allmänna säkerhetsprinciper för järnvägssystemet |
| --- | --- |

—

Allmänna säkerhetsprinciper för järnvägssystemet

| — | Personalens säkerhet, inbegripet när man går av tåget på linjen |
| --- | --- |

—

Personalens säkerhet, inbegripet när man går av tåget på linjen

| — | Första hjälpen i de fall det ingår i personalens arbetsuppgifter att ge första hjälpen |
| --- | --- |

—

Första hjälpen i de fall det ingår i personalens arbetsuppgifter att ge första hjälpen

2.2   Kunskap om driftsförfaranden och säkerhetssystem som tillämpas på den infrastruktur som skall trafikeras

| — | Driftsförfaranden och säkerhetsregler |
| --- | --- |

—

Driftsförfaranden och säkerhetsregler

| — | System för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

—

System för trafikstyrning och signalering

| — | Kommunikationsprocedurer och formaliserade meddelandeförfaranden inbegripet användning av kommunikationsutrustning |
| --- | --- |

—

Kommunikationsprocedurer och formaliserade meddelandeförfaranden inbegripet användning av kommunikationsutrustning

2.3   Kunskap om den rullande materielen

| — | Inre utrustning i fordon för passagerare: |
| --- | --- |

—

Inre utrustning i fordon för passagerare:

| — | Reparation av mindre fel i den rullande materielens passagerarutrymmen, enligt järnvägsföretagets krav |
| --- | --- |

—

Reparation av mindre fel i den rullande materielens passagerarutrymmen, enligt järnvägsföretagets krav

2.4   Linjekännedom

| — | Driftsrutiner (såsom metoder för tågklarering) vid enskilda platser (signalering, stationsutrustning etc.) |
| --- | --- |

—

Driftsrutiner (såsom metoder för tågklarering) vid enskilda platser (signalering, stationsutrustning etc.)

| — | Stationer där passagerare kan gå av eller på |
| --- | --- |

—

Stationer där passagerare kan gå av eller på

| — | Lokala drifts- eller nödsystem som är specifika för linjesträckan/-sträckorna |
| --- | --- |

—

Lokala drifts- eller nödsystem som är specifika för linjesträckan/-sträckorna

3.   FÖRMÅGA ATT OMSÄTTA KUNSKAPERNA I PRAKTIKEN

| — | Kontroller före avgång, inklusive bromsprov och kontroll av att dörrstängningen fungerar korrekt. |
| --- | --- |

—

Kontroller före avgång, inklusive bromsprov och kontroll av att dörrstängningen fungerar korrekt.

| — | Avgångsprocesser |
| --- | --- |

—

Avgångsprocesser

| — | Kommunikation med passagerare särskilt med avseende på omständigheter som rör passagerarnas säkerhet. |
| --- | --- |

—

Kommunikation med passagerare särskilt med avseende på omständigheter som rör passagerarnas säkerhet.

| — | Drift vid störning |
| --- | --- |

—

Drift vid störning

| — | Bedömning av potentiella effekter av ett fel i passagerarutrymmen och reaktion i enlighet med regler och förfaranden |
| --- | --- |

—

Bedömning av potentiella effekter av ett fel i passagerarutrymmen och reaktion i enlighet med regler och förfaranden

| — | Skydds- och varningsåtgärder såsom krävs enligt regler och föreskrifter eller för att assistera föraren |
| --- | --- |

—

Skydds- och varningsåtgärder såsom krävs enligt regler och föreskrifter eller för att assistera föraren

| — | Evakuering av tåg och säkerhet för passagerare, särskilt om det krävs att de uppehåller sig på eller i närheten av linjen. |
| --- | --- |

—

Evakuering av tåg och säkerhet för passagerare, särskilt om det krävs att de uppehåller sig på eller i närheten av linjen.

| — | Kommunikation med infrastrukturförvaltarens personal i samband med assistans till föraren eller vid ett tillbud som kräver evakuering. |
| --- | --- |

—

Kommunikation med infrastrukturförvaltarens personal i samband med assistans till föraren eller vid ett tillbud som kräver evakuering.

| — | Rapportering av varje ovanlig händelse som rör tågets funktion, den rullande materielens skick och passagerarnas säkerhet. Om så krävs skall dessa rapporter lämnas i skriftlig form, på det språk som valts av järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

—

Rapportering av varje ovanlig händelse som rör tågets funktion, den rullande materielens skick och passagerarnas säkerhet. Om så krävs skall dessa rapporter lämnas i skriftlig form, på det språk som valts av järnvägsföretaget.

BILAGA K

Ej utnyttjad

BILAGA L

Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att iordningställa ett tåg

1.   ALLMÄNNA KRAV

| — | Denna bilaga, som skall läsas tillsammans med avsnitt 4.6, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att iordningställa ett tåg som skall framföras på höghastighetslinjer inom TEN.
  Det bör noteras att även om detta dokument är så fullständigt det kan bli med avseende på allmänt tillämpliga krav, kommer det alltid att finnas ytterligare krav på lokal/nationell nivå, som också måste beaktas. |
| --- | --- |

—

Denna bilaga, som skall läsas tillsammans med avsnitt 4.6, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att iordningställa ett tåg som skall framföras på höghastighetslinjer inom TEN.

Det bör noteras att även om detta dokument är så fullständigt det kan bli med avseende på allmänt tillämpliga krav, kommer det alltid att finnas ytterligare krav på lokal/nationell nivå, som också måste beaktas.

| — | Med uttrycket ”yrkesmässiga kvalifikationer” avses i denna TSD de krav som är viktiga för att kunna garantera att driftspersonalen är utbildad och kapabel att förstå och fullgöra alla delar av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

—

Med uttrycket ”yrkesmässiga kvalifikationer” avses i denna TSD de krav som är viktiga för att kunna garantera att driftspersonalen är utbildad och kapabel att förstå och fullgöra alla delar av sitt uppdrag.

| — | Regler och förfaranden gäller för den uppgift som utförs och för den person som utför uppgiften. Dessa uppgifter får utföras av vilken godkänd, kvalificerad person som helst, oavsett de benämningar, titlar eller grader som används i regler och förfaranden eller av det enskilda järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

—

Regler och förfaranden gäller för den uppgift som utförs och för den person som utför uppgiften. Dessa uppgifter får utföras av vilken godkänd, kvalificerad person som helst, oavsett de benämningar, titlar eller grader som används i regler och förfaranden eller av det enskilda järnvägsföretaget.

| — | Varje godkänd, kvalificerad person skall tillämpa alla regler och förfaranden som är knutna till den uppgift som utförs. |
| --- | --- |

—

Varje godkänd, kvalificerad person skall tillämpa alla regler och förfaranden som är knutna till den uppgift som utförs.

2.   YRKESKUNSKAPER

Varje godkännande kräver avklarat initialt prov och åtgärder för fortlöpande bedömning och utbildning såsom beskrivs i avsnitt 4.6.

2.1   Allmänna yrkeskunskaper

| — | Allmänna principer för säkerhetsstyrning inom järnvägssystemet, som är relevanta för uppgiften, inklusive gränssnitt mot andra delsystem |
| --- | --- |

—

Allmänna principer för säkerhetsstyrning inom järnvägssystemet, som är relevanta för uppgiften, inklusive gränssnitt mot andra delsystem

| — | Allmänna villkor som rör säkerhet för passagerare och/eller gods, inbegripet transport av farligt gods och specialtransport |
| --- | --- |

—

Allmänna villkor som rör säkerhet för passagerare och/eller gods, inbegripet transport av farligt gods och specialtransport

| — | Villkor avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen |
| --- | --- |

—

Villkor avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

| — | Allmänna säkerhetsprinciper för järnvägssystemet |
| --- | --- |

—

Allmänna säkerhetsprinciper för järnvägssystemet

| — | Personers säkerhet när de uppehåller sig på eller invid järnvägslinjer |
| --- | --- |

—

Personers säkerhet när de uppehåller sig på eller invid järnvägslinjer

| — | Kommunikationsprocedurer och formaliserade meddelandeförfaranden inbegripet användning av kommunikationsutrustning |
| --- | --- |

—

Kommunikationsprocedurer och formaliserade meddelandeförfaranden inbegripet användning av kommunikationsutrustning

2.2   Kunskap om driftsförfaranden och säkerhetssystem som tillämpas på den infrastruktur som skall trafikeras

| — | Tågdrift under normala förhållanden, vid störningar och i nödsituationer |
| --- | --- |

—

Tågdrift under normala förhållanden, vid störningar och i nödsituationer

| — | Driftsförfaranden vid enskilda platser (signalering, utrustning vid stationer/depåer/bangårdar) och säkerhetsregler |
| --- | --- |

—

Driftsförfaranden vid enskilda platser (signalering, utrustning vid stationer/depåer/bangårdar) och säkerhetsregler

| — | Lokala driftsrutiner |
| --- | --- |

—

Lokala driftsrutiner

2.3   Kunskaper om tågutrustning

| — | Syfte och användning av utrustning på vagnar och fordon |
| --- | --- |

—

Syfte och användning av utrustning på vagnar och fordon

| — | Fastställande av och iordningställande för tekniska inspektioner. |
| --- | --- |

—

Fastställande av och iordningställande för tekniska inspektioner.

3.   FÖRMÅGA ATT OMSÄTTA KUNSKAPERNA I PRAKTIKEN

| — | Tillämpning av regler för tågsammansättning, bromsföreskrifter, lastningsregler etc. för att se till att tåget är i kördugligt skick |
| --- | --- |

—

Tillämpning av regler för tågsammansättning, bromsföreskrifter, lastningsregler etc. för att se till att tåget är i kördugligt skick

| — | Kännedom om märkning och skyltar på fordon |
| --- | --- |

—

Kännedom om märkning och skyltar på fordon

| — | Processen för att fastställa och tillgängliggöra tågdata |
| --- | --- |

—

Processen för att fastställa och tillgängliggöra tågdata

| — | Kommunikation med tågpersonalen |
| --- | --- |

—

Kommunikation med tågpersonalen

| — | Kommunikation med den personal som ansvarar för styrningen av tågrörelser |
| --- | --- |

—

Kommunikation med den personal som ansvarar för styrningen av tågrörelser

| — | Drift vid störning, särskilt om det påverkar iordningställandet av tågen |
| --- | --- |

—

Drift vid störning, särskilt om det påverkar iordningställandet av tågen

| — | Skydds- och varningsåtgärder såsom krävs enligt regler och föreskrifter eller lokala system på platsen i fråga |
| --- | --- |

—

Skydds- och varningsåtgärder såsom krävs enligt regler och föreskrifter eller lokala system på platsen i fråga

| — | Åtgärder som skall vidtas i händelse av tillbud som berör transport av farligt gods (om tillämpligt) |
| --- | --- |

—

Åtgärder som skall vidtas i händelse av tillbud som berör transport av farligt gods (om tillämpligt)

BILAGA M

Ej utnyttjad

BILAGA N

Informativa och ej obligatoriska riktlinjer för genomförandet

Nedanstående tabell är informativ och innehåller en förteckning över punkter från kapitel 4, med en identifierad potentiell utlösande faktor för genomförandet av var och en av dem.

| Avsnitt i kapitel 4 | Arbete som krävs av infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag för att uppnå överensstämmelse med kraven | Typisk utlösande faktor |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.2.1
  Förarens regelbok | Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande nödvändiga driftsförfaranden för arbete på infrastrukturförvaltarens nät | Förändringar av driftinstruktionerna för nätet |
| 4.2.1.2.2.1
  Sammanställning av linjeboken | Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande en beskrivning av de linjer som företaget avser att trafikera | Förändringar av nätets infrastruktur (t.ex. ombyggnad av knutpunkter, förändring av signalsystem) som leder till ändringar i linjeinformationen |
| 4.2.1.2.2.2
  Ändrade uppgifter | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att förse förare med ett dokument eller datamedium som informerar dem om varje ändrad uppgift [i linjeinformationen] | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.1.2.2.3
  Information till föraren i realtid | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att underrätta förare i realtid om alla ändringar av linjesträckans driftförutsättningar | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets organisationsstruktur, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.1.2.3
  Tidtabeller | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att förse förare med tidtabellsinformation, i pappersform eller i elektronisk form | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.1.2.4
  Delsystemet Rullande materiel | Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande nödvändiga driftsförfaranden i samband med drift av rullande materiel vid störningar. | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av ny/ändrad rullande materiel |
| 4.2.1.3
  Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretaget | Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande nödvändiga driftsförfaranden för annan personal än förare som arbetar på infrastrukturförvaltarens nät | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Förändringar av nätets infrastruktur som leder till ändringar i linjeinformationen eller införandet av ny/ändrad rullande materiel |
| 4.2.1.4
  Dokumentation för infrastrukturförvaltarens trafikledningspersonal | Infrastrukturförvaltare – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande driftsförfaranden för nätet, inbegripet kommunikationsprocedurer och blankettsamling | Förändringar av driftsrutiner för nätet som en följd av en identifierad förbättringsåtgärd (t.ex. en rekommendation som framkommit efter en utredning) |
| Förändringar av nätets infrastruktur som leder till ändrade driftsrutiner |
| 4.2.1.5
  Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan järnvägsföretagets och infrastrukturförvaltarens personal | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Inkludering i de dokument/datamedium som avses i 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 & 4.2.1.4 av en metod för driftskommunikation enligt specifikationerna i bilaga C till denna TSD | I samband med 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 & 4.2.1.4 |
| 4.2.2.1.2
  Tågs synlighet (Främre ände) | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för förares och annan personals kontroll av att belysningen framåt är korrekt | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av ny/ändrad rullande materiel |
| 4.2.2.4
  Krav på fordon för passagerare | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att se till att fordon för passagerare överensstämmer med kraven i denna TSD | Införande av nya/ändrade fordon för passagerare |
| Förändringar av driftsreglerna för nätet, som berör fordon för passagerare |
| 4.2.2.5
  Tågsammansättning | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att se till att tågen är kompatibla med tilldelade tåglägen | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Förändringar av driftsreglerna för nätet, som berör tågsammansättningen |
| Ny/ändrad infrastruktur, signalering eller införande av nya (elektroniska) tågledningssystem |
| 4.2.2.6.1
  Minimikrav på bromssystemet | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för driftspersonalens kontroll av att fordonen i tåget uppfyller kraven i fråga om bromsprestanda | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.2.6.2
  Bromsprestanda | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att förse järnvägsföretaget med information om bromsprestanda | Förändringar av infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande bromsföreskrifter som personalen skall följa, med beaktande av linjesträckans/-sträckornas geografi, tilldelade tåglägen och utveckling av ERTMS/ETCS | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Förändringar av driftsreglerna för nätet, som berör bromsföreskrifterna |
| Ny/ändrad infrastruktur, signalering eller införande av nya (elektroniska) tågledningssystem |
| Införande av ny/ändrad rullande materiel |
| 4.2.2.7.1
  Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick (allmänna krav) | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för driftspersonalens säkerställande av att fordon är i kördugligt skick, inbegripet underrättande av infrastrukturförvaltaren om ändringar som kan påverka driftsprestanda och drift vid störning. | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.2.7.2
  Nödvändiga data | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att se till att tågföringsinformation görs tillgänglig för infrastrukturförvaltaren före avgång | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.3.2
  Tågidentitet | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att tilldela tågen unika och otvetydiga tågidentitetsnummer | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets tågplaneringssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.3.3.1
  Kontroller och prov före avgång | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av de kontroller och prov som skall genomföras före avgång | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.3.3.2
  Information till infrastrukturförvaltaren om tågets driftstatus | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för rapportering av faktorer rörande rullande materiel som skulle kunna påverka tågföringen | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.3.4.1
  Trafikledning Allmänna krav | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för styrning och övervakning av trafiken, inbegripet gränssnitt mot alla ytterligare processer som krävs av järnvägsföretaget | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.3.4.2
  Tågrapportering | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för rapportering av tågs positioner, inbegripet realtidsregistrering av ankomster/avgångar och planerade tider för överlämnande till andra infrastrukturförvaltare. | Förändringar av infrastrukturförvaltarens trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.3.4.3
  Farligt gods | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för övervakning av transport av farligt gods, inklusive tillhandahållande av information enligt infrastrukturförvaltarens krav. | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.3.4.4
  Driftskvalitet | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande av dokumenterade förfaranden som beskriver de interna processerna för övervakning och översyn av driftsprestanda och identifiering av åtgärder som bör vidtas för att förbättra nätets effektivitet. | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem, inbegripet resultatövervakning |
| 4.2.3.5.1
  Registrering av övervakningsdata utanför tåget | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för registrering av de data som krävs, samt metoder för lagring och tillträde | Förändringar av infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Förändringar av nätets infrastruktur som innebär ny/ändrad övervakningsutrustning |
| 4.2.3.5.2
  Registrering av övervakningsdata ombord på tåget | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för registrering av de data som krävs, samt metoder för lagring och tillträde | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av ny/ändrad rullande materiel (lok, motorvagnar) |
| 4.2.3.6.1
  Drift vid störning – meddelande till andra användare | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att informera varandra om situationer som kan förväntas påverka nätets säkerhet, prestanda eller tillgänglighet. | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem |
| 4.2.3.6.2
  Meddelande till förare | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av instruktioner till förare för att hantera situationen vid störningar | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.3.6.3
  Beredskap | Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att hantera drift vid störning, inbegripet fel på rullande materiel och infrastruktur (planer) | Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Förändringar av nätets infrastruktur eller införande av ny/ändrad rullande materiel |
| 4.2.3.7
  Hantering av nödsituationer | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden som i detalj beskriver beredskapsåtgärder för att hantera nödsituationer | Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.2.3.8
  Assistans till tågpersonal vid tillbud/fel som rör rullande materiel | Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för personalens hantering av tekniska fel på eller andra problem med rullande materiel | Förändringar av järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| Införande av ny/ändrad rullande materiel |
| 4.4
  Driftsregler | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande av regler och förfaranden för användning av ETCS och GSM-R och/eller HABD | Införande av ETCS signalsystem och/eller GSM-R radiosystem och/eller HABD |
| 4.6.1.1
  Yrkeskunskaper | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande av en process för att bedöma yrkeskunskaper | Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.6.1.2
  Förmåga att omsätta denna kunskap i praktiken | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av kompetensstyrningssystem för att garantera att personalen är kapabel att omsätta sina kunskaper i praktiken | Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.6.2.2
  Nivå på språkkunskaper | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att bedöma språklig kompetens | Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar |
| 4.6.3.1
  Bedömning av personal – grundläggande krav | Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av processer för bedömning av personal, som omfattar kontroll av






  — | erfarenhet/kvalifikationer, |

Avsnitt i kapitel 4

Arbete som krävs av infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag för att uppnå överensstämmelse med kraven

Typisk utlösande faktor

4.2.1.2.1

Förarens regelbok

Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande nödvändiga driftsförfaranden för arbete på infrastrukturförvaltarens nät

Förändringar av driftinstruktionerna för nätet

4.2.1.2.2.1

Sammanställning av linjeboken

Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande en beskrivning av de linjer som företaget avser att trafikera

Förändringar av nätets infrastruktur (t.ex. ombyggnad av knutpunkter, förändring av signalsystem) som leder till ändringar i linjeinformationen

4.2.1.2.2.2

Ändrade uppgifter

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att förse förare med ett dokument eller datamedium som informerar dem om varje ändrad uppgift [i linjeinformationen]

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.1.2.2.3

Information till föraren i realtid

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att underrätta förare i realtid om alla ändringar av linjesträckans driftförutsättningar

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets organisationsstruktur, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.1.2.3

Tidtabeller

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att förse förare med tidtabellsinformation, i pappersform eller i elektronisk form

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.1.2.4

Delsystemet Rullande materiel

Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande nödvändiga driftsförfaranden i samband med drift av rullande materiel vid störningar.

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av ny/ändrad rullande materiel

4.2.1.3

Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretaget

Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande nödvändiga driftsförfaranden för annan personal än förare som arbetar på infrastrukturförvaltarens nät

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Förändringar av nätets infrastruktur som leder till ändringar i linjeinformationen eller införandet av ny/ändrad rullande materiel

4.2.1.4

Dokumentation för infrastrukturförvaltarens trafikledningspersonal

Infrastrukturförvaltare – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande driftsförfaranden för nätet, inbegripet kommunikationsprocedurer och blankettsamling

Förändringar av driftsrutiner för nätet som en följd av en identifierad förbättringsåtgärd (t.ex. en rekommendation som framkommit efter en utredning)

Förändringar av nätets infrastruktur som leder till ändrade driftsrutiner

4.2.1.5

Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan järnvägsföretagets och infrastrukturförvaltarens personal

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Inkludering i de dokument/datamedium som avses i 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 & 4.2.1.4 av en metod för driftskommunikation enligt specifikationerna i bilaga C till denna TSD

I samband med 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 & 4.2.1.4

4.2.2.1.2

Tågs synlighet (Främre ände)

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för förares och annan personals kontroll av att belysningen framåt är korrekt

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av ny/ändrad rullande materiel

4.2.2.4

Krav på fordon för passagerare

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att se till att fordon för passagerare överensstämmer med kraven i denna TSD

Införande av nya/ändrade fordon för passagerare

Förändringar av driftsreglerna för nätet, som berör fordon för passagerare

4.2.2.5

Tågsammansättning

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att se till att tågen är kompatibla med tilldelade tåglägen

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Förändringar av driftsreglerna för nätet, som berör tågsammansättningen

Ny/ändrad infrastruktur, signalering eller införande av nya (elektroniska) tågledningssystem

4.2.2.6.1

Minimikrav på bromssystemet

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för driftspersonalens kontroll av att fordonen i tåget uppfyller kraven i fråga om bromsprestanda

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.2.6.2

Bromsprestanda

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att förse järnvägsföretaget med information om bromsprestanda

Förändringar av infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Järnvägsföretag – Upprättande/översyn av ett dokument eller ett datamedium innehållande bromsföreskrifter som personalen skall följa, med beaktande av linjesträckans/-sträckornas geografi, tilldelade tåglägen och utveckling av ERTMS/ETCS

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Förändringar av driftsreglerna för nätet, som berör bromsföreskrifterna

Ny/ändrad infrastruktur, signalering eller införande av nya (elektroniska) tågledningssystem

Införande av ny/ändrad rullande materiel

4.2.2.7.1

Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick (allmänna krav)

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för driftspersonalens säkerställande av att fordon är i kördugligt skick, inbegripet underrättande av infrastrukturförvaltaren om ändringar som kan påverka driftsprestanda och drift vid störning.

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.2.7.2

Nödvändiga data

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att se till att tågföringsinformation görs tillgänglig för infrastrukturförvaltaren före avgång

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.3.2

Tågidentitet

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att tilldela tågen unika och otvetydiga tågidentitetsnummer

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets tågplaneringssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.3.3.1

Kontroller och prov före avgång

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av de kontroller och prov som skall genomföras före avgång

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.3.3.2

Information till infrastrukturförvaltaren om tågets driftstatus

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för rapportering av faktorer rörande rullande materiel som skulle kunna påverka tågföringen

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.3.4.1

Trafikledning Allmänna krav

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för styrning och övervakning av trafiken, inbegripet gränssnitt mot alla ytterligare processer som krävs av järnvägsföretaget

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.3.4.2

Tågrapportering

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för rapportering av tågs positioner, inbegripet realtidsregistrering av ankomster/avgångar och planerade tider för överlämnande till andra infrastrukturförvaltare.

Förändringar av infrastrukturförvaltarens trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.3.4.3

Farligt gods

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för övervakning av transport av farligt gods, inklusive tillhandahållande av information enligt infrastrukturförvaltarens krav.

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.3.4.4

Driftskvalitet

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande av dokumenterade förfaranden som beskriver de interna processerna för övervakning och översyn av driftsprestanda och identifiering av åtgärder som bör vidtas för att förbättra nätets effektivitet.

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem, inbegripet resultatövervakning

4.2.3.5.1

Registrering av övervakningsdata utanför tåget

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för registrering av de data som krävs, samt metoder för lagring och tillträde

Förändringar av infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Förändringar av nätets infrastruktur som innebär ny/ändrad övervakningsutrustning

4.2.3.5.2

Registrering av övervakningsdata ombord på tåget

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för registrering av de data som krävs, samt metoder för lagring och tillträde

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av ny/ändrad rullande materiel (lok, motorvagnar)

4.2.3.6.1

Drift vid störning – meddelande till andra användare

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att informera varandra om situationer som kan förväntas påverka nätets säkerhet, prestanda eller tillgänglighet.

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av nya (elektroniska) trafikledningssystem

4.2.3.6.2

Meddelande till förare

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av instruktioner till förare för att hantera situationen vid störningar

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.3.6.3

Beredskap

Infrastrukturförvaltare – Fastställande/översyn av förfaranden för att hantera drift vid störning, inbegripet fel på rullande materiel och infrastruktur (planer)

Förändringar av infrastrukturförvaltarens eller järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Förändringar av nätets infrastruktur eller införande av ny/ändrad rullande materiel

4.2.3.7

Hantering av nödsituationer

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden som i detalj beskriver beredskapsåtgärder för att hantera nödsituationer

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.2.3.8

Assistans till tågpersonal vid tillbud/fel som rör rullande materiel

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för personalens hantering av tekniska fel på eller andra problem med rullande materiel

Förändringar av järnvägsföretagets trafikledningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Införande av ny/ändrad rullande materiel

4.4

Driftsregler

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande av regler och förfaranden för användning av ETCS och GSM-R och/eller HABD

Införande av ETCS signalsystem och/eller GSM-R radiosystem och/eller HABD

4.6.1.1

Yrkeskunskaper

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande av en process för att bedöma yrkeskunskaper

Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.6.1.2

Förmåga att omsätta denna kunskap i praktiken

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av kompetensstyrningssystem för att garantera att personalen är kapabel att omsätta sina kunskaper i praktiken

Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.6.2.2

Nivå på språkkunskaper

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att bedöma språklig kompetens

Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.6.3.1

Bedömning av personal – grundläggande krav

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av processer för bedömning av personal, som omfattar kontroll av

—

erfarenhet/kvalifikationer,

| — | språklig kompetens, |
| --- | --- |

—

språklig kompetens,

| — | bibehållande av kompetens |
| --- | --- |

—

bibehållande av kompetens

Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.6.3.2

Analys av utbildningsbehov

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av processen för genomförande och uppdatering av analyser av personalens utbildningsbehov

Förändringar av infrastrukturförvaltarens/järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.6.3.2.3

Särskilda krav för tågpersonal

Järnvägsföretag – Fastställande/översyn av processen för tågpersonalens tillägnande och bibehållande av följande kunskaper:

| — | Linjekännedom |
| --- | --- |

—

Linjekännedom

| — | Kännedom om rullande materiel |
| --- | --- |

—

Kännedom om rullande materiel

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.7.1

Villkor avseende hälsa och säkerhet

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av förfaranden för att garantera personalens medicinska lämplighet, inbegripet kontroller av drogers och alkohols inverkan på operativa prestanda

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.7.2–4.7.4

Kriterier för godkännande av företagsläkare, medicinska organisationer, psykologer & undersökningar

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av kriterier för

| — | godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer, |
| --- | --- |

—

godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer,

| — | godkännande av psykologer, |
| --- | --- |

—

godkännande av psykologer,

| — | medicinska och psykologiska undersökningar |
| --- | --- |

—

medicinska och psykologiska undersökningar

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

Förändringar av nationella regler och praxis för godkännande av praktiserande läkare och erkännande av organisationer

4.7.5

Medicinska krav

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av medicinska krav, vilket skall omfatta krav avseende

| — | allmän hälsa, |
| --- | --- |

—

allmän hälsa,

| — | syn, |
| --- | --- |

—

syn,

| — | hörsel, |
| --- | --- |

—

hörsel,

| — | graviditet. |
| --- | --- |

—

graviditet.

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

4.7.6

Särskilda krav knutna till uppgiften att köra ett tåg

Infrastrukturförvaltare/järnvägsföretag – Fastställande/översyn av särskilda medicinska krav för förare, vilket skall omfatta krav avseende

| — | EKG (ålder 40+), |
| --- | --- |

—

EKG (ålder 40+),

| — | syn, |
| --- | --- |

—

syn,

| — | hörsel/talförmåga, |
| --- | --- |

—

hörsel/talförmåga,

| — | antropometri. |
| --- | --- |

—

antropometri.

Förändringar av järnvägsföretagets driftssäkerhetsstyrningssystem, som leder till ändringar i fråga om roller och ansvar

BILAGA O

Ej utnyttjad

BILAGA P

Fordonsidentitet

Allmänna anmärkningar:

1   I denna bilaga beskrivs den numrering och tillhörande märkning som skall anbringas på ett synligt sätt på varje fordon för att ge det en unik identitet i driftsammanhang. Här beskrivs inga andra numreringar eller märkningar som eventuellt ingraverats eller fastsatts på permanent sätt på fordonens chassin eller huvudkomponenter i samband med konstruktionen.

2   Numreringens och den tillhörande märkningens överensstämmelse med beskrivningarna i denna bilaga är inte obligatorisk för

| — | fordon som endast används på nät där denna TSD inte är tillämplig, |
| --- | --- |

—

fordon som endast används på nät där denna TSD inte är tillämplig,

| — | fordon av historiskt värde med bevarat utseende, |
| --- | --- |

—

fordon av historiskt värde med bevarat utseende,

| — | fordon som inte normalt används eller transporteras på de nät där denna TSD är tillämplig. |
| --- | --- |

—

fordon som inte normalt används eller transporteras på de nät där denna TSD är tillämplig.

Dessa fordon måste dock tilldelas ett tillfälligt nummer för att de skall få gå i drift.

3   Denna bilaga kommer att genomgå ändringar till följd av den framtida utvecklingen av RIC liksom den framtida utvecklingen och genomförandet av TSD Telematikapplikationer för persontrafik.

Standardnummer och tillhörande bokstavsbeteckningar

Varje järnvägsfordon ges ett nummer bestående av 12 siffror (kallat standardnummer) med följande struktur:

| Typ av rullande materiel | Typ av fordon och indikation om driftskompatibilitet
  [2 siffror] | Land i vilket fordonet är registrerat
  [2 siffror] | Tekniska egenskaper
  [4 siffror] | Löpnummer
  [3 siffror] | Kontrollsiffra
  [1 siffra] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godsvagnar | 00 till 09
  10 till 19
  20 till 29
  30 till 39
  40 till 49
  80 till 89

  [detaljer i bilaga P.6] | 01 till 99

  [detaljer i bilaga P.4] | 0000 till 9999

  [detaljer i bilaga P.9] | 001 till 999 | 0 till 9

  [detaljer i bilaga P.3] |
| Personvagnar | 50 till 59
  60 till 69
  70 till 79

  [detaljer i bilaga P.7] | 0000 till 9999

  [detaljer i bilaga P.10] | 001 till 999 |
| Dragfordon | 90 till 99

  [detaljer i bilaga P.8] | 0000001 till 8999999

  [innebörden hos dessa siffror definieras av medlemsstaterna, eventuellt genom bilaterala eller multilaterala överenskommelser] |
| Specialfordon | 9000 till 9999

  [detaljer i bilaga P.11] | 001 till 999 |

Typ av rullande materiel

Typ av fordon och indikation om driftskompatibilitet

[2 siffror]

Land i vilket fordonet är registrerat

[2 siffror]

Tekniska egenskaper

[4 siffror]

Löpnummer

[3 siffror]

Kontrollsiffra

[1 siffra]

Godsvagnar

00 till 09

10 till 19

20 till 29

30 till 39

40 till 49

80 till 89

[detaljer i bilaga P.6]

01 till 99

[detaljer i bilaga P.4]

0000 till 9999

[detaljer i bilaga P.9]

001 till 999

0 till 9

[detaljer i bilaga P.3]

Personvagnar

50 till 59

60 till 69

70 till 79

[detaljer i bilaga P.7]

0000 till 9999

[detaljer i bilaga P.10]

001 till 999

Dragfordon

90 till 99

[detaljer i bilaga P.8]

0000001 till 8999999

[innebörden hos dessa siffror definieras av medlemsstaterna, eventuellt genom bilaterala eller multilaterala överenskommelser]

Specialfordon

9000 till 9999

[detaljer i bilaga P.11]

001 till 999

Inom ett visst land, räcker det med de 7 siffrorna för tekniska egenskaper och löpnummer för att unikt kunna identifiera ett fordon inom varje undergrupp av godsvagnar, personvagnar, dragfordon (1) och specialfordon (2).

Bokstavsmärkning (litterering) kompletterar numret:

| a) | Märkningar kopplade till driftskompatibilitet (detaljer i bilaga P.5). |
| --- | --- |

a)

Märkningar kopplade till driftskompatibilitet (detaljer i bilaga P.5).

| b) | Förkortning för det land där fordonet är registrerat (detaljer i bilaga P.4). |
| --- | --- |

b)

Förkortning för det land där fordonet är registrerat (detaljer i bilaga P.4).

| c) | Innehavarens (3) förkortning (detaljer i bilaga P.1). |
| --- | --- |

c)

Innehavarens (3) förkortning (detaljer i bilaga P.1).

| d) | Beteckningar för de tekniska egenskaperna (detaljer i bilaga P.13 för personvagnar, bilaga P.12 för godsvagnar, bilaga P.14 för specialfordon). |
| --- | --- |

d)

Beteckningar för de tekniska egenskaperna (detaljer i bilaga P.13 för personvagnar, bilaga P.12 för godsvagnar, bilaga P.14 för specialfordon).

Tekniska egenskaper, koder och förkortningar behandlas av ett eller flera organ (nedan kallade det ”centrala organet”) för att läggas fram som ett förslag av ERA (Europeiska järnvägsbyrån) som ett resultat av åtgärd nr 15 i byråns arbetsprogram för 2005.

Tilldelning av nummer

Regler för hantering av numren kommer att föreslås av ERA som en del av åtgärd nr 15 i byråns arbetsprogram för 2005.

---

(1)  För dragfordon måste numret vara unikt inom ett visst land med 6 siffror.

(2)  För specialfordon måste numret vara unikt inom ett visst land med den första siffran och de 5 sista siffrorna för tekniska egenskaper och löpnummer.

(3)  Innehavaren av ett fordon är den person som, i egenskap av ägare eller innehavare av nyttjanderätten till ett fordon, på permanent basis använder fordonet i ekonomisk verksamhet som ett transportmedel, och som är registrerad som sådan i Registret för rullande materiel.

BILAGA P.1

Märkning med beteckning för innehavare

Definition av märkningen med beteckning för fordonsinnehavaren, VKM (Vehicle Keeper Marking)

En märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (VKM) är en alfanumerisk kod, bestående av 2 till 5 tecken (1). En VKM-märkning skall finnas på varje järnvägsfordon, intill fordonsnumret. VKM anger den beteckning för fordonsinnehavaren som finns registrerad i Registret för rullande materiel.

En VKM skall vara unik i alla de länder som omfattas av denna TSD liksom i alla länder som ingår överenskommelser om tillämpning av det system för fordonsnumrering och märkning med beteckning för fordonsinnehavaren som beskrivs i denna TSD.

Format för märkningen med beteckning för fordonsinnehavaren

VKM är en representation av fordonsinnehavarens fullständiga namn eller en förkortning av detta, om möjligt en igenkännlig sådan. Alla 26 bokstäver i det latinska alfabetet kan användas. Bokstäverna i VKM skrivs med versaler. Bokstäver som inte står för den första bokstaven i ett ord i innehavarens namn kan skrivas med gemener. Vid kontrollen av att beteckningen är unik, ignoreras skillnaden mellan versaler och gemener.

Bokstäver kan innefatta diakritiska tecken (2). Diakritiska tecken som används tillsammans med bokstäver ignoreras vid kontrollen av att beteckningen är unik.

För fordon vars innehavare är etablerade i ett land där det latinska alfabetet inte används, kan en transkribering av VKM till det egna alfabetet läggas till efter VKM, åtskild från den latinska beteckningen med ett snedstreck (”/”). Denna transkriberade VKM bortses ifrån vid databehandling.

Undantag från kravet på märkning med beteckning för fordonsinnehavaren

Medlemsstater kan besluta om att tillämpa följande undantag.

En VKM krävs inte på fordon vars numreringssystem inte omfattas av reglerna i denna bilaga (jfr allmän anmärkning, punkt 2). Likväl måste adekvat information om fordonsinnehavarens identitet tillhandahållas de organisationer som berörs av fordonens framförande på nät som omfattas av denna TSD.

Om innehavarens fullständiga namn och adressuppgifter finns angivna på fordonet, krävs ingen VKM för

| — | fordon vars innehavare har en så begränsad fordonspark att det inte motiverar användning av en VKM, |
| --- | --- |

—

fordon vars innehavare har en så begränsad fordonspark att det inte motiverar användning av en VKM,

| — | specialfordon för underhåll av infrastruktur. |
| --- | --- |

—

specialfordon för underhåll av infrastruktur.

En VKM krävs inte för lok, motorvagnar och personvagnar som endast används i nationell trafik, förutsatt att

| — | de bär innehavarens logotyp och att denna logotyp innehåller samma och väl igenkännliga bokstäver som VKM, |
| --- | --- |

—

de bär innehavarens logotyp och att denna logotyp innehåller samma och väl igenkännliga bokstäver som VKM,

| — | de bär en väl igenkännlig logotyp som godtagits av behörig nationell myndighet som en fullgod motsvarighet till VKM. |
| --- | --- |

—

de bär en väl igenkännlig logotyp som godtagits av behörig nationell myndighet som en fullgod motsvarighet till VKM.

Om en företagslogotyp anbringas utöver en VKM, anses endast VKM:en som den giltiga märkningen, och logotypen ignoreras.

Bestämmelser angående tilldelning av märkningar med beteckning för fordonsinnehavaren

En fordonsinnehavare kan tilldelas mer än en VKM i följande fall:

| — | Fordonsinnehavaren har ett formellt namn på mer än ett språk. |
| --- | --- |

—

Fordonsinnehavaren har ett formellt namn på mer än ett språk.

| — | En fordonsinnehavare har goda skäl att skilja mellan separata fordonsparker inom ramen för sin organisation. |
| --- | --- |

—

En fordonsinnehavare har goda skäl att skilja mellan separata fordonsparker inom ramen för sin organisation.

En enda VKM kan utfärdas för en grupp av företag som

| — | ingår i en gemensam företagsstruktur som har utsett och bemyndigat en organisation inom denna struktur för att hantera alla frågor för alla de övrigas räkning, |
| --- | --- |

—

ingår i en gemensam företagsstruktur som har utsett och bemyndigat en organisation inom denna struktur för att hantera alla frågor för alla de övrigas räkning,

| — | har bemyndigat en enda, separat juridisk person för att hantera alla frågor för deras räkning, i vilket fall denna juridiska person räknas som innehavaren. |
| --- | --- |

—

har bemyndigat en enda, separat juridisk person för att hantera alla frågor för deras räkning, i vilket fall denna juridiska person räknas som innehavaren.

Register över märkningar med beteckning för fordonsinnehavaren och förfaranden för tilldelning

Registret över VKM är offentligt och uppdateras i realtid.

En ansökan om en VKM registreras hos den ansökandes behöriga nationella myndighet och vidarebefordras till det centrala organet. En VKM får användas endast efter offentliggörande av det centrala organet.

Den som tilldelats en VKM måste informera den behöriga nationella myndigheten så snart han/hon slutar att använda denna VKM, och den behöriga nationella myndigheten skall vidarebefordra denna information till det centrala organet. Denna VKM kommer därefter att återkallas, så snart innehavaren visat att märkningen har ändrats på samtliga berörda fordon. Samma VKM kommer inte att ges ut igen under 10 år, annat än om den ges ut igen till den ursprungliga innehavaren eller på dennes begäran ges ut till en annan innehavare.

En VKM kan överföras till en annan innehavare som är den ursprungliga innehavarens rättsliga efterträdare. En VKM fortsätter att vara giltig även om innehavaren ändrar sitt namn till ett namn som inte har några likheter med VKM.

Ett första utkast till förteckning över VKM kommer att upprättas med utgångspunkt från befintliga förkortningar för järnvägsföretag.

VKM skall anbringas på alla nytillverkade godsvagnar efter det att relevanta TSD trätt i kraft. För befintliga godsvagnar gäller en tidsfrist fram till slutet av 2014 för krav på överensstämmelse med VKM-märkningen.

---

(1)  För NMBS/SNCB är fortsatt användning av bokstaven B inskriven i en cirkel tillåten.

(2)  Diakritiska tecken är ”accent-tecken”, som i À, Ç, Ö, Č, Ž, Å etc. Specialbokstäver som Ø och Æ representeras som enskilda bokstäver. Vid kontroll av att beteckningen är unik behandlas Ø som O och Æ som A.

BILAGA P.2

Märkning med nummer och tillhörande bokstavskombination på fordonskarossen

Allmänna bestämmelser för externa märkningar

De versaler och siffror som ingår i den märkning som skall anbringas skall vara minst 80 mm höga, i ett sans serif-typsnitt av tryckkvalitet. En lägre höjd får endast användas i de fall det inte finns någon annan möjlighet än att placera märkningen på rambalkarna.

Märkningen skall inte placeras högre än 2 meter över rälsöverkant.

Godsvagnar

Märkningen skall skrivas på godsvagnars karosser på följande sätt:

| 23 | TEN | 31 | TEN | 33 | TEN | 43 | | (I detta fall utan VKM, skall fullständiga namn- och adressuppgifter finnas påskrivna på fordonet) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 | D-RFC | 80 | D-DB | 84 | NL-ACTS | 87 | F |
| 7369 553–4 | 0691 235–2 | 4796 100–8 | 4273 361–3 |
| Zcs | Tanoos | Slpss | Laeks |

23

TEN

31

TEN

33

TEN

43

(I detta fall utan VKM, skall fullständiga namn- och adressuppgifter finnas påskrivna på fordonet)

80

D-RFC

80

D-DB

84

NL-ACTS

87

F

7369 553–4

0691 235–2

4796 100–8

4273 361–3

Zcs

Tanoos

Slpss

Laeks

För godsvagnar vars kaross inte har en tillräckligt stor yta för en märkning med denna utformning, detta gäller särskilt flakvagnar, skall märkningen utformas enligt följande:

| 01 | 87 | 3320 644–7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F-SNCF | Ks |

01

87

3320 644–7

TEN

F-SNCF

Ks

Om en eller flera underlitteror med nationell innebörd finns påskrivna på en godsvagn, skall denna nationella märkning stå efter den internationella märkningen och åtskild från denna med ett bindestreck.

Personvagnar och manövervagnar

Numret skall anbringas på båda sidoväggarna av fordonet, på följande sätt:

| F-SNCF | 61 87

  – 7 |
| --- | --- |

F-SNCF

Formula

Märkningen för det land i vilket fordonet är registrerat och för de tekniska egenskaperna placeras precis före, efter eller under det tolvsiffriga fordonsnumret.

I fråga om manövervagnar skall numret också vara skrivet inuti förarhytten.

Lok, motorvagnar och specialfordon

Det 12-siffriga standardnumret skall märkas på bägge sidoväggarna av dragfordon som används i internationell trafik, på följande sätt:

91 88 0001323–0

Det 12-siffriga standardnumret skall också vara skrivet inuti var och en av dragfordonsparkens förarhytter.

Innehavaren kan lägga till en egen litteramärkning, med större teckenstorlek än standardnumret, som kan vara användbar ur driftsynpunkt. (Vanligen består den egna märkningen av siffrorna i löpnumret tillsammans med kompletterande bokstavskoder.) Placeringen av den egna litteramärkningen väljs av innehavaren.

| Exempel | SP 42037 | ES 64 F4–099 | 88–1323 | 473011 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 92 51 0042037–9 | 94 80 0189 999–6 | 91 88 0001323–0 | 92 87 473011–0 | 94 79 2 642 185–5 |

Exempel

SP 42037

ES 64 F4–099

88–1323

473011

92 51 0042037–9

94 80 0189 999–6

91 88 0001323–0

92 87 473011–0

94 79 2 642 185–5

Dessa regler kan modifieras i bilaterala överenskommelser för fordon som redan är i bruk när denna TSD träder i kraft och som är avsedda för en viss trafik, förutsatt att det inte finns någon risk för sammanblandning mellan olika fordonsparker som används på de berörda järnvägsnäten. Undantaget är tillämpligt under en tidsperiod som bestäms av behörig nationell myndighet.

Den nationella myndigheten kan föreskriva att bokstavskoden för land och VKM skall anges utöver det 12-siffriga fordonsnumret.

BILAGA P.3

Regler för bestämning av kontrollsiffran (siffra nr 12)

Kontrollsiffran bestäms på följande sätt:

| — | Siffrorna på de jämna positionerna i basnumret (räknat från höger) tas med sina egna decimalvärden. |
| --- | --- |

—

Siffrorna på de jämna positionerna i basnumret (räknat från höger) tas med sina egna decimalvärden.

| — | Siffrorna på de udda positionerna i basnumret (räknat från höger) multipliceras med 2. |
| --- | --- |

—

Siffrorna på de udda positionerna i basnumret (räknat från höger) multipliceras med 2.

| — | Summan av siffrorna på jämna positioner och de tal som blir produkterna vid multipliceringen av siffrorna på udda positioner räknas sedan ut. |
| --- | --- |

—

Summan av siffrorna på jämna positioner och de tal som blir produkterna vid multipliceringen av siffrorna på udda positioner räknas sedan ut.

| — | Entalssiffran i denna summa hålls i minnet. |
| --- | --- |

—

Entalssiffran i denna summa hålls i minnet.

| — | Det tal som måste läggas till denna entalssiffra för att summan skall bli 10 utgör kontrollsiffran. Skulle entalssiffran vara noll, blir även kontrollsiffran noll. |
| --- | --- |

—

Det tal som måste läggas till denna entalssiffra för att summan skall bli 10 utgör kontrollsiffran. Skulle entalssiffran vara noll, blir även kontrollsiffran noll.

Exempel:

| 1 - | Antag att basnumret är | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Multiplikationsfaktor | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |
| | Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52 |
| | Entalssiffran i denna summa är 2.
  Kontrollsiffran blir därmed 8, och basnumret blir således registreringsnumret 33 84 4796 100 8. |
| 2 - | Antag att basnumret är | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| | Multiplikationsfaktor | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |
| | Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40 |
| | Entalssiffran i denna summa är 0.
  Kontrollsiffran blir därmed 0, och basnumret blir således registreringsnumret 31 51 3320 198–0. |

1 -

Antag att basnumret är

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Multiplikationsfaktor

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Entalssiffran i denna summa är 2.

Kontrollsiffran blir därmed 8, och basnumret blir således registreringsnumret 33 84 4796 100 8.

2 -

Antag att basnumret är

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Multiplikationsfaktor

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Entalssiffran i denna summa är 0.

Kontrollsiffran blir därmed 0, och basnumret blir således registreringsnumret 31 51 3320 198–0.

BILAGA P.4

Koder för de länder där fordonen är registrerade (siffror nr 3–4 och förkortning)

”Information som avser tredjeländer ges endast i informationssyfte.”

| Länder | Alfabetisk landskod (3) | Numerisk landskod | Företag som berörs av hakparenteserna i bilagorna P.6 och P.7 (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albanien | AL | 41 | HSh |
| Algeriet | DZ | 92 | SNTF |
| Armenien | AM (1) | 58 | ARM |
| Österrike | A | 81 | ÖBB |
| Azerbajdzjan | AZ | 57 | AZ |
| Vitryssland | BY | 21 | BC |
| Belgien | B | 88 | SNCB/NMBS |
| Bosnien och Hercegovina | BIH | 44 | ŽRS |
| 50 | ŽFBH |
| Bulgarien | BG | 52 | BDZ, SRIC |
| Kina | RC | 33 | KZD |
| Kroatien | HR | 78 | HŽ |
| Kuba | CU (1) | 40 | FC |
| Cypern | CY | | |
| Tjeckien | CZ | 54 | ČD |
| Danmark | DK | 86 | DSB, BS |
| Egypten | ET | 90 | ENR |
| Estland | EST | 26 | EVR |
| Finland | FIN | 10 | VR, RHK |
| Frankrike | F | 87 | SNCF, RFF |
| Georgien | GE | 28 | GR |
| Tyskland | D | 80 | DB, AAE (2) |
| Grekland | GR | 73 | CH |
| Ungern | H | 55 | MÁV, GySEV/ROeEE (2) |
| Iran | IR | 96 | RAI |
| Irak | IRQ (1) | 99 | IRR |
| Irland | IRL | 60 | CIE |
| Israel | IL | 95 | IR |
| Italien | I | 83 | FS, FNME (2) |
| Japan | J | 42 | EJRC |
| Kazakstan | KZ | 27 | KZH |
| Kirgizistan | KS | 59 | KRG |
| Lettland | LV | 25 | LDZ |
| Libanon | RL | 98 | CEL |
| Liechtenstein | LIE (1) | | |
| Litauen | LT | 24 | LG |
| Luxemburg | L | 82 | CFL |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | MK | 65 | CFARYM (MŽ) |
| Malta | M | | |
| Moldova | MD (1) | 23 | CFM |
| Monaco | MC | | |
| Mongoliet | MGL | 31 | MTZ |
| Marocko | MA | 93 | ONCFM |
| Nederländerna | NL | 84 | NS |
| Nordkorea | PRK (1) | 30 | ZC |
| Norge | N | 76 | NSB, JBV |
| Polen | PL | 51 | PKP |
| Portugal | P | 94 | CP, REFER |
| Rumänien | RO | 53 | CFR |
| Ryssland | RUS | 20 | RZD |
| Serbien och Montenegro | SCG | 72 | JŽ |
| Slovakien | SK | 56 | ŽSSK, ŽSR |
| Slovenien | SLO | 79 | SŽ |
| Sydkorea | ROK | 61 | KNR |
| Spanien | E | 71 | RENFE |
| Sverige | S | 74 | GC, BV |
| Schweiz | CH | 85 | SBB/CFF/FFS, BLS (2) |
| Syrien | SYR | 97 | CFS |
| Tadzjikistan | TJ | 66 | TZD |
| Tunisien | TN | 91 | SNCFT |
| Turkiet | TR | 75 | TCDD |
| Turkmenistan | TM | 67 | TRK |
| Ukraina | UA | 22 | UZ |
| Storbritannien | GB | 70 | BR |
| Uzbekistan | UZ | 29 | UTI |
| Vietnam | VN (1) | 32 | DSVN |

Länder

Alfabetisk landskod (3)

Numerisk landskod

Företag som berörs av hakparenteserna i bilagorna P.6 och P.7 (4)

Albanien

AL

41

HSh

Algeriet

DZ

92

SNTF

Armenien

AM (1)

58

ARM

Österrike

A

81

ÖBB

Azerbajdzjan

AZ

57

AZ

Vitryssland

BY

21

BC

Belgien

B

88

SNCB/NMBS

Bosnien och Hercegovina

BIH

44

ŽRS

50

ŽFBH

Bulgarien

BG

52

BDZ, SRIC

Kina

RC

33

KZD

Kroatien

HR

78

HŽ

Kuba

CU (1)

40

FC

Cypern

CY

Tjeckien

CZ

54

ČD

Danmark

DK

86

DSB, BS

Egypten

ET

90

ENR

Estland

EST

26

EVR

Finland

FIN

10

VR, RHK

Frankrike

F

87

SNCF, RFF

Georgien

GE

28

GR

Tyskland

D

80

DB, AAE (2)

Grekland

GR

73

CH

Ungern

H

55

MÁV, GySEV/ROeEE (2)

Iran

IR

96

RAI

Irak

IRQ (1)

99

IRR

Irland

IRL

60

CIE

Israel

IL

95

IR

Italien

I

83

FS, FNME (2)

Japan

J

42

EJRC

Kazakstan

KZ

27

KZH

Kirgizistan

KS

59

KRG

Lettland

LV

25

LDZ

Libanon

RL

98

CEL

Liechtenstein

LIE (1)

Litauen

LT

24

LG

Luxemburg

L

82

CFL

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

MK

65

CFARYM (MŽ)

Malta

M

Moldova

MD (1)

23

CFM

Monaco

MC

Mongoliet

MGL

31

MTZ

Marocko

MA

93

ONCFM

Nederländerna

NL

84

NS

Nordkorea

PRK (1)

30

ZC

Norge

N

76

NSB, JBV

Polen

PL

51

PKP

Portugal

P

94

CP, REFER

Rumänien

RO

53

CFR

Ryssland

RUS

20

RZD

Serbien och Montenegro

SCG

72

JŽ

Slovakien

SK

56

ŽSSK, ŽSR

Slovenien

SLO

79

SŽ

Sydkorea

ROK

61

KNR

Spanien

E

71

RENFE

Sverige

S

74

GC, BV

Schweiz

CH

85

SBB/CFF/FFS, BLS (2)

Syrien

SYR

97

CFS

Tadzjikistan

TJ

66

TZD

Tunisien

TN

91

SNCFT

Turkiet

TR

75

TCDD

Turkmenistan

TM

67

TRK

Ukraina

UA

22

UZ

Storbritannien

GB

70

BR

Uzbekistan

UZ

29

UTI

Vietnam

VN (1)

32

DSVN

---

(1)  Koder som skall bekräftas.

(2)  Till dess att de förändringar som beskrivs i punkt 3 under de allmänna anmärkningarna trätt i kraft, kan dessa företag använda koderna 43 (GySEV/ROeEE), 63 (BLS), 64 (FNME), 68 (AAE). En uppdateringsperiod kommer sedan att fastställas tillsammans med de berörda medlemsstaterna.

(3)  Enligt det alfabetiska kodsystem som beskrivs i tillägg 4 till 1949 års konvention och artikel 45.4 i 1968 års konvention om vägtrafik.

(4)  Företag som, vid tiden för ikraftträdandet, var medlemmar i UIC eller OSShD (OSJD) och använde den beskrivna landskoden som företagskod.

BILAGA P.5

Bokstavsmärkning för driftskompatibilitet

| TEN | : | Fordon som överensstämmer med TSD Rullande materiel |
| --- | --- | --- |
| RIV | : | Godsvagn som överensstämmer med RIV-reglerna den dag dessa upphör att gälla |
| PPW | : | Godsvagn som överensstämmer med PPW-reglerna (inom OSShD-staterna) |
| RIC | : | Personvagn som överensstämmer/överensstämde med RIC-reglerna |

TEN

:

Fordon som överensstämmer med TSD Rullande materiel

RIV

:

Godsvagn som överensstämmer med RIV-reglerna den dag dessa upphör att gälla

PPW

:

Godsvagn som överensstämmer med PPW-reglerna (inom OSShD-staterna)

RIC

:

Personvagn som överensstämmer/överensstämde med RIC-reglerna

Bokstavsmärkningen för driftskompatibilitet rörande specialfordon beskrivs i bilaga P.14.

BILAGA P.6

Koder som används på godsvagnar för att ange driftskompatibilitet (siffror nr 1–2).

| | 2:a siffran | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2:a siffran |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1:a siffran | 1:a siffran |
| | | Spårvidd | fast eller variabel | fast | variabel | fast | variabel | fast | variabel | fast | variabel | fast eller variabel | Spårvidd | |
| TSD (1)

  och/eller
  COTIF (2)

  och/eller
  PPW | 0 | med axlar | Reserv | TSD och/eller COTIF godsvagnar (2)


  [vars innehavare är ett järnvägsföretag enligt förteckningen i bilaga P.4] | Används inte i avvaktan på ytterligare beslut | PPW godsvagnar
  (variabel spårvidd) | med axlar | 0 |
| 1 | med boggier | Godsvagnar som används av industrin | med boggier | 1 |
| 2 | med axlar | Reserv | TSD och/eller COTIF godsvagnar (2) [vars innehavare är ett järnvägsföretag enligt förteckningen i bilaga P.4]
  PPW godsvagnar | TSD och/eller COTIF godsvagnar (2)

  PPW godsvagnar | Övriga TSD och/eller COTIF godsvagnar (2)

  PPW godsvagnar | PPW godsvagnar
  (fast spårvidd) | med axlar | 2 |
| 3 | med boggier | med boggier | 3 |
| Ej TSD
  och ej COTIF (2)

  och ej PPW | 4 | med axlar (3) | Tjänstevagnar | Övriga godsvagnar

  [vars innehavare är ett järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Övriga godsvagnar | Övriga godsvagnar | Godsvagnar med särskild numrering för tekniska egenskaper | med axlar (4) | 4 |
| 8 | med boggier (3) | med boggier (4) | 8 |
| | | Trafik | Nationell trafik eller internationell trafik enligt särskild överenskommelse | Internationell trafik enligt särskild överenskommelse | Nationell trafik | Internationell trafik enligt särskild överenskommelse | Nationell trafik | Internationell trafik enligt särskild överenskommelse | Nationell trafik | Internationell trafik enligt särskild överenskommelse | Nationell trafik | Nationell trafik eller internationell trafik enligt särskild överenskommelse | Trafik | |
| | 1:a siffran | | | | | | | | | | | 1:a siffran |
| 2:a siffran | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2:a siffran |

2:a siffran

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2:a siffran

1:a siffran

1:a siffran

Spårvidd

fast eller variabel

fast

variabel

fast

variabel

fast

variabel

fast

variabel

fast eller variabel

Spårvidd

TSD (1)

och/eller

COTIF (2)

och/eller

PPW

0

med axlar

Reserv

TSD och/eller COTIF godsvagnar (2)

[vars innehavare är ett järnvägsföretag enligt förteckningen i bilaga P.4]

Används inte i avvaktan på ytterligare beslut

PPW godsvagnar

(variabel spårvidd)

med axlar

0

1

med boggier

Godsvagnar som används av industrin

med boggier

1

2

med axlar

Reserv

TSD och/eller COTIF godsvagnar (2) [vars innehavare är ett järnvägsföretag enligt förteckningen i bilaga P.4]

PPW godsvagnar

TSD och/eller COTIF godsvagnar (2)

PPW godsvagnar

Övriga TSD och/eller COTIF godsvagnar (2)

PPW godsvagnar

PPW godsvagnar

(fast spårvidd)

med axlar

2

3

med boggier

med boggier

3

Ej TSD

och ej COTIF (2)

och ej PPW

4

med axlar (3)

Tjänstevagnar

Övriga godsvagnar

[vars innehavare är ett järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Övriga godsvagnar

Övriga godsvagnar

Godsvagnar med särskild numrering för tekniska egenskaper

med axlar (4)

4

8

med boggier (3)

med boggier (4)

8

Trafik

Nationell trafik eller internationell trafik enligt särskild överenskommelse

Internationell trafik enligt särskild överenskommelse

Nationell trafik

Internationell trafik enligt särskild överenskommelse

Nationell trafik

Internationell trafik enligt särskild överenskommelse

Nationell trafik

Internationell trafik enligt särskild överenskommelse

Nationell trafik

Nationell trafik eller internationell trafik enligt särskild överenskommelse

Trafik

1:a siffran

1:a siffran

2:a siffran

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2:a siffran

---

(1)  Överensstämmelse åtminstone med TSD Rullande materiel.

(2)  Inbegripet fordon som enligt befintliga regler bär dessa siffror vid den tidpunkt då dessa nya bestämmelser träder i kraft.

(3)  Fast eller variabel spårvidd

(4)  Undantag för godsvagnar med huvudlittera I (vagnar med isolering mot kyla eller värme).

BILAGA P.7

Koder som används på personvagnar för att ange kompatibilitet för internationell trafik (siffror nr 1–2)

Varning:

Villkoren inom hakparenteser är tillfälliga och kommer att tas bort i samband med utvecklingen av RIC (se allmänna anmärkningar, punkt 3).

| | Nationell trafik | TSD (1)och/eller RIC/COTIF (2)och/eller PPW | Nationell trafik eller internationell trafik enligt särskild överenskommelse | TSD (1)och/eller RIC/COTIF (2) | PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2:a siffran | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 1:a siffran |
| 5 | Fordon för nationell trafik

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Fordon med fast spårvidd och utan luftkonditionering (inklusive godsvagnar för transport av personbilar)

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) och utan luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Reserverad | Fordon med variabel spårvidd (1435/1672) och utan luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Fordon med särskild numrering för tekniska egenskaper | Fordon med fast spårvidd | Fordon med fast spårvidd | Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) genom byte av boggier | Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) med justerbara axlar |
| 6 | Tjänstefordon som inte går i kommersiell trafik | Fordon med fast spårvidd och med luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) och med luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Tjänstefordon som inte0 går i kommersiell trafik

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Fordon med variabel spårvidd (1435/1672) och med luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Godsvagnar för transport av personbilar | Fordon med variabel spårvidd |
| 7 | Trycktäta fordon med luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Reserverad | Reserverad | Trycktäta fordon med fast spårvidd och med luftkonditionering

  [vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4] | Reserverad | Övriga fordon | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad |

Nationell trafik

TSD (1)och/eller RIC/COTIF (2)och/eller PPW

Nationell trafik eller internationell trafik enligt särskild överenskommelse

TSD (1)och/eller RIC/COTIF (2)

PPW

2:a siffran

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1:a siffran

5

Fordon för nationell trafik

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Fordon med fast spårvidd och utan luftkonditionering (inklusive godsvagnar för transport av personbilar)

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) och utan luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Reserverad

Fordon med variabel spårvidd (1435/1672) och utan luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Fordon med särskild numrering för tekniska egenskaper

Fordon med fast spårvidd

Fordon med fast spårvidd

Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) genom byte av boggier

Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) med justerbara axlar

6

Tjänstefordon som inte går i kommersiell trafik

Fordon med fast spårvidd och med luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Fordon med variabel spårvidd (1435/1520) och med luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Tjänstefordon som inte0 går i kommersiell trafik

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Fordon med variabel spårvidd (1435/1672) och med luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Godsvagnar för transport av personbilar

Fordon med variabel spårvidd

7

Trycktäta fordon med luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Reserverad

Reserverad

Trycktäta fordon med fast spårvidd och med luftkonditionering

[vars innehavare är ett RIC-järnvägsföretag i förteckningen i bilaga P.4]

Reserverad

Övriga fordon

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

---

(1)  Överensstämmelse åtminstone med framtida TSD för personvagnar.

(2)  Överensstämmelse med RIC eller COTIF i enlighet med de regler som är i kraft.

BILAGA P.8

Typer av dragfordon (siffror nr 1–2)

Den första siffran är ”9”.

Den andra siffran fastställs av varje medlemsstat. Den kan till exempel stämma överens med kontrollsiffran om denna siffra också beräknas med löpnumret.

Om den andra siffran beskriver typen av dragfordon, är följande kodning obligatorisk:

| Kod | Allmän fordonstyp |
| --- | --- |
| 0 | Diverse |
| 1 | Elektriskt lok |
| 2 | Diesellok |
| 3 | Elektriskt motorvagnståg (höghastighetståg) [motorvagn eller manövervagn] |
| 4 | Elektriskt motorvagnståg (ej höghastighetståg) [motorvagn eller manövervagn] |
| 5 | Dieseldrivet motorvagnståg [motorvagn eller manövervagn] |
| 6 | Specialmanövervagn |
| 7 | Elektriskt växlingslok |
| 8 | Dieseldrivet växlingslok |
| 9 | Underhållsfordon |

Kod

Allmän fordonstyp

0

Diverse

1

Elektriskt lok

2

Diesellok

3

Elektriskt motorvagnståg (höghastighetståg) [motorvagn eller manövervagn]

4

Elektriskt motorvagnståg (ej höghastighetståg) [motorvagn eller manövervagn]

5

Dieseldrivet motorvagnståg [motorvagn eller manövervagn]

6

Specialmanövervagn

7

Elektriskt växlingslok

8

Dieseldrivet växlingslok

9

Underhållsfordon

BILAGA P.9

Numerisk standardmärkning av godsvagnar (siffror nr 5 till 7)

I denna bilaga beskrivs i tabellform den numeriska märkning bestående av 4 siffror som hör samman med godsvagnens huvudsakliga tekniska egenskaper.

Denna bilaga ges ut på ett separat medium (elektronisk fil).

BILAGA P.10

Koder för tekniska egenskaper hos personvagnar (siffror nr 5–6)

| | 6:e siffran | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5:e siffran |
| Reserverad | 0 | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad |
| Fordon med sittplatser i 1:a klass | 1 | 10 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | ≥11 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | Reserverad | Reserverad | Två eller tre axlar |
| Fordon med sittplatser i 2:a klass | 2 | 10 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | 11 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | ≥12 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | Tre axlar | Två axlar |
| Fordon med sittplatser i 1:a eller 1:a/2:a klass | 3 | 10 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | 11 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | ≥12 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | Reserverad | Två eller tre axlar |
| Liggvagnar med platser i 1:a eller 1:a/2:a klass | 4 | 10 1:a/2:a klass-kupéer | Reserverad | Reserverad | Reserverad | ≤9 1:a/2:a klass-kupéer |
| Liggvagnar med platser i 2:a klass | 5 | 10 kupéer | 11 kupéer | ≥12 kupéer | Reserverad | Reserverad |
| Reserverad | 6 | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad |
| Sovvagnar | 7 | 10 kupéer | 11 kupéer | 12 kupéer | Reserverad | Reserverad |
| Specialkonstruerade fordon och resgodsvagnar | 8 | Manövervagnar med sittplatser, alla klasser, med eller utan resgodsutrymmen med förarhytt för körning i bägge riktningar | Fordon med sittplatser i 1:a eller 1:a/2:a klass, med resgods- eller postutrymmen | Fordon med sittplatser i 2:a klass, med resgods- eller postutrymmen | Reserverad | Fordon med sittplatser, alla klasser, med specialinredda utrymmen, t.ex. lekrum för barn |
| 9 | Postvagnar | Resgodsvagnar med postutrymme | Resgodsvagnar | Resgodsvagnar och två- eller treaxliga vagnar med sittplatser i 2:a klass, med resgods- eller postutrymmen | Resgodsvagnar med sidokorridor, med eller utan utrymmen under tullförsegling |
| Anmärkning: Delade kupéer beaktas inte. Motsvarande utrymme i form av salong med mittgång beräknas genom att antalet sittplatser delas med 6, 8 eller 10 beroende på fordonets konstruktion. |

6:e siffran

0

1

2

3

4

5:e siffran

Reserverad

0

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Fordon med sittplatser i 1:a klass

1

10 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

≥11 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

Reserverad

Reserverad

Två eller tre axlar

Fordon med sittplatser i 2:a klass

2

10 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

11 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

≥12 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

Tre axlar

Två axlar

Fordon med sittplatser i 1:a eller 1:a/2:a klass

3

10 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

11 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

≥12 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

Reserverad

Två eller tre axlar

Liggvagnar med platser i 1:a eller 1:a/2:a klass

4

10 1:a/2:a klass-kupéer

Reserverad

Reserverad

Reserverad

≤9 1:a/2:a klass-kupéer

Liggvagnar med platser i 2:a klass

5

10 kupéer

11 kupéer

≥12 kupéer

Reserverad

Reserverad

Reserverad

6

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Sovvagnar

7

10 kupéer

11 kupéer

12 kupéer

Reserverad

Reserverad

Specialkonstruerade fordon och resgodsvagnar

8

Manövervagnar med sittplatser, alla klasser, med eller utan resgodsutrymmen med förarhytt för körning i bägge riktningar

Fordon med sittplatser i 1:a eller 1:a/2:a klass, med resgods- eller postutrymmen

Fordon med sittplatser i 2:a klass, med resgods- eller postutrymmen

Reserverad

Fordon med sittplatser, alla klasser, med specialinredda utrymmen, t.ex. lekrum för barn

9

Postvagnar

Resgodsvagnar med postutrymme

Resgodsvagnar

Resgodsvagnar och två- eller treaxliga vagnar med sittplatser i 2:a klass, med resgods- eller postutrymmen

Resgodsvagnar med sidokorridor, med eller utan utrymmen under tullförsegling

Anmärkning: Delade kupéer beaktas inte. Motsvarande utrymme i form av salong med mittgång beräknas genom att antalet sittplatser delas med 6, 8 eller 10 beroende på fordonets konstruktion.

Koder för tekniska egenskaper hos personvagnar (siffror nr 5–6)

| | 6:e siffran | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5:e siffran |
| Reserverad | 0 | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad |
| Fordon med sittplatser i 1:a klass | 1 | Reserverad | Dubbeldäckade personvagnar | ≥7 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | 8 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | 9 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång |
| Fordon med sittplatser i 2:a klass | 2 | Endast för personvagnar inom OSSHD | Dubbeldäckade personvagnar | Reserverad | ≥8 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | 9 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång |
| Fordon med sittplatser i 1:a eller 1:a/2:a klass | 3 | Reserverad | Dubbeldäckade personvagnar | Reserverad | ≥8 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång | 9 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång |
| Liggvagnar med platser i 1:a eller 1:a/2:a klass | 4 | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad | ≤9 1:a klass-kupéer |
| Liggvagnar med platser i 2:a klass | 5 | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad | ≤9 kupéer |
| Reserverad | 6 | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad |
| Sovvagnar | 7 | >12 kupéer | Reserverad | Reserverad | Reserverad | Reserverad |
| Specialkonstruerade fordon och resgodsvagnar | 8 | Personvagnar med sittplatser och liggvagnar, alla klasser, med kafé- eller restaurangdel | Dubbeldäckade manövervagnar med sittplatser, alla klasser, med eller utan resgodsutrymmen, med förarhytt för körning i bägge riktningar | Restaurangvagnar eller personvagnar med kafé- eller restaurangdel, med resgodsutrymme | Restaurangvagnar | Andra specialinredda personvagnar (konferens-, disco-, bar-, bio-, video-, ambulansvagnar) |
| 9 | Två- eller treaxliga resgodsvagnar med postutrymme | Reserverad | Två- eller treaxliga vagnar för transport av personbilar | Godsvagnar för transport av personbilar | Tjänstefordon |
| Anmärkning: Delade kupéer beaktas inte. Motsvarande utrymme i form av salong med mittgång beräknas genom att antalet sittplatser delas med 6, 8 eller 10 beroende på fordonets konstruktion. |

6:e siffran

5

6

7

8

9

5:e siffran

Reserverad

0

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Fordon med sittplatser i 1:a klass

1

Reserverad

Dubbeldäckade personvagnar

≥7 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

8 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

9 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

Fordon med sittplatser i 2:a klass

2

Endast för personvagnar inom OSSHD

Dubbeldäckade personvagnar

Reserverad

≥8 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

9 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

Fordon med sittplatser i 1:a eller 1:a/2:a klass

3

Reserverad

Dubbeldäckade personvagnar

Reserverad

≥8 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

9 kupéer längs en sidokorridor eller motsvarande utrymme i form av salong med mittgång

Liggvagnar med platser i 1:a eller 1:a/2:a klass

4

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

≤9 1:a klass-kupéer

Liggvagnar med platser i 2:a klass

5

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

≤9 kupéer

Reserverad

6

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Sovvagnar

7

>12 kupéer

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Reserverad

Specialkonstruerade fordon och resgodsvagnar

8

Personvagnar med sittplatser och liggvagnar, alla klasser, med kafé- eller restaurangdel

Dubbeldäckade manövervagnar med sittplatser, alla klasser, med eller utan resgodsutrymmen, med förarhytt för körning i bägge riktningar

Restaurangvagnar eller personvagnar med kafé- eller restaurangdel, med resgodsutrymme

Restaurangvagnar

Andra specialinredda personvagnar (konferens-, disco-, bar-, bio-, video-, ambulansvagnar)

9

Två- eller treaxliga resgodsvagnar med postutrymme

Reserverad

Två- eller treaxliga vagnar för transport av personbilar

Godsvagnar för transport av personbilar

Tjänstefordon

Anmärkning: Delade kupéer beaktas inte. Motsvarande utrymme i form av salong med mittgång beräknas genom att antalet sittplatser delas med 6, 8 eller 10 beroende på fordonets konstruktion.

Koder för allmänna egenskaper hos personvagnar (siffror nr 7–8)

| Energiförsörjning | 8:e siffran | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Största tillåtna hastighet | 7:e siffran |
| < 120 km/h | 0 | Alla strömarter (3) | Reserverad | 3 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3) | Reserverad | 1 500 V~ | Andra strömarter än 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | Reserverad |
| 1 | Alla strömarter (3)

  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | Reserverad | 1 500 V~ + 1 500 V =
  - Ånga (1) | 3 000 V =
  - Ånga (1) | 3 000 V =
  - Ånga (1) |
| 2 | Ånga (1) | Ånga (1) | 3 000 V~+ 3 000 V =
  - Ånga (1) | Ånga (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  - Ånga (1) | Ånga (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  1 500 V~
  - Ånga (1) | 1 500 V~
  - Ånga (1) | 1 500 V~
  - Ånga (1) | A (1) |
| 121 till 140 km/h | 3 | Alla strömarter | Reserverad | 1 000 V~+ 3 000 V = | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ | 1 000 V~+ 1 500 V~+ 1 500 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 4 | Alla strömarter (3)

  - Ånga (1) | Alla strömarter
  - Ånga (1) | Alla strömarter
  - Ånga (1) | 1 000 V~ (3)
   (1)

  - Ånga (1) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~
  - Ånga (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - Ånga (1) | 3 000 V =
  - Ånga (1) | Reserverad |
| 5 | Alla strömarter (3)

  - Ånga (1) | Alla strömarter
  - Ånga (1) | Alla strömarter
  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | Reserverad | 1 500 V~
  - Ånga (1) | Andra strömarter än 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - Ånga (1) | Reserverad | Reserverad |
| 6 | Ånga (1) | Reserverad | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Reserverad | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Reserverad | Ånga (1) | Reserverad | Reserverad | A (1) |
| 141 till 160 km/h | 7 | Alla strömarter (3) | Alla strömarter | 1 500 V~ (1)

  - 3 000 V = (1)

  Alla strömarter (2) | 1 000 V~ (3) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~ | 1 500 V~ | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 8 | Alla strömarter (3)

  - Ånga (1) | Alla strömarter
  - Ånga (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Reserverad | Alla strömarter (3)

  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - Ånga (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Andra strömarter än 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | Alla strömarter (3)

  - Ånga (1) | A (1)

  G (2) |
| > 160 km/h | 9 | Alla strömarter (3)
   (2) | Alla strömarter | Alla strömarter
  - Ånga (1) | 1 000 V~
  - 1 500 V~ | 1 000 V~ | 1 000 V~ | Reserverad | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | A (1)

  G (2) |
| Alla strömarter Enfas växelström 1 000 V 51 till 15 Hz, enfas växelström 1 500 V 50 Hz, likström 1 500 V, likström 3 000 V. Kan även omfatta enfas växelström 3 000 V 50 Hz






  A | Egen uppvärmning, utan genomgångsledning för elström |

Energiförsörjning

8:e siffran

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Största tillåtna hastighet

7:e siffran

< 120 km/h

0

Alla strömarter (3)

Reserverad

3 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)

Reserverad

1 500 V~

Andra strömarter än 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

Reserverad

1

Alla strömarter (3)

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

Reserverad

1 500 V~ + 1 500 V =

- Ånga (1)

3 000 V =

- Ånga (1)

3 000 V =

- Ånga (1)

2

Ånga (1)

Ånga (1)

3 000 V~+ 3 000 V =

- Ånga (1)

Ånga (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

- Ånga (1)

Ånga (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- Ånga (1)

1 500 V~

- Ånga (1)

1 500 V~

- Ånga (1)

A (1)

121 till 140 km/h

3

Alla strömarter

Reserverad

1 000 V~+ 3 000 V =

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~

1 000 V~+ 1 500 V~+ 1 500 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

4

Alla strömarter (3)

- Ånga (1)

Alla strömarter

- Ånga (1)

Alla strömarter

- Ånga (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

- Ånga (1)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

- Ånga (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

- Ånga (1)

3 000 V =

- Ånga (1)

Reserverad

5

Alla strömarter (3)

- Ånga (1)

Alla strömarter

- Ånga (1)

Alla strömarter

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

Reserverad

1 500 V~

- Ånga (1)

Andra strömarter än 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~

- 1 500 V =

- Ånga (1)

Reserverad

Reserverad

6

Ånga (1)

Reserverad

3 000 V~

- 3 000 V =

Reserverad

3 000 V~

- 3 000 V =

Reserverad

Ånga (1)

Reserverad

Reserverad

A (1)

141 till 160 km/h

7

Alla strömarter (3)

Alla strömarter

1 500 V~ (1)

- 3 000 V = (1)

Alla strömarter (2)

1 000 V~ (3)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

1 500 V~

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

8

Alla strömarter (3)

- Ånga (1)

Alla strömarter

- Ånga (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Reserverad

Alla strömarter (3)

- Ånga (1)

1 000 V~

- Ånga (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Andra strömarter än 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

Alla strömarter (3)

- Ånga (1)

A (1)

G (2)

> 160 km/h

9

Alla strömarter (3)
   (2)

Alla strömarter

Alla strömarter

- Ånga (1)

1 000 V~

- 1 500 V~

1 000 V~

1 000 V~

Reserverad

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

A (1)

G (2)

Alla strömarter Enfas växelström 1 000 V 51 till 15 Hz, enfas växelström 1 500 V 50 Hz, likström 1 500 V, likström 3 000 V. Kan även omfatta enfas växelström 3 000 V 50 Hz

A

Egen uppvärmning, utan genomgångsledning för elström

| G | Fordon med genomgångsledning för elström för alla strömarter, men som kräver en generatorvagn för försörjning av luftkonditioneringen |
| --- | --- |

G

Fordon med genomgångsledning för elström för alla strömarter, men som kräver en generatorvagn för försörjning av luftkonditioneringen

| Ånga | Endast ångvärme. Om strömarter anges, kan koden användas även för fordon utan ångvärme. |
| --- | --- |

Ånga

Endast ångvärme. Om strömarter anges, kan koden användas även för fordon utan ångvärme.

---

(1)  Endast för fordon i nationell trafik

(2)  Endast för fordon som kan gå i internationell trafik

Alla strömarter Enfas växelström 1 000 V 51 till 15 Hz, enfas växelström 1 500 V 50 Hz, likström 1 500 V, likström 3 000 V. Kan även omfatta enfas växelström 3 000 V 50 Hz

| A | Egen uppvärmning, utan genomgångsledning för elström |
| --- | --- |

A

Egen uppvärmning, utan genomgångsledning för elström

| G | Fordon med genomgångsledning för elström för alla strömarter, men som kräver en generatorvagn för försörjning av luftkonditioneringen |
| --- | --- |

G

Fordon med genomgångsledning för elström för alla strömarter, men som kräver en generatorvagn för försörjning av luftkonditioneringen

| Ånga | Endast ångvärme. Om strömarter anges, kan koden användas även för fordon utan ångvärme. |
| --- | --- |

Ånga

Endast ångvärme. Om strömarter anges, kan koden användas även för fordon utan ångvärme.

(3)  För vissa fordon med 1 000V enfas växelström, är endast en frekvens, antingen 16 2/3 eller 50 Hz, tillåten

| A | Egen uppvärmning, utan genomgångsledning för elström |
| --- | --- |

A

Egen uppvärmning, utan genomgångsledning för elström

| G | Fordon med genomgångsledning för elström för alla strömarter, men som kräver en generatorvagn för försörjning av luftkonditioneringen |
| --- | --- |

G

Fordon med genomgångsledning för elström för alla strömarter, men som kräver en generatorvagn för försörjning av luftkonditioneringen

| Ånga | Endast ångvärme. Om strömarter anges, kan koden användas även för fordon utan ångvärme. |
| --- | --- |

Ånga

Endast ångvärme. Om strömarter anges, kan koden användas även för fordon utan ångvärme.

BILAGA P.11

Koder för tekniska egenskaper hos specialfordon (siffror nr 6 till 8)

Tillåten hastighet för specialfordon (siffra nr 6)

| Klassificering | Körhastighet vid framföring med eget maskineri |
| --- | --- |
| ≥ 100 km/h | < 100 km/h | 0 km/h |
| Kan användas i ett tåg | V ≥ 100 km/h | Eget maskineri för framföring | 1 | 2 | |
| Ej eget maskineri för framföring | | | 3 |
| V < 100 km/h och/eller restriktioner (1) | Eget maskineri för framföring | | 4 | |
| Ej eget maskineri för framföring | | | 5 |
| Kan inte användas i ett tåg | Eget maskineri för framföring | | 6 | |
| Ej eget maskineri för framföring | | | 7 |
| Järnvägs-/vägfordon med eget maskineri för framföring, som kan användas i ett tåg (2) | | 8 | |
| Järnvägs-/vägfordon med eget maskineri för framföring, som inte kan användas i ett tåg (2) | | 9 | |
| Järnvägs-/vägfordon utan eget maskineri för framföring (2) | | | 0 |

Klassificering

Körhastighet vid framföring med eget maskineri

≥ 100 km/h

< 100 km/h

0 km/h

Kan användas i ett tåg

V ≥ 100 km/h

Eget maskineri för framföring

1

2

Ej eget maskineri för framföring

3

V < 100 km/h och/eller restriktioner (1)

Eget maskineri för framföring

4

Ej eget maskineri för framföring

5

Kan inte användas i ett tåg

Eget maskineri för framföring

6

Ej eget maskineri för framföring

7

Järnvägs-/vägfordon med eget maskineri för framföring, som kan användas i ett tåg (2)

8

Järnvägs-/vägfordon med eget maskineri för framföring, som inte kan användas i ett tåg (2)

9

Järnvägs-/vägfordon utan eget maskineri för framföring (2)

0

Typer och undertyper av specialfordon (siffror nr 7–8)

| 7:e siffran | 8:e siffran | Fordon/maskiner |
| --- | --- | --- |
| 1
  Infrastruktur och banöverbyggnad | 1 | Maskiner för rälsläggning och rälsbyte |
| 2 | Utrustning för rälsläggning i växlar och kryss |
| 3 | Maskiner för rälsunderhåll |
| 4 | Maskiner för ballastrening |
| 5 | Maskiner för markarbeten |
| 6 |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | Spårgående kranar (exkl. kranar för bärgningsändamål) |
| 0 | Övriga eller i allmänhet |
| 2
  Spår | 1 | Högeffektiva nivellerings- och ballaststoppningsmaskiner |
| 2 | Övriga nivellerings- och ballaststoppningsmaskiner |
| 3 | Ballaststoppningsmaskiner med stabilisering |
| 4 | Ballaststoppningsmaskiner för växlar och kryss |
| 5 | Ballastplog |
| 6 | Stabiliseringsmaskin |
| 7 | Slip- och svetsmaskiner |
| 8 | Universalmaskiner |
| 9 | Spårbesiktningsfordon |
| 0 | Övriga |
| 3
  Överliggande kontaktledning | 1 | Universalmaskiner |
| 2 | Maskiner för upp- och avrullning |
| 3 | Maskiner för installation av stolpar |
| 4 | Trumvagnar |
| 5 | Maskiner för spänning av kontaktledning |
| 6 | Maskiner med skyliftar eller arbetsplattformar |
| 7 | Maskiner för rengöring |
| 8 | Maskiner för smörjning |
| 9 | Fordon för besiktning av kontaktledning |
| 0 | Övriga |
| 4
  Konstbyggnader | 1 | Maskiner för plattläggning |
| 2 | Inspektionsplattformar för broar |
| 3 | Inspektionsplattformar för tunnlar |
| 4 | Maskiner för gasrening |
| 5 | Ventilationsmaskiner |
| 6 | Maskiner med skyliftar eller arbetsplattformar |
| 7 | Maskiner för tunnelbelysning |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Övriga |
| 5
  Lastning, lossning och diverse transporter | 1 | Maskiner för lastning/lossning och transport av räls |
| 2 | Maskiner för lastning/lossning och transport av ballast, grus, etc. |
| 3 |
| 4 |
| 5 | Maskiner för lastning/lossning och transport av sliprar |
| 6 |
| 7 |
| 8 | Maskiner för lastning/lossning och transport av ställverk etc. |
| 9 | Maskiner för lastning/lossning och transport av annat material |
| 0 | Övriga |
| 6
  Mätning | 1 | Mätvagnar för markarbeten |
| 2 | Mätvagnar för spår |
| 3 | Mätvagnar för kontaktledning |
| 4 | Mätvagnar för spårvidd |
| 5 | Mätvagnar för signalsystem |
| 6 | Mätvagnar för telekommunikationssystem |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Övriga |
| 7
  Nödsituationer | 1 | Hjälpkranar |
| 2 | Hjälpdragfordon |
| 3 | Hjälptåg för tunnlar |
| 4 | Ambulansfordon |
| 5 | Brandfordon |
| 6 | Saneringsfordon |
| 7 | Utrustningsfordon |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Övriga |
| 8
  Drivning, transport, energiförsörjning etc. | 1 | Dragfordon |
| 2 |
| 3 | Transportfordon (exkl. 59) |
| 4 | Motorvagnar |
| 5 | Rälsbussar |
| 6 |
| 7 | Betongeringståg |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Övriga |
| 9
  Miljö | 1 | Snöplogsfordon med eget maskineri för framföring |
| 2 | Snöplogar |
| 3 | Snösopar |
| 4 | Avisningsmaskiner |
| 5 | Maskiner för ogräsbekämpning |
| 6 | Maskiner för spårrengöring |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Övriga |
| 0
  Järnväg/väg | 1 | Maskiner för järnväg/väg av kategori 1 |
| 2 |
| 3 | Maskiner för järnväg/väg av kategori 2 |
| 4 |
| 5 | Maskiner för järnväg/väg av kategori 3 |
| 6 |
| 7 | Maskiner för järnväg/väg av kategori 4 |
| 8 |
| 9 | |
| 0 | Övriga |

7:e siffran

8:e siffran

Fordon/maskiner

1

Infrastruktur och banöverbyggnad

1

Maskiner för rälsläggning och rälsbyte

2

Utrustning för rälsläggning i växlar och kryss

3

Maskiner för rälsunderhåll

4

Maskiner för ballastrening

5

Maskiner för markarbeten

6

7

8

9

Spårgående kranar (exkl. kranar för bärgningsändamål)

0

Övriga eller i allmänhet

2

Spår

1

Högeffektiva nivellerings- och ballaststoppningsmaskiner

2

Övriga nivellerings- och ballaststoppningsmaskiner

3

Ballaststoppningsmaskiner med stabilisering

4

Ballaststoppningsmaskiner för växlar och kryss

5

Ballastplog

6

Stabiliseringsmaskin

7

Slip- och svetsmaskiner

8

Universalmaskiner

9

Spårbesiktningsfordon

0

Övriga

3

Överliggande kontaktledning

1

Universalmaskiner

2

Maskiner för upp- och avrullning

3

Maskiner för installation av stolpar

4

Trumvagnar

5

Maskiner för spänning av kontaktledning

6

Maskiner med skyliftar eller arbetsplattformar

7

Maskiner för rengöring

8

Maskiner för smörjning

9

Fordon för besiktning av kontaktledning

0

Övriga

4

Konstbyggnader

1

Maskiner för plattläggning

2

Inspektionsplattformar för broar

3

Inspektionsplattformar för tunnlar

4

Maskiner för gasrening

5

Ventilationsmaskiner

6

Maskiner med skyliftar eller arbetsplattformar

7

Maskiner för tunnelbelysning

8

9

0

Övriga

5

Lastning, lossning och diverse transporter

1

Maskiner för lastning/lossning och transport av räls

2

Maskiner för lastning/lossning och transport av ballast, grus, etc.

3

4

5

Maskiner för lastning/lossning och transport av sliprar

6

7

8

Maskiner för lastning/lossning och transport av ställverk etc.

9

Maskiner för lastning/lossning och transport av annat material

0

Övriga

6

Mätning

1

Mätvagnar för markarbeten

2

Mätvagnar för spår

3

Mätvagnar för kontaktledning

4

Mätvagnar för spårvidd

5

Mätvagnar för signalsystem

6

Mätvagnar för telekommunikationssystem

7

8

9

0

Övriga

7

Nödsituationer

1

Hjälpkranar

2

Hjälpdragfordon

3

Hjälptåg för tunnlar

4

Ambulansfordon

5

Brandfordon

6

Saneringsfordon

7

Utrustningsfordon

8

9

0

Övriga

8

Drivning, transport, energiförsörjning etc.

1

Dragfordon

2

3

Transportfordon (exkl. 59)

4

Motorvagnar

5

Rälsbussar

6

7

Betongeringståg

8

9

0

Övriga

9

Miljö

1

Snöplogsfordon med eget maskineri för framföring

2

Snöplogar

3

Snösopar

4

Avisningsmaskiner

5

Maskiner för ogräsbekämpning

6

Maskiner för spårrengöring

7

8

9

0

Övriga

0

Järnväg/väg

1

Maskiner för järnväg/väg av kategori 1

2

3

Maskiner för järnväg/väg av kategori 2

4

5

Maskiner för järnväg/väg av kategori 3

6

7

Maskiner för järnväg/väg av kategori 4

8

9

0

Övriga

---

(1)  Med restriktioner avses en viss placering i tåget (t.ex. sist), en obligatorisk skyddsvagn etc.

(2)  Särskilda villkor för användning i ett tåg måste vara uppfyllda.

BILAGA P.12

Litterering av godsvagnar, exklusive ledade godsvagnar och vagnssätt

DEFINITION AV HUVUDLITTEROR OCH UNDERLITTEROR

1.   Viktiga anmärkningar

I de följande uppställningarna

| — | refererar den information som anges i meter till godsvagnarnas lastytelängd (lu), |
| --- | --- |

—

refererar den information som anges i meter till godsvagnarnas lastytelängd (lu),

| — | refererar den information som anges i ton (tu) till den högsta lastgräns som anges i lastgränsrastret för godsvagnen i fråga och som fastlagts enligt angivna förfaranden. |
| --- | --- |

—

refererar den information som anges i ton (tu) till den högsta lastgräns som anges i lastgränsrastret för godsvagnen i fråga och som fastlagts enligt angivna förfaranden.

2.   Underlitteror som är internationellt gällande för alla huvudlitteror

| q | genomgångsledning för elström som kan matas med alla godkända strömarter |
| --- | --- |
| qq | genomgångsledning för elström och installationer för tågvärme som kan matas med alla godkända strömarter |
| s | godsvagnar godkända för ”s”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel) |
| ss | godsvagnar godkända för ”ss”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel) |

q

genomgångsledning för elström som kan matas med alla godkända strömarter

qq

genomgångsledning för elström och installationer för tågvärme som kan matas med alla godkända strömarter

s

godsvagnar godkända för ”s”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel)

ss

godsvagnar godkända för ”ss”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel)

3.   Nationella underlitteror

t, u, v, w, x, y, z

Innebörden av dessa underlitteror definieras av varje medlemsstat.

HUVUDLITTERA: E – ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR (LÅDVAGNAR)

| Godsvagnens grundutförande | Vanlig typ,
  tippbar över gaveln eller åt sidan, med plant golv
  2-axlig: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4-axlig: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| c | med tömningsluckor i vagnsgolvet (1) |
| k | 2-axlig: tu < 20 t
  4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t
  4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | ej tippbar över sida |
| ll | utan tömningsluckor i vagnsgolvet (2) |
| m | 2-axlig: lu < 7,70 m
  med 4 eller fler axlar: lu < 12 m |
| mm | med 4 eller fler axlar: lu >12 m (2) |
| n | 2-axlig: tu > 30 t
  4-axlig: tu > 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t |
| o | ej tippbar över gavel |
| p | med plats för bromsare (2) |

Godsvagnens grundutförande

Vanlig typ,

tippbar över gaveln eller åt sidan, med plant golv

2-axlig: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4-axlig: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

c

med tömningsluckor i vagnsgolvet (1)

k

2-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

ej tippbar över sida

ll

utan tömningsluckor i vagnsgolvet (2)

m

2-axlig: lu < 7,70 m

med 4 eller fler axlar: lu < 12 m

mm

med 4 eller fler axlar: lu >12 m (2)

n

2-axlig: tu > 30 t

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

o

ej tippbar över gavel

p

med plats för bromsare (2)

HUVUDLITTERA: F – ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR (LÅDVAGNAR)

| Godsvagnens grundutförande | Specialtyp
  2-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4-axlig: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| b | vagn med stor rymd och enkelaxlar (rymd > 45 m3) |
| c | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (3) |
| cc | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (3) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| k | 2- eller 3-axlig: tu < 20 t
  4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 2- eller 3-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t
  4-axlig: 40 t ≤ tu < 50t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (3) |
| ll | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (3) |
| n | 2-axlig: tu > 30 t
  med 3 eller fler axlar: tu > 40 t
  4-axlig: tu > 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t |
| o | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (3) |
| oo | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (3) |
| p | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad öppning (3) |
| pp | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad öppning (3) |
| ppp | med plats för bromsare (4) |
| Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:







  — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

Godsvagnens grundutförande

Specialtyp

2-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4-axlig: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

b

vagn med stor rymd och enkelaxlar (rymd > 45 m3)

c

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (3)

cc

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (3)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

k

2- eller 3-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2- eller 3-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (3)

ll

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (3)

n

2-axlig: tu > 30 t

med 3 eller fler axlar: tu > 40 t

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

o

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (3)

oo

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (3)

p

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad öppning (3)

pp

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad öppning (3)

ppp

med plats för bromsare (4)

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

HUVUDLITTERA: G – SLUTNA GODSVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Vanlig typ
  med minst 8 ventilationsöppningar
  2-axlig: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| b | stor lastvolym: | — | 2-axlig: lu ≥12 m och rymd ≥ 70 m3 |

Godsvagnens grundutförande

Vanlig typ

med minst 8 ventilationsöppningar

2-axlig: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

b

stor lastvolym:

—

2-axlig: lu ≥12 m och rymd ≥ 70 m3

| — | med 4 eller fler axlar: lu ≥ 18 m |
| --- | --- |

—

med 4 eller fler axlar: lu ≥ 18 m

bb

4-axlig: lu > 18 m (5)

g

för spannmål

h

för frukt och grönsaker (6)

k

2-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

med mindre än 8 ventilationsöppningar

ll

med extra stora dörröppningar (5)

m

2-axlig: lu < 9 m

med 4 eller fler axlar: lu < 15 m

n

2-axlig: tu > 30 t

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

o

2-axlig: lu < 12 m och rymd ≥ 70 m3

p

med plats för bromsare (5)

HUVUDLITTERA: H – SLUTNA GODSVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Specialtyp
  2-axlig: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t
  4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| b | 2-axlig: 12 m ≤ lu ≤ 14 m och rymd ≥ 70 m3
   (7) med 4 eller fler axlar: 18 m ≤ lu < 22 m |
| bb | 2-axlig: lu ≥ 14m
  med 4 eller fler axlar: lu ≥ 22 m |
| c | med gaveldörrar |
| cc | med gaveldörrar och inredning för biltransport |
| d | med bottenluckor |
| dd | med tippbar kaross (8) |
| e | med 2 lastplan |
| ee | med 3 eller fler lastplan |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien (7) |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) (7) |
| g | för spannmål |
| gg | för cement (8) |
| h | för frukt och grönsaker (9) |
| hh | för mineralgödsel (8) |
| i | med öppningsbara sidoväggar |
| ii | med förstärkta öppningsbara sidoväggar (10) |
| k | 2-axlig: tu < 20 t
  4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t
  4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | med förskjutbara lastavskiljande väggar (11) |
| ll | med förreglingsbara, förskjutbara lastavskiljande väggar (11) |
| m | 2-axlig: lu < 9 m
  med 4 eller fler axlar: lu < 15 m |
| mm | med 4 eller fler axlar: lu >18 m (8) |
| n | 2-axlig: tu > 28 t
  4-axlig: tu < 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t |
| o | 2-axlig: lu 12 m < 14 m och rymd ≥ 70 m3 |
| p | med plats för bromsare (8) |

Godsvagnens grundutförande

Specialtyp

2-axlig: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t

4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

b

2-axlig: 12 m ≤ lu ≤ 14 m och rymd ≥ 70 m3
   (7) med 4 eller fler axlar: 18 m ≤ lu < 22 m

bb

2-axlig: lu ≥ 14m

med 4 eller fler axlar: lu ≥ 22 m

c

med gaveldörrar

cc

med gaveldörrar och inredning för biltransport

d

med bottenluckor

dd

med tippbar kaross (8)

e

med 2 lastplan

ee

med 3 eller fler lastplan

f

lämplig för trafik med Storbritannien (7)

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) (7)

g

för spannmål

gg

för cement (8)

h

för frukt och grönsaker (9)

hh

för mineralgödsel (8)

i

med öppningsbara sidoväggar

ii

med förstärkta öppningsbara sidoväggar (10)

k

2-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

med förskjutbara lastavskiljande väggar (11)

ll

med förreglingsbara, förskjutbara lastavskiljande väggar (11)

m

2-axlig: lu < 9 m

med 4 eller fler axlar: lu < 15 m

mm

med 4 eller fler axlar: lu >18 m (8)

n

2-axlig: tu > 28 t

4-axlig: tu < 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

o

2-axlig: lu 12 m < 14 m och rymd ≥ 70 m3

p

med plats för bromsare (8)

HUVUDLITTERA: I – VAGNAR MED ISOLERING MOT KYLA ELLER VÄRME

| Godsvagnens grundutförande | Kylvagn
  med termisk isolering klass IN,
  med luftcirkulatorer, med golvtrallar och isbehållare ≥ 3,5 m3

  2-axlig: 19 m2 ≤ lastyta < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t
  4-axlig: lastyta ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| b | 2-axlig med stor lastyta: 22 m2 ≤ lastyta ≤ 27 m2 |
| bb | 2-axlig med mycket stor lastyta: lastyta > 27 m2 |
| c | med köttkrokar |
| d | för fisk |
| e | med elektrisk ventilation |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | maskinkyld vagn (12)
   (13) |
| gg | kylning med kondenserad gas (12) |
| h | med termisk isolering klass IR |
| i | med kylmaskiner i teknisk följevagn (12)
   (13)
   (14) |
| ii | teknisk följevagn (12)
   (14) |
| k | 2-axlig: tu > 15 t
  4-axlig: tu < 30 t |
| l | utan isbehållare (12)
   (15) |
| m | 2-axlig: lastyta < 19 m2

  4-axlig: lastyta < 39 m2 |
| mm | 4-axlig: lastyta ≥ 39m2
   (16) |
| n | 2-axlig: tu > 25 t
  4-axlig; tu > 40 t |
| o | med isbehållare, vars rymd är mindre än 3,5 m3
   (15) |
| p | utan golvtrallar |
| Anmärkning: En kylvagns lastyta bestäms alltid med hänsyn till förekomst av isbehållare. |

Godsvagnens grundutförande

Kylvagn

med termisk isolering klass IN,

med luftcirkulatorer, med golvtrallar och isbehållare ≥ 3,5 m3

2-axlig: 19 m2 ≤ lastyta < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t

4-axlig: lastyta ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t

Underlittera

a

4-axlig

b

2-axlig med stor lastyta: 22 m2 ≤ lastyta ≤ 27 m2

bb

2-axlig med mycket stor lastyta: lastyta > 27 m2

c

med köttkrokar

d

för fisk

e

med elektrisk ventilation

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

maskinkyld vagn (12)
   (13)

gg

kylning med kondenserad gas (12)

h

med termisk isolering klass IR

i

med kylmaskiner i teknisk följevagn (12)
   (13)
   (14)

ii

teknisk följevagn (12)
   (14)

k

2-axlig: tu > 15 t

4-axlig: tu < 30 t

l

utan isbehållare (12)
   (15)

m

2-axlig: lastyta < 19 m2

4-axlig: lastyta < 39 m2

mm

4-axlig: lastyta ≥ 39m2
   (16)

n

2-axlig: tu > 25 t

4-axlig; tu > 40 t

o

med isbehållare, vars rymd är mindre än 3,5 m3
   (15)

p

utan golvtrallar

Anmärkning: En kylvagns lastyta bestäms alltid med hänsyn till förekomst av isbehållare.

HUVUDLITTERA: K – 2-AXLIGA FLAKVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Vanlig typ
  med fällbara sidolämmar och korta stolpar
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Underlittera | b | med långa stolpar |
| g | för transport av containrar (17) |
| i | med förskjutbart kapell och fasta gavelväggar (18) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | utan stolpar |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| o | med fasta sidor (väggar) |
| p | utan sidolämmar (18) |
| pp | med borttagbara sidolämmar |

Godsvagnens grundutförande

Vanlig typ

med fällbara sidolämmar och korta stolpar

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Underlittera

b

med långa stolpar

g

för transport av containrar (17)

i

med förskjutbart kapell och fasta gavelväggar (18)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

utan stolpar

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

o

med fasta sidor (väggar)

p

utan sidolämmar (18)

pp

med borttagbara sidolämmar

HUVUDLITTERA: L – 2-AXLIGA FLAKVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Specialtyp
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Underlittera | b | med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (19) |
| c | med svängel (19) |
| d | med ett lastplan, för transport av personbilar (19) |
| e | med flera lastplan, för transport av personbilar (19) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för transport av containrar (andra än pa-behållare) (19)
   (20) |
| h | för transport av liggande plåtrullar (19)
   (21) |
| hh | för transport av stående plåtrullar (19)
   (21) |
| i | med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (19) |
| ii | med förstärkt förskjutbar metallhuv (22)och fasta gavelväggar (19) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | utan stolpar (19) |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| p | utan sidolämmar (19) |

Godsvagnens grundutförande

Specialtyp

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Underlittera

b

med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (19)

c

med svängel (19)

d

med ett lastplan, för transport av personbilar (19)

e

med flera lastplan, för transport av personbilar (19)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för transport av containrar (andra än pa-behållare) (19)
   (20)

h

för transport av liggande plåtrullar (19)
   (21)

hh

för transport av stående plåtrullar (19)
   (21)

i

med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (19)

ii

med förstärkt förskjutbar metallhuv (22)och fasta gavelväggar (19)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

utan stolpar (19)

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

p

utan sidolämmar (19)

HUVUDLITTERA: O – KOMBINERAD ÖPPEN VAGN MED HÖGA SIDOR (LÅDVAGN)/FLAKVAGN

| Godsvagnens grundutförande | Vanlig typ
  2 eller 3 axlig, med stolpar och fällbara sido- eller gavellämmar
  2-axlig: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3-axlig: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 3-axlig |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | utan stolpar |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | 2-axlig: tu > 30 t
  3-axlig: tu > 40 t |

Godsvagnens grundutförande

Vanlig typ

2 eller 3 axlig, med stolpar och fällbara sido- eller gavellämmar

2-axlig: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3-axlig: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t

Underlittera

a

3-axlig

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

utan stolpar

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

2-axlig: tu > 30 t

3-axlig: tu > 40 t

HUVUDLITTERA: R – FLAKVAGNAR MED BOGGIER

| Godsvagnens grundutförande | Vanlig typ
  med stolpar och fällbara gavellämmar
  18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t |
| --- | --- |
| Underlittera | b | lu ≥ 22 m |
| e | med fällbara sidolämmar |
| g | för transport av containrar (23) |
| h | för transport av liggande plåtrullar (24) |
| hh | för transport av stående plåtrullar (24) |
| i | med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (25) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| k | tu < 40 t |
| kk | 40 t ≤ tu < 50 t |
| l | utan stolpar |
| m | 15 m ≤ lu < 18 m |
| mm | lu < 15 m |
| n | tu > 60 t |
| o | med fasta gavelväggar med höjden < 2 m |
| oo | med fasta gavelväggar med höjden ≥ 2 m (25) |
| p | utan gavlar (25) |
| pp | med borttagbara sidolämmar |

Godsvagnens grundutförande

Vanlig typ

med stolpar och fällbara gavellämmar

18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

Underlittera

b

lu ≥ 22 m

e

med fällbara sidolämmar

g

för transport av containrar (23)

h

för transport av liggande plåtrullar (24)

hh

för transport av stående plåtrullar (24)

i

med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (25)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

k

tu < 40 t

kk

40 t ≤ tu < 50 t

l

utan stolpar

m

15 m ≤ lu < 18 m

mm

lu < 15 m

n

tu > 60 t

o

med fasta gavelväggar med höjden < 2 m

oo

med fasta gavelväggar med höjden ≥ 2 m (25)

p

utan gavlar (25)

pp

med borttagbara sidolämmar

HUVUDLITTERA: S – FLAKVAGNAR MED BOGGIER

| Godsvagnens grundutförande | Specialtyp
  4-axlig: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Under- | a | 6-axlig (två 3-axliga boggier) |
| aa | med 8 eller fler axlar |
| aaa | 4-axlig (två 2-axliga boggier) (26) |
| b | med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (27) |
| c | med svängel (27) |
| d | med ett lastplan, för transport av personbilar (27)
   (28) |
| e | med flera lastplan, för transport av personbilar (27) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för transport av containrar med en total längd av ≤ 60 fot (andra än pa-behållare) (27)
   (28)
   (29) |
| gg | för transport av containrar med en total längd av > 60 fot (andra än pa-behållare) (27)
   (28)
   (29) |
| h | för transport av liggande plåtrullar (27)
   (30) |
| hh | för transport av stående plåtrullar (27)
   (30) |
| i | med förskjutbart kapell och fasta gavelväggar (27) |
| ii | med förstärkt förskjutbar metallhuv (31) och fasta gavelväggar (27) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| k | 4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | utan stolpar (27) |
| m | 4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m;
  med 6 eller fler axlar: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | 4-axlig: lu < 15 m
  med 6 eller fler axlar: lu < 18 m |
| mmm | 4-axlig: lu ≥ 22 m (26) |
| n | 4-axlig: tu > 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t |
| p | utan sidolämmar (27) |

Godsvagnens grundutförande

Specialtyp

4-axlig: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Under-

a

6-axlig (två 3-axliga boggier)

aa

med 8 eller fler axlar

aaa

4-axlig (två 2-axliga boggier) (26)

b

med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (27)

c

med svängel (27)

d

med ett lastplan, för transport av personbilar (27)
   (28)

e

med flera lastplan, för transport av personbilar (27)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för transport av containrar med en total längd av ≤ 60 fot (andra än pa-behållare) (27)
   (28)
   (29)

gg

för transport av containrar med en total längd av > 60 fot (andra än pa-behållare) (27)
   (28)
   (29)

h

för transport av liggande plåtrullar (27)
   (30)

hh

för transport av stående plåtrullar (27)
   (30)

i

med förskjutbart kapell och fasta gavelväggar (27)

ii

med förstärkt förskjutbar metallhuv (31) och fasta gavelväggar (27)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

k

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

utan stolpar (27)

m

4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m;

med 6 eller fler axlar: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

4-axlig: lu < 15 m

med 6 eller fler axlar: lu < 18 m

mmm

4-axlig: lu ≥ 22 m (26)

n

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

p

utan sidolämmar (27)

HUVUDLITTERA: T – GODSVAGNAR MED ÖPPNINGSBART TAK

| Godsvagnens grundutförande | 2-axlig: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| b | stor lastvolym: 2-axlig: lu ≥ 12 m
  med 4 eller fler axlar: lu ≥ 18 m (32)
   (33) |
| c | med gaveldörrar |
| d | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| dd | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| e | med dörröppningshöjd > 1,90 m (32)
   (33)
   (34) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för spannmål |
| h | för transport av liggande plåtrullar |
| hh | för transport av stående plåtrullar |
| i | med öppningsbara sidoväggar (32) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| k | 2-axlig: tu < 20 t
  4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t
  4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | med tyngdkraftslossning, störtlossning, samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| ll | med tyngdkraftslossning, störtlossning, samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| m | 2-axlig: lu < 9 m
  med 4 eller fler axlar: lu <15 m (33) |
| n | 2-axlig: tu > 30 t
  4-axlig: tu > 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t |
| o | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| oo | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| p | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| pp | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34) |
| Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:







  — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

Godsvagnens grundutförande

2-axlig: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4-axlig: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

b

stor lastvolym: 2-axlig: lu ≥ 12 m

med 4 eller fler axlar: lu ≥ 18 m (32)
   (33)

c

med gaveldörrar

d

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

dd

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

e

med dörröppningshöjd > 1,90 m (32)
   (33)
   (34)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för spannmål

h

för transport av liggande plåtrullar

hh

för transport av stående plåtrullar

i

med öppningsbara sidoväggar (32)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

k

2-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

med tyngdkraftslossning, störtlossning, samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

ll

med tyngdkraftslossning, störtlossning, samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

m

2-axlig: lu < 9 m

med 4 eller fler axlar: lu <15 m (33)

n

2-axlig: tu > 30 t

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

o

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

oo

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

p

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

pp

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (32)
   (33)
   (34)

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

HUVUDLITTERA: U – SPECIALVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Vagntyp som inte innefattas i huvudlitterorna F, H, L, S eller Z
  2-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4-axlig: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| c | med tömning under tryck |
| d | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (35) |
| dd | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (35) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för spannmål |
| i | för transport av föremål, som skulle överskrida lastprofilen, om dessa lastades på standardvagn (nedsänkt lastyta) (36)
   (37) |
| k | 2- eller 3-axlig: tu < 20 t
  4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 2- eller 3-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t
  4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (35) |
| ll | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (35) |
| n | 2-axlig: tu > 30 t
  3-axlig: tu > 40 t
  4-axlig: tu > 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t (37) |
| o | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (35) |
| oo | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (35) |
| p | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (35) |
| pp | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (35) |
| Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:







  — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

Godsvagnens grundutförande

Vagntyp som inte innefattas i huvudlitterorna F, H, L, S eller Z

2-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4-axlig: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

c

med tömning under tryck

d

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (35)

dd

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (35)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för spannmål

i

för transport av föremål, som skulle överskrida lastprofilen, om dessa lastades på standardvagn (nedsänkt lastyta) (36)
   (37)

k

2- eller 3-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2- eller 3-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

l

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (35)

ll

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (35)

n

2-axlig: tu > 30 t

3-axlig: tu > 40 t

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t (37)

o

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (35)

oo

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (35)

p

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (35)

pp

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (35)

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

HUVUDLITTERA: Z – CISTERNVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Med cistern av metall,
  för transport av flytande och gasformiga produkter
  2-axlig: 25 t ≤ lu ≤ 30 t
  3-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4-axlig: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  med 6 eller fler axlar: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Underlittera | a | 4-axlig |
| aa | med 6 eller fler axlar |
| b | för oljeprodukter (38) |
| c | med tömning under tryck (39) |
| d | för livsmedel och kemiska produkter (38) |
| e | med uppvärmningsanordning |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för transport av komprimerade, kondenserade eller under tryck lösta gaser (39) |
| i | med icke-metallisk cistern |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| k | 2- eller 3-axlig: tu < 20 t
  4-axlig: tu < 40 t
  med 6 eller fler axlar: tu < 50 t |
| kk | 2- eller 3-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t
  4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t
  med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t |
| n | 2-axlig: tu > 30 t
  3-axlig: tu > 40 t
  4-axlig: tu > 60 t
  med 6 eller fler axlar: tu > 75 t |
| p | med plats för bromsare (38) |

Godsvagnens grundutförande

Med cistern av metall,

för transport av flytande och gasformiga produkter

2-axlig: 25 t ≤ lu ≤ 30 t

3-axlig: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4-axlig: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

med 6 eller fler axlar: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Underlittera

a

4-axlig

aa

med 6 eller fler axlar

b

för oljeprodukter (38)

c

med tömning under tryck (39)

d

för livsmedel och kemiska produkter (38)

e

med uppvärmningsanordning

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för transport av komprimerade, kondenserade eller under tryck lösta gaser (39)

i

med icke-metallisk cistern

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

k

2- eller 3-axlig: tu < 20 t

4-axlig: tu < 40 t

med 6 eller fler axlar: tu < 50 t

kk

2- eller 3-axlig: 20 t ≤ tu < 25 t

4-axlig: 40 t ≤ tu < 50 t

med 6 eller fler axlar: 50 t ≤ tu < 60 t

n

2-axlig: tu > 30 t

3-axlig: tu > 40 t

4-axlig: tu > 60 t

med 6 eller fler axlar: tu > 75 t

p

med plats för bromsare (38)

LITTERERING AV LEDADE GODSVAGNAR OCH VAGNSSÄTT

DEFINITION AV HUVUDLITTEROR OCH UNDERLITTEROR

1.   Viktiga anmärkningar

I de följande uppställningarna refererar den information som anges i meter till godsvagnarnas lastytelängd (lu).

2.   Underlitteror som är internationellt gällande för alla huvudlitteror

| q | genomgångsledning för elström som kan matas med alla godkända strömarter |
| --- | --- |
| qq | genomgångsledning för elström och installationer för tågvärme som kan matas med alla godkända strömarter |
| s | godsvagnar godkända för ”s”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel) |
| ss | godsvagnar godkända för ”ss”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel) |

q

genomgångsledning för elström som kan matas med alla godkända strömarter

qq

genomgångsledning för elström och installationer för tågvärme som kan matas med alla godkända strömarter

s

godsvagnar godkända för ”s”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel)

ss

godsvagnar godkända för ”ss”-trafik (se bilaga B till TSD Rullande materiel)

3.   Nationella underlitteror

t, u, v, w, x, y, z

Innebörden av dessa underlitteror definieras av varje medlemsstat.

HUVUDLITTERA: F – ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR (LÅDVAGNAR)

| Godsvagnens grundutförande | Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med axlar, med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | med boggier |
| c | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (40) |
| cc | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (40) |
| e | med 3 vagnelement |
| ee | med 4 eller fler vagnelement |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| l | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (40) |
| ll | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (40) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| o | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (40) |
| oo | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (40) |
| p | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad öppning (40) |
| pp | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad öppning (40) |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |
| Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:







  — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

Godsvagnens grundutförande

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med axlar, med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

med boggier

c

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (40)

cc

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (40)

e

med 3 vagnelement

ee

med 4 eller fler vagnelement

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

l

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (40)

ll

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (40)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

o

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (40)

oo

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (40)

p

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad öppning (40)

pp

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad öppning (40)

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

HUVUDLITTERA: H – SLUTNA GODSVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med axlar, med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | med boggier |
| c | med gaveldörrar |
| cc | med gaveldörrar och inredning för biltransport |
| d | med bottenluckor |
| e | med 3 vagnelement |
| ee | med 4 eller fler vagnelement |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för spannmål |
| h | för frukt och grönsaker (41) |
| i | med öppningsbara sidoväggar |
| ii | med förstärkta öppningsbara sidoväggar (42) |
| l | med förskjutbara lastavskiljande väggar (43) |
| ll | med förreglingsbara, förskjutbara lastavskiljande väggar (43) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |

Godsvagnens grundutförande

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med axlar, med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

med boggier

c

med gaveldörrar

cc

med gaveldörrar och inredning för biltransport

d

med bottenluckor

e

med 3 vagnelement

ee

med 4 eller fler vagnelement

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för spannmål

h

för frukt och grönsaker (41)

i

med öppningsbara sidoväggar

ii

med förstärkta öppningsbara sidoväggar (42)

l

med förskjutbara lastavskiljande väggar (43)

ll

med förreglingsbara, förskjutbara lastavskiljande väggar (43)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

HUVUDLITTERA: I – VAGNAR MED ISOLERING MOT KYLA ELLER VÄRME

| Godsvagnens grundutförande | Kylvagn
  med termisk isolering klass IN,
  med luftcirkulatorer, med golvtrallar och isbehållare ≥ 3,5 m3

  Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med axlar, med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | med boggier |
| c | med köttkrokar |
| d | för fisk |
| e | med elektrisk ventilation |
| ee | med 4 eller fler vagnelement |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | maskinkyld vagn (44) |
| gg | kylning med kondenserad gas (44) |
| h | med termisk isolering klass IR |
| i | med kylmaskiner i teknisk följevagn (44)
   (45) |
| ii | teknisk följevagn (44)
   (45) |
| l | utan isbehållare (44)
   (46) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| o | med isbehållare, vars rymd är mindre än 3,5 m3
   (46) |
| oo | med 3 vagnelement |
| p | utan golvtrallar |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |

Godsvagnens grundutförande

Kylvagn

med termisk isolering klass IN,

med luftcirkulatorer, med golvtrallar och isbehållare ≥ 3,5 m3

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med axlar, med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

med boggier

c

med köttkrokar

d

för fisk

e

med elektrisk ventilation

ee

med 4 eller fler vagnelement

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

maskinkyld vagn (44)

gg

kylning med kondenserad gas (44)

h

med termisk isolering klass IR

i

med kylmaskiner i teknisk följevagn (44)
   (45)

ii

teknisk följevagn (44)
   (45)

l

utan isbehållare (44)
   (46)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

o

med isbehållare, vars rymd är mindre än 3,5 m3
   (46)

oo

med 3 vagnelement

p

utan golvtrallar

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

HUVUDLITTERA: L – FLAKVAGNAR MED ENKELAXLAR

| Godsvagnens grundutförande | Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | ledad godsvagn |
| aa | vagnssätt |
| b | med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (47) |
| c | med svängel (47) |
| d | med ett lastplan, för transport av personbilar (47) |
| e | med flera lastplan, för transport av personbilar (47) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för transport av containrar (47)
   (48) |
| h | för transport av liggande plåtrullar (47)
   (49) |
| hh | för transport av stående plåtrullar (47)
   (49) |
| i | med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (47) |
| ii | med förstärkt förskjutbar metallhuv (50) och fasta gavelväggar (47) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| l | utan stolpar (47) |
| m | med 2 vagnelement: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 18 m |
| o | med 3 vagnelement |
| oo | med 4 eller fler vagnelement |
| p | utan sidolämmar (47) |
| r | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |

Godsvagnens grundutförande

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

ledad godsvagn

aa

vagnssätt

b

med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (47)

c

med svängel (47)

d

med ett lastplan, för transport av personbilar (47)

e

med flera lastplan, för transport av personbilar (47)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för transport av containrar (47)
   (48)

h

för transport av liggande plåtrullar (47)
   (49)

hh

för transport av stående plåtrullar (47)
   (49)

i

med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (47)

ii

med förstärkt förskjutbar metallhuv (50) och fasta gavelväggar (47)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

l

utan stolpar (47)

m

med 2 vagnelement: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 18 m

o

med 3 vagnelement

oo

med 4 eller fler vagnelement

p

utan sidolämmar (47)

r

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

HUVUDLITTERA: S – FLAKVAGNAR MED BOGGIER

| Godsvagnens grundutförande | Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | b | med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (51) |
| c | med svängel (51) |
| d | med ett lastplan, för transport av personbilar (51)
   (52) |
| e | med flera lastplan, för transport av personbilar (51) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för transport av containrar med en total längd av ≤ 60 fot (andra än pa-behållare) (51)
   (52)
   (53) |
| gg | för transport av containrar med en total längd av > 60 fot (andra än pa-behållare) (51)
   (52)
   (53) |
| h | för transport av liggande plåtrullar (51)
   (54) |
| hh | för transport av stående plåtrullar (51)
   (54) |
| i | med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (51) |
| ii | med förstärkt förskjutbar metallhuv (55) och fasta gavelväggar (51) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| l | utan stolpar (51) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| o | med 3 vagnelement |
| oo | med 4 eller fler vagnelement |
| p | utan sidolämmar (51) |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |

Godsvagnens grundutförande

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

b

med särskilda säkringsanordningar för pa-behållare (s.k. storbehållare) (51)

c

med svängel (51)

d

med ett lastplan, för transport av personbilar (51)
   (52)

e

med flera lastplan, för transport av personbilar (51)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för transport av containrar med en total längd av ≤ 60 fot (andra än pa-behållare) (51)
   (52)
   (53)

gg

för transport av containrar med en total längd av > 60 fot (andra än pa-behållare) (51)
   (52)
   (53)

h

för transport av liggande plåtrullar (51)
   (54)

hh

för transport av stående plåtrullar (51)
   (54)

i

med förskjutbart kapell/huv och fasta gavelväggar (51)

ii

med förstärkt förskjutbar metallhuv (55) och fasta gavelväggar (51)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

l

utan stolpar (51)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

o

med 3 vagnelement

oo

med 4 eller fler vagnelement

p

utan sidolämmar (51)

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

HUVUDLITTERA: T – GODSVAGNAR MED ÖPPNINGSBART TAK

| Godsvagnens grundutförande | Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med axlar, med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | med boggier |
| b | med dörröppningshöjd > 1,90 m (56) |
| c | med gaveldörrar |
| d | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| dd | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| e | med 3 vagnelement |
| ee | med 4 eller fler vagnelement |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för spannmål |
| h | för transport av liggande plåtrullar |
| hh | för transport av stående plåtrullar |
| i | med öppningsbara sidoväggar (56) |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| l | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| ll | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| o | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| oo | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| p | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| pp | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57) |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |
| Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:







  — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

Godsvagnens grundutförande

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med axlar, med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

med boggier

b

med dörröppningshöjd > 1,90 m (56)

c

med gaveldörrar

d

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

dd

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

e

med 3 vagnelement

ee

med 4 eller fler vagnelement

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för spannmål

h

för transport av liggande plåtrullar

hh

för transport av stående plåtrullar

i

med öppningsbara sidoväggar (56)

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

l

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

ll

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

o

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

oo

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

p

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

pp

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (56)
   (57)

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

HUVUDLITTERA: U – SPECIALVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med axlar, med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | med boggier |
| e | med 3 vagnelement |
| ee | med 4 eller fler vagnelement |
| c | med tömning under tryck |
| d | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (58) |
| dd | med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (58) |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för spannmål |
| i | för transport av föremål, som skulle överskrida lastprofilen, om dessa lastades på standardvagn (nedsänkt lastyta) (59) |
| l | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (58) |
| ll | med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (58) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| o | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (58) |
| oo | med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (58)
   (59) |
| p | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad öppning (58) |
| pp | med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad öppning (58) |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |
| Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:







  — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

Godsvagnens grundutförande

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med axlar, med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

med boggier

e

med 3 vagnelement

ee

med 4 eller fler vagnelement

c

med tömning under tryck

d

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, högt placerad tömningsöppning (58)

dd

med tyngdkraftslossning, reglerbar, valfri sida, lågt placerad tömningsöppning (58)

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för spannmål

i

för transport av föremål, som skulle överskrida lastprofilen, om dessa lastades på standardvagn (nedsänkt lastyta) (59)

l

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, högt placerad tömningsöppning (58)

ll

med tyngdkraftslossning, störtlossning samtidigt tvåsidig, lågt placerad tömningsöppning (58)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

o

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, högt placerad tömningsöppning (58)

oo

med tyngdkraftslossning, störtlossning i vagnmitt, lågt placerad tömningsöppning (58)
   (59)

p

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, högt placerad öppning (58)

pp

med tyngdkraftslossning, reglerbar, i vagnmitt, lågt placerad öppning (58)

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

HUVUDLITTERA: Z – CISTERNVAGNAR

| Godsvagnens grundutförande | Med cistern av metall,
  för transport av flytande och gasformiga produkter
  Ledad godsvagn eller vagnssätt
  med axlar, med 2 vagnelement
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Underlittera | a | med boggier |
| c | med tömning under tryck (60) |
| e | med uppvärmningsanordning |
| f | lämplig för trafik med Storbritannien |
| ff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel) |
| fff | lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja) |
| g | för transport av komprimerade, kondenserade eller under tryck lösta gaser (60) |
| i | med icke-metallisk cistern |
| j | med stötdämparanordning (stötskydd) |
| m | med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m |
| mm | med 2 vagnelement: lu < 22 m |
| o | med 3 vagnelement |
| oo | med 4 eller fler vagnelement |
| r | ledad godsvagn |
| rr | vagnssätt |

Godsvagnens grundutförande

Med cistern av metall,

för transport av flytande och gasformiga produkter

Ledad godsvagn eller vagnssätt

med axlar, med 2 vagnelement

22 m ≤ lu < 27 m

Underlittera

a

med boggier

c

med tömning under tryck (60)

e

med uppvärmningsanordning

f

lämplig för trafik med Storbritannien

ff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande genom tunnel)

fff

lämplig för trafik med Storbritannien (uteslutande med tågfärja)

g

för transport av komprimerade, kondenserade eller under tryck lösta gaser (60)

i

med icke-metallisk cistern

j

med stötdämparanordning (stötskydd)

m

med 2 vagnelement: lu ≥ 27 m

mm

med 2 vagnelement: lu < 22 m

o

med 3 vagnelement

oo

med 4 eller fler vagnelement

r

ledad godsvagn

rr

vagnssätt

---

(1)  Detta gäller bara för öppna godsvagnar med höga sidor och plant golv, försedda med en anordning som gör att de kan användas antingen som vanliga godsvagnar med plant golv eller för tyngdkraftstömning av vissa godsslag genom manövrering av tömningsluckorna i golvet.

(2)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

(3)  Godsvagnar med tyngdkraftslossning av huvudlittera F, är öppna vagnar (utan tak), som inte har plant golv och inte är tippbara över sida eller gavel.

(4)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

Utförande på tömningsöppningarna:

| — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| --- | --- | --- |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

Tömningsprestation:

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

(5)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

(6)  Begreppet ”för frukt och grönsaker” gäller bara för de godsvagnar som har extra ventilationsöppningar i golvhöjd.

(7)  2-axliga vagnar med underlittera ”f” eller ”fff” kan ha mindre rymd än 70 m3.

(8)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

(9)  Begreppet ”för frukt och grönsaker” gäller bara för godsvagnar som har extra ventilationsöppningar i golvhöjd.

(10)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 435 mm.

(11)  De förskjutbara lastavskiljande väggarna kan demonteras tillfälligt.

(12)  Underlitteran ”l” används inte för vagnar, som har underlitterorna ”g”, ”gg”, ”i” eller ”ii”.

(13)  Vagnar som samtidigt har underlitterorna ”g” och ”i” kan framföras som enstaka kylvagn i tåg eller i ett ”kyltåg”.

(14)  Begreppet ”teknisk följevagn” hänför sig samtidigt till maskinvagn, verkstadsvagn (båda med eller utan sovutrymme) liksom även till sovvagn.

(15)  Underlitteran ”o” används inte för vagnar, som har underlitteran ”l”.

(16)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

Anmärkning: En kylvagns lastyta bestäms alltid med hänsyn till förekomst av isbehållare.

(17)  Användandet av underlitteran ”g” i förbindning med huvudlitteran ”K” är bara möjligt för vagnar i standardutförande, som endast har en extra utrustning för transport av containrar. Godsvagnar som uteslutande är anordnade för transport av containrar, måste ha huvudlitteran ”L”.

(18)  Underlitteran ”p” används inte för vagnar, som har underlitteran ”i”.

(19)  För godsvagnar som har underlitterorna ”b”, ”c”, ”d”, ”e”, ”g”, ”h”, ”hh””i” eller ”ii”, kan underlitterorna ”l” och ”p” frivilligt användas. Därvid måste vagnens litteranummer motsvara vagnens litterabeteckning.

(20)  Vagnar som uteslutande används för transport av containrar (andra än pa-behållare).

(21)  Vagnar som uteslutande används för transport av plåtrullar.

(22)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 435 mm.

(23)  Användandet av underlitteran ”g” i förbindning med huvudlitteran ”R” är bara möjligt för vagnar i standardutförande, som endast har en extra anordning för transport av containrar. Godsvagnar som uteslutande är anordnade för transport av plåtrullar, måste ha huvudlitteran ”S”.

(24)  Användandet av underlitterorna ”h” eller ”hh” i förbindning med huvudlitteran ”R” är bara möjligt för vagnar i standardutförande, som endast har en extra anordning för transport av plåtrullar. Godsvagnar som uteslutande är anordnade för transport av plåtrullar, måste ha huvudlitteran ”S”.

(25)  Underlitterorna ”oo” och/eller ”p” används inte på vagnar som har underlitteran ”i”.

(26)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

(27)  För godsvagnar som har underlitterorna ”b”, ”c”, ”d”, ”e”, ”g”, ”gg”, ”h”, ”hh”, ”i” eller ”ii”, kan underlitterorna ”l” och ”p” frivilligt användas. Därvid måste vagnens litteranummer motsvara vagnens litterabeteckning.

(28)  Vagnar, som kan transportera såväl containrar och växelflak som fordon, erhåller samtidigt underlitteran ”g” respektive ”gg” och underlitteran ”d”.

(29)  Vagnar, som uteslutande används för transport av containrar eller som är avsedda för transport av växelflak för lyftokshantering.

(30)  Vagnar som uteslutande används för transport av plåtrullar.

(31)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 435 mm.

(32)  Underlitteran ”e”

| — | är frivillig för de vagnar som har underlitteran ”b” (därvid måste vagnens litteranummer motsvara vagnens litterabeteckning), |
| --- | --- |

—

är frivillig för de vagnar som har underlitteran ”b” (därvid måste vagnens litteranummer motsvara vagnens litterabeteckning),

| — | används inte på vagnar som har underlitterorna ”d”, ”dd”, ”i”, ”l”, ”ll”, ”o”, ”oo”, ”p” eller ”pp”. |
| --- | --- |

—

används inte på vagnar som har underlitterorna ”d”, ”dd”, ”i”, ”l”, ”ll”, ”o”, ”oo”, ”p” eller ”pp”.

(33)  Underlitterorna ”b” och ”m” används inte på vagnar som har underlitterorna ”d”, ”dd”, ”l”, ”ll”, ”o”, ”oo”, ”p” eller ”pp”.

(34)  Vagnar med tyngdkraftslossning med huvudlittera ”T” har ett öppningsbart tak med en taköppningslängd lika med vagnkorgens längd. Dessa vagnar har inget plant golv och är inte tippbara varken över sida eller gavel.

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

Utförande på tömningsöppningarna:

| — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| --- | --- | --- |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

Tömningsprestation:

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

(35)  Vagnar med tyngdkraftslossning med huvudlittera ”U” är slutna vagnar vars lastning kan ske genom en eller flera lastöppningar placerade på vagnkorgens överdel och vars totala öppning är mindre än korgens längd. Dessa vagnar har inte plant golv och är inte tippbara varken över sida eller gavel.

(36)  Särskilt:

| — | djuplastningsvagnar |
| --- | --- |

—

djuplastningsvagnar

| — | vagnar med djuplastning mellan långbalkarna. |
| --- | --- |

—

vagnar med djuplastning mellan långbalkarna.

| — | vagnar ständigt utrustade med diagonalbock |
| --- | --- |

—

vagnar ständigt utrustade med diagonalbock

(37)  Underlitteran ”n” används inte på vagnar, som har underlitteran ”i”.

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

Utförande på tömningsöppningarna:

| — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| --- | --- | --- |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

Tömningsprestation:

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

(38)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 520 mm.

(39)  Underlitteran ”c” används inte på vagnar som har underlitteran ”g”.

(40)  Godsvagnar med tyngdkraftslossning av huvudlittera F, är öppna vagnar (utan tak), som inte har plant golv och inte är tippbara över sida eller gavel.

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

Utförande på tömningsöppningarna:

| — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| --- | --- | --- |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

Tömningsprestation:

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

(41)  Begreppet ”för frukt och grönsaker” gäller bara för de godsvagnar som har extra ventilationsöppningar i golvhöjd.

(42)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 435 mm.

(43)  De förskjutbara lastavskiljande väggarna kan demonteras tillfälligt.

(44)  Underlitteran ”l” används inte för vagnar, som har underlitterorna ”g”, ”gg”, ”i” eller ”ii”.

(45)  Begreppet ”teknisk följevagn” hänför sig samtidigt till maskinvagn, verkstadsvagn (båda med eller utan sovutrymme) liksom även till sovvagn.

(46)  Underlitteran ”o” används inte för vagnar, som har underlitteran ”l”.

(47)  För godsvagnar som har underlitterorna ”b”, ”c”, ”d”, ”e”, ”g”, ”h”, ”hh””i” eller ”ii”, kan underlitterorna ”l” och ”p” frivilligt användas. Därvid måste vagnens litteranummer motsvara vagnens litterabeteckning.

(48)  Vagnar som uteslutande används för transport av containrar (andra än pa-behållare).

(49)  Vagnar som uteslutande används för transport av plåtrullar.

(50)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 435 mm.

(51)  För godsvagnar som har underlitterorna ”b”, ”c”, ”d”, ”e”, ”g”, ”gg”, ”h”, ”hh”, ”i” eller ”ii”, kan underlitterorna ”l” och ”p” frivilligt användas. Därvid måste vagnens litteranummer motsvara vagnens litterabeteckning.

(52)  Vagnar, som kan transportera såväl containrar och växelflak som fordon, erhåller samtidigt underlitteran ”g” respektive ”gg” och underlitteran ”d”.

(53)  Vagnar, som uteslutande används för transport av containrar eller som är avsedda för transport av växelflak för lyftokshantering.

(54)  Vagnar som uteslutande används för transport av plåtrullar.

(55)  Endast tillämpligt på godsvagnar med en spårvidd på 1 435 mm.

(56)  Underlitteran ”b” används inte på vagnar som har underlitterorna ”d”, ”dd”, ”i”, ”l”, ”ll”, ”o”, ”oo”, ”p” eller ”pp”.

(57)  Vagnar med tyngdkraftslossning med huvudlittera ”T” har ett öppningsbart tak med en taköppningslängd lika med vagnkorgens längd. Dessa vagnar har inget plant golv och är inte tippbara varken över sida eller gavel.

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

Utförande på tömningsöppningarna:

| — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| --- | --- | --- |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

Tömningsprestation:

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

(58)  Vagnar med tyngdkraftslossning med huvudlittera ”U” är slutna vagnar vars lastning kan ske genom en eller flera lastöppningar placerade på vagnkorgens överdel och vars totala öppning är mindre än korgens längd. Dessa vagnar har inte plant golv och är inte tippbara varken över sida eller gavel.

(59)  Särskilt:

| — | djuplastningsvagnar |
| --- | --- |

—

djuplastningsvagnar

| — | vagnar med djuplastning mellan långbalkarna |
| --- | --- |

—

vagnar med djuplastning mellan långbalkarna

| — | vagnar ständigt utrustade med diagonalbock |
| --- | --- |

—

vagnar ständigt utrustade med diagonalbock

Dessa vagnars tömningssätt är bestämt genom en kombination av följande data:

Utförande på tömningsöppningarna:

| — I vagnmitt | : | Öppningar ovanför spårmitt. |
| --- | --- | --- |
| — Tvåsidiga | : | Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.
  (För dessa vagnar är tömningssättet:






  — | båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor, |

— I vagnmitt

:

Öppningar ovanför spårmitt.

— Tvåsidiga

:

Öppningar på båda sidor av spåret utanför rälerna.

(För dessa vagnar är tömningssättet:

—

båda sidor samtidigt, om det för fullständig tömning av vagnen erfordras manövrering av öppningarna på båda sidor,

| — | ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.) |
| --- | --- |

—

ena sidan var för sig, om fullständig tömning av vagnen genom manövrering av öppningarna på den ena sidan är möjlig.)

— Högt placerade

:

Den undre kanten av tömningsöppningen (utan hänsyn till de rörliga anordningar, som kan förlänga denna tömningsöppning) ligger minst 0,700 m över rälens övre kant och möjliggör användning av bandtransportör för mottagning av godset.

— Lågt placerade

:

Läget av undre kanten av tömningsöppningen möjliggör inte användning av bandtransportör för mottagning av godset.

Tömningsprestation:

| — Störtlossning | : | Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning. |
| --- | --- | --- |
| — Reglerbar tömning | : | Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas. |

— Störtlossning

:

Öppningarna kan stängas först efter fullständig tömning.

— Reglerbar tömning

:

Tömningen kan när som helst regleras eller avbrytas.

(60)  Underlitteran ”c” används inte på vagnar som har underlitteran ”g”.

BILAGA P.13

Litterering av personvagnar

Internationella huvudlittera:

| A | 1 klass sittvagn |
| --- | --- |
| B | 2 klass sittvagn |
| AB | 1 och 2 klass sittvagn |
| WL | Sovvagn, med littera A, B eller AB beroende på typen av bekvämligheter som erbjuds. I fråga om sovvagnar med ”special”-kupéer, kompletteras huvudlitteran med tilläggslitteran ”S”. |
| WR | Restaurangvagn |
| R | Personvagn med restaurang eller serveringsutrymme (littera som används som tillägg) |
| D | Resgodsvagn |
| DD | Öppen vagn med 2 plan för transport av personbilar |
| Post | Postvagn |
| AS
  SR
  WG | Sällskapsvagn med servering och dansmöjligheter |
| WSP | Pullmanvagn |
| Le | Öppen 2-axlig vagn med 2 plan för transport av personbilar |
| Leq | Öppen 2-axlig vagn med 2 plan för transport av personbilar, med genomgångsledning för elström |
| Laeq | Öppen 3-axlig vagn med 2 plan för transport av personbilar, med genomgångsledning för elström |

A

1 klass sittvagn

B

2 klass sittvagn

AB

1 och 2 klass sittvagn

WL

Sovvagn, med littera A, B eller AB beroende på typen av bekvämligheter som erbjuds. I fråga om sovvagnar med ”special”-kupéer, kompletteras huvudlitteran med tilläggslitteran ”S”.

WR

Restaurangvagn

R

Personvagn med restaurang eller serveringsutrymme (littera som används som tillägg)

D

Resgodsvagn

DD

Öppen vagn med 2 plan för transport av personbilar

Post

Postvagn

AS

SR

WG

Sällskapsvagn med servering och dansmöjligheter

WSP

Pullmanvagn

Le

Öppen 2-axlig vagn med 2 plan för transport av personbilar

Leq

Öppen 2-axlig vagn med 2 plan för transport av personbilar, med genomgångsledning för elström

Laeq

Öppen 3-axlig vagn med 2 plan för transport av personbilar, med genomgångsledning för elström

Internationella underlittera:

| b
  h | Handikappanpassad personvagn |
| --- | --- |
| c | Kupéer som kan konverteras till liggplatser |
| d
  v | Fordon utrustat för att ta med cyklar |
| ee
  z | Fordon med anslutning till det centrala elsystemet |
| f | Fordon med förarhytt (manövervagn) |
| p
  t | Sittvagn med salong och mittgång |
| m | Fordon med en längd över 24,5 m |
| s | Resgodsvagn med mittgång eller personvagn med resgodsutrymme |

b

h

Handikappanpassad personvagn

c

Kupéer som kan konverteras till liggplatser

d

v

Fordon utrustat för att ta med cyklar

ee

z

Fordon med anslutning till det centrala elsystemet

f

Fordon med förarhytt (manövervagn)

p

t

Sittvagn med salong och mittgång

m

Fordon med en längd över 24,5 m

s

Resgodsvagn med mittgång eller personvagn med resgodsutrymme

Antalet kupéer anges i form av ett index (till exempel: Bc9)

Nationella huvudlittera och underlittera

Övriga huvudlittera och underlittera har en nationell innebörd, som fastställs av varje medlemsstat.

BILAGA P.14

Litterering av specialfordon

Denna märkning beskrivs i dokument EN 14033–1 ”Järnvägar – Spår – Spårgående maskiner för spårbyggnad och spårunderhåll – Del 1: Tekniska krav för drift”.

BILAGA Q

Ej utnyttjad

BILAGA R

Tågidentitet

En EN-norm håller på att utarbetas på detta område. När den väl har införts, kommer ERA och kommissionen att göra en bedömning av huruvida det är lämpligt att använda den normen för att säkerställa att kraven i denna TSD är uppfyllda.

Till dess att denna EN-norm har utvecklats, innehåller denna bilaga det CWA-dokument (CEN Workshop Agreement) som tagits fram i detta syfte.

Det bör noteras att detta CWA-dokument inte påverkar tillämpligheten av UIC-normblad 419–1 och 419–2.

Se det bilagda dokumentet – CWA om numrering av tåg

BILAGA S

Ej utnyttjad

BILAGA T

Bromsprestanda

Detaljerade specifikationer håller på att utarbetas där den formel kommer att fastställas som skall användas för beräkning av bromsprestanda. Dessa specifikationer skall gälla över hela TEN och det måste beaktas hur en sådan formel bäst kan fastställas för att bromsarnas funktion skall kunna harmoniseras på ett säkert och kostnadseffektivt sätt. En expertgrupp med bred kompetens har tillsatts för utarbetandet av dessa specifikationer. I arbetet kommer hänsyn att tas även till kraven i TSD konv. Drift och trafikledning.

Till dess att sådana detaljerade specifikationer har utvecklats och lagts fram, utgör detta en öppen punkt och det rekommenderas att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare samarbetar för att gemensamt fastställa bilaterala eller multilaterala överenskommelser för att underlätta tågens hinderfria övergång från en infrastrukturförvaltares driftsområde till nästa.

Se även bilaga U.

BILAGA U

Förteckning över öppna punkter

AVSNITT 4.2.2.5

Tåglista

Bilaga T (se avsnitt 4.2.2.6.2 i denna TSD)

Broms prestanda

BILAGA V

Utarbetande och uppdatering av regeldokumentation för förare

Som ett komplement till avsnitten 4.2 och 4.6 i denna TSD, ges i diagrammet nedan en illustration av den process som skisserats i denna TSD för utarbetande och uppdatering av den regeldokumentation som krävs enligt denna TSD

Image

ORDLISTA

| Term | Definition |
| --- | --- |
| Olycka | Enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 2004/49/EG. |
| Ge tillstånd för tågrörelser | Att manövrera utrustning i signalställverk och driftledningscentraler, så att tågrörelse medges. Detta inbegriper inte den personal som är anställd av ett järnvägsföretag och som ansvarar för hanteringen av resurser såsom tågpersonal eller rullande materiel. |
| Farligt gods | Enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 96/49/EG. |
| Drift vid störning | Drift under påverkan av en oförutsedd händelse som hindrar normalt upprätthållande av tågtrafiken. |
| Klarering | Se tågklarering. |
| Förare | En person som är kvalificerad och godkänd för att köra tåg. |
| Special transport | En last på ett järnvägsfordon, till exempel en container, växelflak eller annat, där fordonets storlek och/eller axellast kräver särskilt tillstånd för rörelsen och/eller tillämpning av särskilda trafikeringsvillkor för hela eller delar av färden. |
| Villkor avseende hälsa och säkerhet | Inom ramen för kapitel 4.7 i denna TSD, avses med detta endast de krav i fråga om medicinsk och psykologisk lämplighet som är nödvändiga för drift av relevanta delar av delsystemet. |
| Varmgång | När axelboxar och axellager överskrider den maximala drifttemperatur de är konstruerade för. |
| Tillbud | Enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 2004/49/EG. |
| Blankett samling | En bok med formulär som beskriver den sekvens av åtgärder som skall vidtas av infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal i samband med tågrörelser vid störd drift. Varje enskild åtgärd kräver ett separat formulär. Blankettsamlingen sammanställs på både infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets språk och berörd personal hos såväl infrastrukturförvaltaren som järnvägsföretaget har en kopia. |
| Medlems stat | När detta uttryck används i anslutning till denna TSD avses den medlemsstat som utfärdar säkerhetstillstånd/-intyg enligt artiklarna 10 och 11 i direktiv 2004/49/EG. |
| Arbetsspråk | Det eller de språk som används inom ramen för den operativa driften enligt vad en infrastrukturförvaltare offentliggjort i sin järnvägsnätsbeskrivning, för kommunikation av säkerhetsrelaterade meddelanden mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretags personal. |
| Passagerare | Person (annan än en anställd med specifika uppgifter på tåget) som reser med tåg eller befinner sig på järnvägsområdet före eller efter en tågresa. |
| Resultatöver vakning | Systematisk observation och registrering av hur tågtrafiken och infrastrukturen fungerar, i syfte att få till stånd förbättringar i fråga om både tågtrafikens och infrastrukturens prestanda. |
| Realtid | Möjligheten att utväxla eller behandla information om angivna händelser (såsom ankomst till en station, passering av en station eller avgång från en station) under ett tågs färd allteftersom de sker. |
| Rapporterings punkt | En punkt angiven i tidtabellen för ett tåg, där rapportering krävs av ankomst-, avgångs- eller passeringstid. |
| Linjesträcka | En viss del eller delar av linjen |
| Linje kännedom | Kännedom om det eller de linjeavsnitt som ombordpersonal arbetar på, baserat på information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, som gör att de kan framföra tåget på ett säkert sätt. Väsentliga delar av denna kännedom måste berörd personal lära sig utantill i detalj. Andra delar kan finnas beskrivna i dokumentation som personalen har snabb tillgång till, baserat på järnvägsföretagets bedömning av linjen eller på vad den nationella säkerhetsmyndigheten kräver. |
| Säkerhets kritiskt arbete | Arbete som utförs av personal och som innebär styrning eller påverkan av ett fordons rörelse och som skulle kunna ha inverkan på personers hälsa och säkerhet. |
| OSPA | (Obehörig Stoppsignal PAssage) Passage av signal i stopp, utan tillstånd – dvs. en signal som visar signalbilden stopp passeras utan att tillstånd för detta getts av den person som ansvarar för att ge tillstånd för tågrörelser. |
| Personal | Anställda som arbetar för ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare, eller deras underentreprenörer, som utför sådana uppgifter som beskrivs i denna TSD. |
| Stoppunkt | En plats angiven i tidtabellen för ett tåg, där tåget skall stanna, vanligen för att utföra en viss åtgärd såsom att låta passagerare stiga på och av tåget. |
| Tidtabell | Dokument eller system som innehåller uppgifter om ett eller flera tågs planerade färd på en viss linjesträcka. |
| Plats med tidsangivelse | En angiven plats i tidtabellen för ett tåg där en viss tid specificeras. Denna tid kan vara en ankomsttid, avgångstid eller i det fall tåget inte skall göra uppehåll på den platsen en passeringstid. |
| Drag fordon | Ett motordrivet fordon som kan förflytta sig självt och andra fordon som är kopplade till det. |
| Tåg | Ett tåg definieras som ett eller flera dragfordon med eller utan tillkopplade järnvägsfordon, eller ett fordonssätt med eget maskineri för framföring, med tillgängliga tågdata som går i trafik mellan två eller flera angivna platser på TEN-nätet. |
| Tåg klarering | Indikation till den person som kör tåget att alla åtgärder som skulle vidtas vid stationen eller depån har fullgjorts och att berörd personal har gett tillstånd för tågets rörelse. |
| Tåg personal | Medlemmar i ett tågs ombordpersonal som är godkända som kompetenta och utsedda av ett järnvägsföretag att utföra vissa angivna säkerhetsrelaterade uppgifter på tåget, till exempel föraren eller tågmästaren. |
| Tåg identitet | Ett sätt att otvetydigt identifiera ett visst tåg. |
| Iordning ställande av tåg | Att se till att ett tåg är i dugligt skick för att sättas i trafik, att tågets utrustning är rätt använd och att tågets sammansättning uppfyller kraven för det avsedda tågläget. Iordningställande av ett tåg innefattar även de tekniska inspektioner som skall utföras innan tåget sätts i trafik. |
| Fordon | Varje enskild enhet av rullande materiel, till exempel ett lok, en personvagn eller en godsvagn. |
| Fordons identitet | Ett nummer som anges på ett fordon för att entydigt identifiera det i förhållande till alla andra fordon. |

Term

Definition

Olycka

Enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 2004/49/EG.

Ge tillstånd för tågrörelser

Att manövrera utrustning i signalställverk och driftledningscentraler, så att tågrörelse medges. Detta inbegriper inte den personal som är anställd av ett järnvägsföretag och som ansvarar för hanteringen av resurser såsom tågpersonal eller rullande materiel.

Farligt gods

Enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 96/49/EG.

Drift vid störning

Drift under påverkan av en oförutsedd händelse som hindrar normalt upprätthållande av tågtrafiken.

Klarering

Se tågklarering.

Förare

En person som är kvalificerad och godkänd för att köra tåg.

Special transport

En last på ett järnvägsfordon, till exempel en container, växelflak eller annat, där fordonets storlek och/eller axellast kräver särskilt tillstånd för rörelsen och/eller tillämpning av särskilda trafikeringsvillkor för hela eller delar av färden.

Villkor avseende hälsa och säkerhet

Inom ramen för kapitel 4.7 i denna TSD, avses med detta endast de krav i fråga om medicinsk och psykologisk lämplighet som är nödvändiga för drift av relevanta delar av delsystemet.

Varmgång

När axelboxar och axellager överskrider den maximala drifttemperatur de är konstruerade för.

Tillbud

Enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 2004/49/EG.

Blankett samling

En bok med formulär som beskriver den sekvens av åtgärder som skall vidtas av infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal i samband med tågrörelser vid störd drift. Varje enskild åtgärd kräver ett separat formulär. Blankettsamlingen sammanställs på både infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets språk och berörd personal hos såväl infrastrukturförvaltaren som järnvägsföretaget har en kopia.

Medlems stat

När detta uttryck används i anslutning till denna TSD avses den medlemsstat som utfärdar säkerhetstillstånd/-intyg enligt artiklarna 10 och 11 i direktiv 2004/49/EG.

Arbetsspråk

Det eller de språk som används inom ramen för den operativa driften enligt vad en infrastrukturförvaltare offentliggjort i sin järnvägsnätsbeskrivning, för kommunikation av säkerhetsrelaterade meddelanden mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretags personal.

Passagerare

Person (annan än en anställd med specifika uppgifter på tåget) som reser med tåg eller befinner sig på järnvägsområdet före eller efter en tågresa.

Resultatöver vakning

Systematisk observation och registrering av hur tågtrafiken och infrastrukturen fungerar, i syfte att få till stånd förbättringar i fråga om både tågtrafikens och infrastrukturens prestanda.

Realtid

Möjligheten att utväxla eller behandla information om angivna händelser (såsom ankomst till en station, passering av en station eller avgång från en station) under ett tågs färd allteftersom de sker.

Rapporterings punkt

En punkt angiven i tidtabellen för ett tåg, där rapportering krävs av ankomst-, avgångs- eller passeringstid.

Linjesträcka

En viss del eller delar av linjen

Linje kännedom

Kännedom om det eller de linjeavsnitt som ombordpersonal arbetar på, baserat på information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, som gör att de kan framföra tåget på ett säkert sätt. Väsentliga delar av denna kännedom måste berörd personal lära sig utantill i detalj. Andra delar kan finnas beskrivna i dokumentation som personalen har snabb tillgång till, baserat på järnvägsföretagets bedömning av linjen eller på vad den nationella säkerhetsmyndigheten kräver.

Säkerhets kritiskt arbete

Arbete som utförs av personal och som innebär styrning eller påverkan av ett fordons rörelse och som skulle kunna ha inverkan på personers hälsa och säkerhet.

OSPA

(Obehörig Stoppsignal PAssage) Passage av signal i stopp, utan tillstånd – dvs. en signal som visar signalbilden stopp passeras utan att tillstånd för detta getts av den person som ansvarar för att ge tillstånd för tågrörelser.

Personal

Anställda som arbetar för ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare, eller deras underentreprenörer, som utför sådana uppgifter som beskrivs i denna TSD.

Stoppunkt

En plats angiven i tidtabellen för ett tåg, där tåget skall stanna, vanligen för att utföra en viss åtgärd såsom att låta passagerare stiga på och av tåget.

Tidtabell

Dokument eller system som innehåller uppgifter om ett eller flera tågs planerade färd på en viss linjesträcka.

Plats med tidsangivelse

En angiven plats i tidtabellen för ett tåg där en viss tid specificeras. Denna tid kan vara en ankomsttid, avgångstid eller i det fall tåget inte skall göra uppehåll på den platsen en passeringstid.

Drag fordon

Ett motordrivet fordon som kan förflytta sig självt och andra fordon som är kopplade till det.

Tåg

Ett tåg definieras som ett eller flera dragfordon med eller utan tillkopplade järnvägsfordon, eller ett fordonssätt med eget maskineri för framföring, med tillgängliga tågdata som går i trafik mellan två eller flera angivna platser på TEN-nätet.

Tåg klarering

Indikation till den person som kör tåget att alla åtgärder som skulle vidtas vid stationen eller depån har fullgjorts och att berörd personal har gett tillstånd för tågets rörelse.

Tåg personal

Medlemmar i ett tågs ombordpersonal som är godkända som kompetenta och utsedda av ett järnvägsföretag att utföra vissa angivna säkerhetsrelaterade uppgifter på tåget, till exempel föraren eller tågmästaren.

Tåg identitet

Ett sätt att otvetydigt identifiera ett visst tåg.

Iordning ställande av tåg

Att se till att ett tåg är i dugligt skick för att sättas i trafik, att tågets utrustning är rätt använd och att tågets sammansättning uppfyller kraven för det avsedda tågläget. Iordningställande av ett tåg innefattar även de tekniska inspektioner som skall utföras innan tåget sätts i trafik.

Fordon

Varje enskild enhet av rullande materiel, till exempel ett lok, en personvagn eller en godsvagn.

Fordons identitet

Ett nummer som anges på ett fordon för att entydigt identifiera det i förhållande till alla andra fordon.

FÖRKORTNINGSLISTA SOM SKALL INGÅ I TSD:

| Förkortning | Förklaring |
| --- | --- |
| ac | Växelström (Alternating Current) |
| CCS | Delsystemet Trafikstyrning och signalering (Command Control Signalling) |
| cen | Europeiska standardiseringsorganisationen (Comite Européen de Normalisation) |
| COTIF | Fördrag om internationell järnvägstrafik (Convention relative aux Transports Internationaux Ferroviaires) |
| cr | Järnvägssystemet för konventionella tåg (Conventional Rail) |
| db | Decibel |
| dc | Likström (Direct Current) |
| dmi | Människa-maskin-gränssnitt (Driver Machine Interface) |
| EG | Europeiska gemenskapen |
| EKG | Elektrokardiogram |
| eirene | European Integrated Railway Radio Enhanced Network |
| en | Europeisk standard |
| ENE | Delsystemet Energiförsörjning |
| era | Europeiska järnvägsbyrån (European Railway Agency) |
| ertms | European Rail Traffic Management System |
| ETCS | European Train Control System |
| EU | Europeiska unionen |
| FRS | Specifikationer av funktionskrav (Functional Requirement Specification) |
| GSM-R | Global System for Mobile Communications – Rail |
| habd | Varmgångsdetektor (Hot Axle Box Detector) |
| Hz | Hertz |
| IM | Infrastrukturförvaltare (Infrastructure Manager) |
| INS | Delsystemet Infrastruktur |
| OPE | Delsystemet Drift och trafikledning (Traffic Operation and Management) |
| oSShD (Osjd) | Järnvägarnas samarbetsorganisation |
| PPW | Rysk förkortning för Prawila Polzowaniia Wagonami w mejdunarodnom soobqenii = Regler för användning av järnvägsfordon i internationell trafik |
| RIC | Avtal om ömsesidigt utnyttjande av personvagnar och resgodsvagnar i internationell järnvägstrafik (Regolamento Internazionale delle Carrozze) |
| riv | Avtal om ömsesidigt utnyttjade av godsvagnar i internationell järnvägstrafik. (Regolamento Internazionale Veicoli) |
| RST | Delsystemet Rullande materiel |
| RU | Järnvägsföretag (Railway Undertaking) |
| SMS | Säkerhetsstyrningssystem (Safety Management System) |
| spad | Passage av signal i stopp (Signal Passed at Danger) |
| SRS | Specifikationer av systemkrav (System Requirement Specification) |
| TAP | Delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik |
| ten | Transeuropeiskt nät |
| TSD | Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet |
| uic | Internationella järnvägsunionen (Union Internationale des Chemins de fer) |
| UV | Ultraviolett |
| VKM | Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (Vehicle Keeper Marking) |

Förkortning

Förklaring

ac

Växelström (Alternating Current)

CCS

Delsystemet Trafikstyrning och signalering (Command Control Signalling)

cen

Europeiska standardiseringsorganisationen (Comite Européen de Normalisation)

COTIF

Fördrag om internationell järnvägstrafik (Convention relative aux Transports Internationaux Ferroviaires)

cr

Järnvägssystemet för konventionella tåg (Conventional Rail)

db

Decibel

dc

Likström (Direct Current)

dmi

Människa-maskin-gränssnitt (Driver Machine Interface)

EG

Europeiska gemenskapen

EKG

Elektrokardiogram

eirene

European Integrated Railway Radio Enhanced Network

en

Europeisk standard

ENE

Delsystemet Energiförsörjning

era

Europeiska järnvägsbyrån (European Railway Agency)

ertms

European Rail Traffic Management System

ETCS

European Train Control System

EU

Europeiska unionen

FRS

Specifikationer av funktionskrav (Functional Requirement Specification)

GSM-R

Global System for Mobile Communications – Rail

habd

Varmgångsdetektor (Hot Axle Box Detector)

Hz

Hertz

IM

Infrastrukturförvaltare (Infrastructure Manager)

INS

Delsystemet Infrastruktur

OPE

Delsystemet Drift och trafikledning (Traffic Operation and Management)

oSShD (Osjd)

Järnvägarnas samarbetsorganisation

PPW

Rysk förkortning för Prawila Polzowaniia Wagonami w mejdunarodnom soobqenii = Regler för användning av järnvägsfordon i internationell trafik

RIC

Avtal om ömsesidigt utnyttjande av personvagnar och resgodsvagnar i internationell järnvägstrafik (Regolamento Internazionale delle Carrozze)

riv

Avtal om ömsesidigt utnyttjade av godsvagnar i internationell järnvägstrafik. (Regolamento Internazionale Veicoli)

RST

Delsystemet Rullande materiel

RU

Järnvägsföretag (Railway Undertaking)

SMS

Säkerhetsstyrningssystem (Safety Management System)

spad

Passage av signal i stopp (Signal Passed at Danger)

SRS

Specifikationer av systemkrav (System Requirement Specification)

TAP

Delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik

ten

Transeuropeiskt nät

TSD

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet

uic

Internationella järnvägsunionen (Union Internationale des Chemins de fer)

UV

Ultraviolett

VKM

Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (Vehicle Keeper Marking)

---

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 84/132 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 84/132

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 februari 2008

om tekniska specifikationer för driftskompatibiliteten avseende delsystemet Rullande materiel i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg

[delgivet med nr K(2008) 648]

(Text av betydelse för EES)

(2008/232/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 c och bilaga II i direktiv 96/48/EG är det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, däribland delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 c och bilaga II i direktiv 96/48/EG är det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, däribland delsystemet Rullande materiel.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2002/735/EG (2) fastställdes de första tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2002/735/EG (2) fastställdes de första tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

| (3) | Det är nödvändigt att se över denna första TSD mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och erfarenheter som vunnits från tillämpningen. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att se över denna första TSD mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och erfarenheter som vunnits från tillämpningen.

| (4) | Den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar (European Association for Railway Interoperability – AEIF), hade i egenskap av representativt organ fått i uppdrag att se över och revidera denna första TSD. Beslut 2002/735/EG bör därför ersättas med det här beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar (European Association for Railway Interoperability – AEIF), hade i egenskap av representativt organ fått i uppdrag att se över och revidera denna första TSD. Beslut 2002/735/EG bör därför ersättas med det här beslutet.

| (5) | Utkastet till reviderad TSD har granskats av den kommitté som inrättats genom direktiv 96/48/EG. |
| --- | --- |

(5)

Utkastet till reviderad TSD har granskats av den kommitté som inrättats genom direktiv 96/48/EG.

| (6) | Den här TSD:n bör, på vissa villkor, gälla för ny eller uppgraderad och moderniserad rullande materiel. |
| --- | --- |

(6)

Den här TSD:n bör, på vissa villkor, gälla för ny eller uppgraderad och moderniserad rullande materiel.

| (7) | Den här TSD:n påverkar inte bestämmelserna i andra relevanta TSD:er som kan vara tillämpliga på delsystem för Rullande materiel. |
| --- | --- |

(7)

Den här TSD:n påverkar inte bestämmelserna i andra relevanta TSD:er som kan vara tillämpliga på delsystem för Rullande materiel.

| (8) | Den första TSD:n avseende delsystemet Rullande materiel trädde i kraft 2002. På grund av existerande kontraktsenliga åtaganden bör nya delsystem eller driftskompatibilitetskomponenter för rullande materiel, eller modernisering och uppgradering av dessa, omfattas av en bedömning av överensstämmelse i enlighet med bestämmelserna i denna första TSD. Vidare bör den första TSD:n även i fortsättningen vara tillämplig på underhåll samt på underhållsrelaterat utbyte av delsystems- och driftskompatibilitetskomponenter vilka godkänts i enlighet med den första TSD:n. Därför bör beslut 2002/735/EG fortsätta att gälla för underhåll inom projekt som godkänts i enlighet med den TSD som bifogats i bilagan till det beslutet och för projekt som avser en ny linje och modernisering eller uppgradering av en existerande linje och som redan är långt framskridna eller som omfattas av ett avtal som håller på att genomföras det datum då det här beslutet tillkännages. För att fastställa skillnaden i fråga om tillämpningsområde mellan den första TSD:n och den nya TSD:n, vilken bifogas i bilagan till det här beslutet, bör medlemsstaterna, senast sex månader efter det datum då det här beslutet börjar gälla, tillhandahålla en förteckning över de delsystem och driftskompatibilitetskomponenter för vilka den första TSD:n fortfarande är tillämplig. |
| --- | --- |

(8)

Den första TSD:n avseende delsystemet Rullande materiel trädde i kraft 2002. På grund av existerande kontraktsenliga åtaganden bör nya delsystem eller driftskompatibilitetskomponenter för rullande materiel, eller modernisering och uppgradering av dessa, omfattas av en bedömning av överensstämmelse i enlighet med bestämmelserna i denna första TSD. Vidare bör den första TSD:n även i fortsättningen vara tillämplig på underhåll samt på underhållsrelaterat utbyte av delsystems- och driftskompatibilitetskomponenter vilka godkänts i enlighet med den första TSD:n. Därför bör beslut 2002/735/EG fortsätta att gälla för underhåll inom projekt som godkänts i enlighet med den TSD som bifogats i bilagan till det beslutet och för projekt som avser en ny linje och modernisering eller uppgradering av en existerande linje och som redan är långt framskridna eller som omfattas av ett avtal som håller på att genomföras det datum då det här beslutet tillkännages. För att fastställa skillnaden i fråga om tillämpningsområde mellan den första TSD:n och den nya TSD:n, vilken bifogas i bilagan till det här beslutet, bör medlemsstaterna, senast sex månader efter det datum då det här beslutet börjar gälla, tillhandahålla en förteckning över de delsystem och driftskompatibilitetskomponenter för vilka den första TSD:n fortfarande är tillämplig.

| (9) | Den här TSD:n föreskriver inte användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. |
| --- | --- |

(9)

Den här TSD:n föreskriver inte användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

| (10) | Enligt den här TSD:n får driftskompatibilitetskomponenter under en begränsad tidsperiod införlivas i delsystem utan certifiering om vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(10)

Enligt den här TSD:n får driftskompatibilitetskomponenter under en begränsad tidsperiod införlivas i delsystem utan certifiering om vissa villkor är uppfyllda.

| (11) | I sin nuvarande version behandlar denna TSD inte alla väsentliga krav fullt ut. I enlighet med artikel 17 i direktiv 96/48/EG skall tekniska aspekter som inte omfattas anges som ”Öppna punkter” i bilaga L till den här TSD:n. I enlighet med artikel 16.3 i direktiv 96/48/EG skall medlemsstaterna till kommissionen och övriga medlemsstater överlämna en förteckning över sina nationella tekniska bestämmelser avseende de ”öppna punkterna” och de förfaranden som skall användas för deras bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

(11)

I sin nuvarande version behandlar denna TSD inte alla väsentliga krav fullt ut. I enlighet med artikel 17 i direktiv 96/48/EG skall tekniska aspekter som inte omfattas anges som ”Öppna punkter” i bilaga L till den här TSD:n. I enlighet med artikel 16.3 i direktiv 96/48/EG skall medlemsstaterna till kommissionen och övriga medlemsstater överlämna en förteckning över sina nationella tekniska bestämmelser avseende de ”öppna punkterna” och de förfaranden som skall användas för deras bedömning av överensstämmelse.

| (12) | För de specialfall som beskrivs i kapitel 7 i den här TSD:n skall medlemsstaterna meddela kommissionen och övriga medlemsstater vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse som skall användas. |
| --- | --- |

(12)

För de specialfall som beskrivs i kapitel 7 i den här TSD:n skall medlemsstaterna meddela kommissionen och övriga medlemsstater vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse som skall användas.

| (13) | Järnvägstrafiken bedrivs för närvarande i enlighet med existerande nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras i enlighet med dessa avtal. |
| --- | --- |

(13)

Järnvägstrafiken bedrivs för närvarande i enlighet med existerande nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras i enlighet med dessa avtal.

| (14) | TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet i fråga utarbetades. För att fortsätta att främja innovationer och för att ta hänsyn till de erfarenheter som har vunnits bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(14)

TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet i fråga utarbetades. För att fortsätta att främja innovationer och för att ta hänsyn till de erfarenheter som har vunnits bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum.

| (15) | Denna TSD medger innovativa lösningar. Om sådana föreslås skall tillverkaren eller den upphandlande enheten upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall slutligen fastställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt för lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna. |
| --- | --- |

(15)

Denna TSD medger innovativa lösningar. Om sådana föreslås skall tillverkaren eller den upphandlande enheten upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall slutligen fastställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt för lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD), avseende delsystemet Rullande materiel i det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg, antas härmed av kommissionen.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Den här TSD:n skall gälla för all ny, uppgraderad eller moderniserad rullande materiel i det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg enligt beskrivningen i bilaga I till direktiv 96/48/EG.

Artikel 3

1.   För de punkter som klassificeras som ”öppna punkter” i bilaga L till TSD:n, skall de villkor som skall vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibiliteten i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG utgöras av de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna idrifttagande av de delsystem som omfattas av detta beslut.

2.   Varje medlemsstat skall inom sex månader efter det att beslutet meddelats tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen

| a) | förteckningen över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

förteckningen över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

| b) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som skall tillämpas med avseende på tillämpningen av dessa bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som skall tillämpas med avseende på tillämpningen av dessa bestämmelser,

| c) | uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll. |
| --- | --- |

c)

uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll.

Artikel 4

För de punkter som klassificeras som ”specialfall” i kapitel 7 i TSD:n, skall förfarandena för bedömning av överensstämmelse vara de som är tillämpliga i medlemsstaterna. Varje medlemsstat skall inom sex månader efter det att beslutet meddelats tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen

| a) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som skall tillämpas med avseende på tillämpningen av dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse, |
| --- | --- |

a)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som skall tillämpas med avseende på tillämpningen av dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse,

| b) | uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll. |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll.

Artikel 5

TSD:n medger en övergångsperiod under vilken driftskompatibilitetskomponenter får överensstämmelsebedömas och certifieras som en del av kontrollen av delsystemet. Under den perioden skall medlemsstaterna meddela kommissionen vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts på detta sätt så att marknaden för driftskompatibilitetskomponenter kan övervakas noggrant och så att man kan vidta åtgärder för att främja den.

Artikel 6

Beslut 2002/735/EG skall upphöra att gälla. Bestämmelserna i beslutet skall emellertid fortsätta att gälla för underhåll inom projekt som godkänts i enlighet med TSD:n som bifogades det beslutet och för projekt som avser en ny linje och modernisering eller uppgradering av en existerande linje och som redan är långt framskridna eller som omfattas av ett avtal som håller på att genomföras det datum då det här beslutet tillkännages.

Medlemsstaterna skall tillställa kommissionen en förteckning över de delsystem och driftskompatibilitetskomponenter för vilka bestämmelserna i beslut 2002/735/EG fortsätter att gälla senast sex månader efter det datum då det här beslutet börjar gälla.

Artikel 7

Medlemsstaterna skall anmäla följande slag av överenskommelser till kommissionen inom sex månader efter det att den bifogade TSD:n trätt i kraft:

| a) | Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som uppnåtts antingen på permanent eller tillfällig basis och som motiveras av den mycket specifika eller lokala karaktären hos tågtrafiken i fråga. |
| --- | --- |

a)

Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som uppnåtts antingen på permanent eller tillfällig basis och som motiveras av den mycket specifika eller lokala karaktären hos tågtrafiken i fråga.

| b) | Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

b)

Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

| c) | Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt. |
| --- | --- |

c)

Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

Artikel 8

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 september 2008.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2008.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande för kommissionen

---

(1)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6. Direktivet ändrat genom direktiv 2004/50/EG, (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114).

1

(2)  EGT L 245, 12.9.2002, s. 402.

2

---

BILAG

DIREKTIV 96/48/EG – DRIFTSKOMPATIBILITET HOS DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR HÖGHASTIGHETSTÅG

FÖRSLAG TILL TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET

Delsystemet Rullande materiel

| 1. | INLEDNING |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tekniskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografiskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Innehållet i denna TSD |
| --- | --- |

1.3

| 2. | DEFINITION AV OCH FUNKTIONER I DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Beskrivning av delsystemet |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Funktioner och aspekter i delsystemet rullande materiel |
| --- | --- |

2.2

| 3. | VÄSENTLIGA KRAV |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De väsentliga kraven avser |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Allmänna krav |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Säkerhet |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tillförlitlighet och tillgänglighet |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Hälsokrav |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Miljöskydd |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Teknisk kompatibilitet |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Särskilda krav för delsystemet rullande materiel |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Säkerhet |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tillförlitlighet och tillgänglighet |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Teknisk kompatibilitet |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.5 | Särskilda krav för underhåll |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Särskilda krav för andra delsystem som även rör delsystemet rullande materiel |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Infrastruktur |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Energi |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Miljö |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Drift |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.7 | Komponenter i delsystemet rullande materiel som berörs av de väsentliga kraven |
| --- | --- |

3.7

| 4. | DELSYSTEMETS EGENSKAPER |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Tågens konstruktion |
| --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.2 | Strukturer och mekaniska delar |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.2 | Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Krav på delsystemet |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Krav på driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.2.2.1 | Automatkoppel |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2.2 | Drag- och stötinrättningskomponenter |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2

| 4.2.2.2.2.3 | Övergångskoppel för bogsering och undsättning |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3

| 4.2.2.3 | Fordonsstrukturens hållfasthet |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.3.1 | Allmän beskrivning |
| --- | --- |

4.2.2.3.1

| 4.2.2.3.2 | Principer (funktionella krav) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

| 4.2.2.3.3 | Specifikationer (enkla belastningsfall och kollisionsscenarier) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3

| 4.2.2.4 | Av- och påstigning |
| --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.4.1 | Passagerarsteg |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

| 4.2.2.4.2 | Yttre dörr för av- och påstigning |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

| 4.2.2.4.2.1 | Dörrar för passagerares av- och påstigning |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1

| 4.2.2.4.2.2 | Dörrar för gods och för ombordpersonal |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2

| 4.2.2.5 | Toaletter |
| --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Förarhytt |
| --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.7 | Frontruta och tågets front |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.8 | Personalens förvaringsutrymmen |
| --- | --- |

4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Yttre fotsteg för växlingspersonal |
| --- | --- |

4.2.2.9

| 4.2.3 | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Statisk axellast |
| --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem |
| --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Elektriskt motstånd |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Varmgångsdetektering |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.3.2.1 | Tåg av klass 1 |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.1

| 4.2.3.3.2.2 | Tåg av klass 2 |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.2

| 4.2.3.3.2.3 | Varmgångdetektering för tåg av klass 2 |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3

| 4.2.3.3.2.3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.1

| 4.2.3.3.2.3.2 | Funktionella krav på fordonet |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.2

| 4.2.3.3.2.3.3 | Transversella mått och höjd över rälsöverkant för mätområdet |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.3

| 4.2.3.3.2.3.4 | Longitudinella mått för mätområdet |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.4

| 4.2.3.3.2.3.5 | Gränskriterier utanför mätområdet |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.5

| 4.2.3.3.2.3.6 | Emissionsförmåga |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.6

| 4.2.3.4 | Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel |
| --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Gränsvärden för gångsäkerhet |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.3 | Gränsvärden för spårkrafter |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Gränssnitt mellan hjul och räls |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.4.5 | Konstruktion för fordonsstabilitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.5

| 4.2.3.4.6 | Definition av ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.6

| 4.2.3.4.7 | Projekteringsvärden för hjulprofiler |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

| 4.2.3.4.8 | Driftvärden för ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.8

| 4.2.3.4.9 | Hjulpar |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

| 4.2.3.4.9.1 | Hjulpar |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1

| 4.2.3.4.9.2 | Driftskompatibilitetskomponenten hjul |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2

| 4.2.3.4.10 | Särskilda krav för fordon med oberoende roterande hjul |
| --- | --- |

4.2.3.4.10

| 4.2.3.4.11 | Detektering av urspårningar |
| --- | --- |

4.2.3.4.11

| 4.2.3.5 | Största tillåtna tåglängd |
| --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.6 | Maximala lutningar |
| --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.7 | Minsta kurvradie |
| --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Flänssmörjning |
| --- | --- |

4.2.3.8

| 4.2.3.9 | Fjädringskoefficient |
| --- | --- |

4.2.3.9

| 4.2.3.10 | Sandning |
| --- | --- |

4.2.3.10

| 4.2.3.11 | Ballastsprut/”flygande ballast” |
| --- | --- |

4.2.3.11

| 4.2.4 | Bromsning |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.4.1 | Minsta bromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.4.1

| 4.2.4.2 | Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning |
| --- | --- |

4.2.4.2

| 4.2.4.3 | Krav på bromssystem |
| --- | --- |

4.2.4.3

| 4.2.4.4 | Driftbromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.4.4

| 4.2.4.5 | Virvelströmsbromsar |
| --- | --- |

4.2.4.5

| 4.2.4.6 | Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg |
| --- | --- |

4.2.4.6

| 4.2.4.7 | Bromsprestanda i branta lutningar |
| --- | --- |

4.2.4.7

| 4.2.4.8 | Bromskrav för bogsering/bärgning |
| --- | --- |

4.2.4.8

| 4.2.5 | Information för och kommunikation med passagerare |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.5.1 | Kommunikationssystem |
| --- | --- |

4.2.5.1

| 4.2.5.2 | Informationsskyltar för passagerare |
| --- | --- |

4.2.5.2

| 4.2.5.3 | Passagerarlarm |
| --- | --- |

4.2.5.3

| 4.2.6 | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.6.1 | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.2.6.1

| 4.2.6.2 | Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält |
| --- | --- |

4.2.6.2

| 4.2.6.2.1 | Aerodynamiska belastningar på spårarbetare intill spåret |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

| 4.2.6.2.2 | Aerodynamiska belastningar på passagerare på en plattform |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

| 4.2.6.2.3 | Tryckbelastningar i fritt fällt |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

| 4.2.6.3 | Sidvind |
| --- | --- |

4.2.6.3

| 4.2.6.4 | Största tryckförändring i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.6.4

| 4.2.6.5 | Yttre buller |
| --- | --- |

4.2.6.5

| 4.2.6.5.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.2.6.5.1

| 4.2.6.5.2 | Gränsvärden för buller från stationära fordon |
| --- | --- |

4.2.6.5.2

| 4.2.6.5.3 | Gränsvärden för startbuller |
| --- | --- |

4.2.6.5.3

| 4.2.6.5.4 | Gränsvärden för buller från förbipasserande fordon |
| --- | --- |

4.2.6.5.4

| 4.2.6.6 | Yttre elektromagnetisk störning |
| --- | --- |

4.2.6.6

| 4.2.6.6.1 | Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet |
| --- | --- |

4.2.6.6.1

| 4.2.6.6.2 | Elektromagnetisk störning |
| --- | --- |

4.2.6.6.2

| 4.2.7 | Skyddssystem |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.7.1 | Nödutgångar |
| --- | --- |

4.2.7.1

| 4.2.7.1.1 | Nödutgångar för passagerare |
| --- | --- |

4.2.7.1.1

| 4.2.7.1.2 | Förarhyttens nödutgångar |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

| 4.2.7.2 | Brandsäkerhet |
| --- | --- |

4.2.7.2

| 4.2.7.2.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.2.7.2.1

| 4.2.7.2.2 | Åtgärder för att förhindra brand |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

| 4.2.7.2.3 | Åtgärder för att detektera och kontrollera brand |
| --- | --- |

4.2.7.2.3

| 4.2.7.2.3.1 | Branddetektering |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1

| 4.2.7.2.3.2 | Brandsläckare |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2

| 4.2.7.2.3.3 | Brandmotstånd |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3

| 4.2.7.2.4 | Ytterligare åtgärder för att förbättra driftsförmågan |
| --- | --- |

4.2.7.2.4

| 4.2.7.2.4.1 | Tåg med brandsäkerhet av alla kategorier |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.1

| 4.2.7.2.4.2 | Brandsäkerhet av kategori B |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.2

| 4.2.7.2.5 | Särskilda åtgärder för tankar som innehåller brandfarliga vätskor |
| --- | --- |

4.2.7.2.5

| 4.2.7.2.5.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.1

| 4.2.7.2.5.2 | Särskilda krav för bränsletankar |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.2

| 4.2.7.3 | Skydd mot elolyckor |
| --- | --- |

4.2.7.3

| 4.2.7.4 | Yttre lyktor och tyfoner |
| --- | --- |

4.2.7.4

| 4.2.7.4.1 | Främre och bakre lyktor |
| --- | --- |

4.2.7.4.1

| 4.2.7.4.1.1 | Strålkastare |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

| 4.2.7.4.1.2 | Positionsljus |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2

| 4.2.7.4.1.3 | Baklyktor |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3

| 4.2.7.4.1.4 | Belysningsreglage |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.4

| 4.2.7.4.2 | Tyfoner |
| --- | --- |

4.2.7.4.2

| 4.2.7.4.2.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1

| 4.2.7.4.2.2 | Tyfoner och ljudtrycksnivåer |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2

| 4.2.7.4.2.3 | Skydd |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.3

| 4.2.7.4.2.4 | Kontroll av ljudtrycksnivåer |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.4

| 4.2.7.4.2.5 | Krav på driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5

| 4.2.7.5 | Lyftnings- och bärgningsförfaranden |
| --- | --- |

4.2.7.5

| 4.2.7.6 | Inre buller |
| --- | --- |

4.2.7.6

| 4.2.7.7 | Luftkonditionering |
| --- | --- |

4.2.7.7

| 4.2.7.8 | Förarövervakning |
| --- | --- |

4.2.7.8

| 4.2.7.9 | System för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.2.7.9

| 4.2.7.9.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.7.9.1

| 4.2.7.9.2 | Hjulparets placering |
| --- | --- |

4.2.7.9.2

| 4.2.7.9.3 | Hjul |
| --- | --- |

4.2.7.9.3

| 4.2.7.10 | Koncept för övervakning och diagnostik |
| --- | --- |

4.2.7.10

| 4.2.7.11 | Särskilda specifikationer för tunnlar |
| --- | --- |

4.2.7.11

| 4.2.7.11.1 | Utrymmen utrustade med luftkonditionering för passagerare och ombordpersonal |
| --- | --- |

4.2.7.11.1

| 4.2.7.11.2 | Kommunikationssystem |
| --- | --- |

4.2.7.11.2

| 4.2.7.12 | Nödbelysningssystem |
| --- | --- |

4.2.7.12

| 4.2.7.13 | Programvara |
| --- | --- |

4.2.7.13

| 4.2.7.14 | Människa–maskin-gränssnitt (Driver Machine Interface (DMI)) |
| --- | --- |

4.2.7.14

| 4.2.7.15 | Fordonsidentitet |
| --- | --- |

4.2.7.15

| 4.2.8 | Traktion och elektrisk utrustning |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Traktionskrav |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.8.3 | Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning |
| --- | --- |

4.2.8.3

| 4.2.8.3.1 | Strömförsörjningens spänning och frekvens |
| --- | --- |

4.2.8.3.1

| 4.2.8.3.1.1 | Strömförsörjning. |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.1

| 4.2.8.3.1.2 | Energiåtermatning |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.2

| 4.2.8.3.2 | Största effekt och största strömstyrka som är tillåtet att ta ned från kontaktledningen |
| --- | --- |

4.2.8.3.2

| 4.2.8.3.3 | Effektfaktor |
| --- | --- |

4.2.8.3.3

| 4.2.8.3.4 | Störningar i energisystemet |
| --- | --- |

4.2.8.3.4

| 4.2.8.3.4.1 | Övertonsegenskaper och därtill hörande överspänningar i kontaktledningen |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.1

| 4.2.8.3.4.2 | Effekter av likströmskomponent i växelströmsförsörjning |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.2

| 4.2.8.3.5 | Energimätare |
| --- | --- |

4.2.8.3.5

| 4.2.8.3.6 | Krav på delsystemet Rullande materiel avseende strömavtagare |
| --- | --- |

4.2.8.3.6

| 4.2.8.3.6.1 | Strömavtagarens kontaktkraft |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.1

| 4.2.8.3.6.2 | Strömavtagares placering |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.2

| 4.2.8.3.6.3 | Strömavtagares isolering mot fordonet |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.3

| 4.2.8.3.6.4 | Sänkning av strömavtagare |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.4

| 4.2.8.3.6.5 | Strömavtagningskvalitet |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.5

| 4.2.8.3.6.6 | Samordning av elskydd |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.6

| 4.2.8.3.6.7 | Framförande genom fasskiljande sektioner |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.7

| 4.2.8.3.6.8 | Framförande genom systemskiljande sektioner |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.8

| 4.2.8.3.6.9 | Strömavtagarnas höjd |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.9

| 4.2.8.3.7 | Driftskompatibilitetskomponenten strömavtagare |
| --- | --- |

4.2.8.3.7

| 4.2.8.3.7.1 | Utformning av helheten. |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.1

| 4.2.8.3.7.2 | Geometri för strömavtagartopp |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.2

| 4.2.8.3.7.3 | Strömavtagares statiska kontaktkraft |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.3

| 4.2.8.3.7.4 | Strömavtagares arbetsområde |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.4

| 4.2.8.3.7.5 | Strömkapacitet |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.5

| 4.2.8.3.8 | Driftskompatibilitetskomponenten kolslitskena |
| --- | --- |

4.2.8.3.8

| 4.2.8.3.8.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.1

| 4.2.8.3.8.2 | Kolslitskenans geometri |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.2

| 4.2.8.3.8.3 | Material |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.3

| 4.2.8.3.8.4 | Detektering av brott på kolslitskena |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.4

| 4.2.8.3.8.5 | Strömkapacitet |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.5

| 4.2.8.3.9 | Gränssnitt mot strömförsörjningssystem |
| --- | --- |

4.2.8.3.9

| 4.2.8.3.10 | Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.2.8.3.10

| 4.2.9 | Service |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Utrustning för utvändig rengöring av tåg |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Toalettömningssystem |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.9.3.1 | Fordonsbaserade tömningssystem |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

| 4.2.9.3.2 | Mobila tömningsvagnar |
| --- | --- |

4.2.9.3.2

| 4.2.9.4 | Inre rengöring av tåg |
| --- | --- |

4.2.9.4

| 4.2.9.4.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.9.4.1

| 4.2.9.4.2 | Elektriska uttag |
| --- | --- |

4.2.9.4.2

| 4.2.9.5 | Vattenpåfyllningsutrustning |
| --- | --- |

4.2.9.5

| 4.2.9.5.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.9.5.1

| 4.2.9.5.2 | Vattenpåfyllningsadapter |
| --- | --- |

4.2.9.5.2

| 4.2.9.6 | Sandpåfyllningsutrustning |
| --- | --- |

4.2.9.6

| 4.2.9.7 | Särskilda krav för uppställning av tåg |
| --- | --- |

4.2.9.7

| 4.2.9.8 | Bränslepåfyllningsutrustning |
| --- | --- |

4.2.9.8

| 4.2.10 | Underhåll |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Skyldigheter |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Underhållsprogram |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.2.1 | Verifikationsrapport för underhållsdata |
| --- | --- |

4.2.10.2.1

| 4.2.10.2.2 | Underhållsdokumentationen |
| --- | --- |

4.2.10.2.2

| 4.2.10.3 | Förvaltning av underhållsprogrammet |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Förvaltning av underhållsdokumentationen |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.10.5 | Genomförande av underhållet |
| --- | --- |

4.2.10.5

| 4.3 | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Av– och påstigning |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Förarhytt |
| --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.4 | Statisk axellast |
| --- | --- |

4.3.2.4

| 4.3.2.5 | Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem |
| --- | --- |

4.3.2.5

| 4.3.2.6 | Rullande materiels gångdynamiska egenskaper och hjulprofiler |
| --- | --- |

4.3.2.6

| 4.3.2.7 | Största tillåtna tåglängd |
| --- | --- |

4.3.2.7

| 4.3.2.8 | Maximala lutningar |
| --- | --- |

4.3.2.8

| 4.3.2.9 | Minsta kurvradie |
| --- | --- |

4.3.2.9

| 4.3.2.10 | Flänssmörjning |
| --- | --- |

4.3.2.10

| 4.3.2.11 | Ballastsprut/”flygande ballast” |
| --- | --- |

4.3.2.11

| 4.3.2.12 | Virvelströmsbroms |
| --- | --- |

4.3.2.12

| 4.3.2.13 | Bromsprestanda i branta lutningar |
| --- | --- |

4.3.2.13

| 4.3.2.14 | Passagerarlarm |
| --- | --- |

4.3.2.14

| 4.3.2.15 | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.3.2.15

| 4.3.2.16 | Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält |
| --- | --- |

4.3.2.16

| 4.3.2.17 | Sidvind |
| --- | --- |

4.3.2.17

| 4.3.2.18 | Största tryckförändring i tunnlar |
| --- | --- |

4.3.2.18

| 4.3.2.19 | Yttre buller |
| --- | --- |

4.3.2.19

| 4.3.2.20 | Brandsäkerhet |
| --- | --- |

4.3.2.20

| 4.3.2.21 | Strålkastare |
| --- | --- |

4.3.2.21

| 4.3.2.22 | Särskilda specifikationer för tunnlar |
| --- | --- |

4.3.2.22

| 4.3.2.23 | Service |
| --- | --- |

4.3.2.23

| 4.3.2.24 | Underhåll |
| --- | --- |

4.3.2.24

| 4.3.3 | Delsystemet Energi. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Reserverad |
| --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Krav på bromssystem |
| --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.3.3 | Utvändig elektromagnetisk störning |
| --- | --- |

4.3.3.3

| 4.3.3.4 | Strålkastare |
| --- | --- |

4.3.3.4

| 4.3.3.5 | Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning |
| --- | --- |

4.3.3.5

| 4.3.4 | Delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.4.1 | Förarhytt |
| --- | --- |

4.3.4.1

| 4.3.4.2 | Frontruta och tågets front |
| --- | --- |

4.3.4.2

| 4.3.4.3 | Statisk axellast |
| --- | --- |

4.3.4.3

| 4.3.4.4 | Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem |
| --- | --- |

4.3.4.4

| 4.3.4.5 | Sandning |
| --- | --- |

4.3.4.5

| 4.3.4.6 | Bromsprestanda |
| --- | --- |

4.3.4.6

| 4.3.4.7 | Elektromagnetisk störning |
| --- | --- |

4.3.4.7

| 4.3.4.8 | System för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.3.4.8

| 4.3.4.9 | Koncept för övervakning och diagnostik |
| --- | --- |

4.3.4.9

| 4.3.4.10 | Särskilda specifikationer för tunnlar |
| --- | --- |

4.3.4.10

| 4.3.4.11 | Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning |
| --- | --- |

4.3.4.11

| 4.3.4.12 | Strålkastare |
| --- | --- |

4.3.4.12

| 4.3.5 | Delsystemet Drift |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.5.1 | Tågens konstruktion |
| --- | --- |

4.3.5.1

| 4.3.5.2 | Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg |
| --- | --- |

4.3.5.2

| 4.3.5.3 | Av- och påstigning |
| --- | --- |

4.3.5.3

| 4.3.5.4 | Toaletter |
| --- | --- |

4.3.5.4

| 4.3.5.5 | Frontruta och tågets front |
| --- | --- |

4.3.5.5

| 4.3.5.6 | Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem |
| --- | --- |

4.3.5.6

| 4.3.5.7 | Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel |
| --- | --- |

4.3.5.7

| 4.3.5.8 | Största tillåtna tåglängd |
| --- | --- |

4.3.5.8

| 4.3.5.9 | Sandning |
| --- | --- |

4.3.5.9

| 4.3.5.10 | Ballastsprut/”flygande ballast” |
| --- | --- |

4.3.5.10

| 4.3.5.11 | Bromsprestanda |
| --- | --- |

4.3.5.11

| 4.3.5.12 | Krav på bromssystem |
| --- | --- |

4.3.5.12

| 4.3.5.13 | Virvelströmsbromsar |
| --- | --- |

4.3.5.13

| 4.3.5.14 | Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg |
| --- | --- |

4.3.5.14

| 4.3.5.15 | Bromsprestanda i branta lutningar |
| --- | --- |

4.3.5.15

| 4.3.5.16 | Kommunikationssystem |
| --- | --- |

4.3.5.16

| 4.3.5.17 | Passagerarlarm |
| --- | --- |

4.3.5.17

| 4.3.5.18 | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.3.5.18

| 4.3.5.19 | Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält |
| --- | --- |

4.3.5.19

| 4.3.5.20 | Sidvind |
| --- | --- |

4.3.5.20

| 4.3.5.21 | Största tryckförändring i tunnlar |
| --- | --- |

4.3.5.21

| 4.3.5.22 | Yttre buller |
| --- | --- |

4.3.5.22

| 4.3.5.23 | Nödutgångar |
| --- | --- |

4.3.5.23

| 4.3.5.24 | Brandsäkerhet |
| --- | --- |

4.3.5.24

| 4.3.5.25 | Yttre lyktor och tyfon |
| --- | --- |

4.3.5.25

| 4.3.5.26 | Lyftnings- och bärgningsförfaranden |
| --- | --- |

4.3.5.26

| 4.3.5.27 | Inre buller |
| --- | --- |

4.3.5.27

| 4.3.5.28 | Luftkonditionering |
| --- | --- |

4.3.5.28

| 4.3.5.29 | Förarövervakning |
| --- | --- |

4.3.5.29

| 4.3.5.30 | Koncept för övervakning och diagnostik |
| --- | --- |

4.3.5.30

| 4.3.5.31 | Särskilda specifikationer för tunnlar |
| --- | --- |

4.3.5.31

| 4.3.5.32 | Traktionskrav |
| --- | --- |

4.3.5.32

| 4.3.5.33 | Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion |
| --- | --- |

4.3.5.33

| 4.3.5.34 | Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning |
| --- | --- |

4.3.5.34

| 4.3.5.35 | Service |
| --- | --- |

4.3.5.35

| 4.3.5.36 | Fordonsidentitet |
| --- | --- |

4.3.5.36

| 4.3.5.37 | Siktlinje mot signaler |
| --- | --- |

4.3.5.37

| 4.3.5.38 | Nödutgångar |
| --- | --- |

4.3.5.38

| 4.3.5.39 | Människa–maskin-gränssnitt (Driver Machine Interface(DMI)) |
| --- | --- |

4.3.5.39

| 4.4 | Driftsregler |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Underhållsregler |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yrkesmässiga kvalifikationer |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Hälso- och säkerhetskrav |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Registren över infrastruktur och rullande materiel |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Infrastrukturregistret |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Registret för rullande materiel |
| --- | --- |

4.8.2

| 5. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Definition |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Innovativa lösningar |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Förteckning över komponenter |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Prestanda och specifikationer för komponenterna |
| --- | --- |

5.4

| 6. | BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Driftskompatibilitetskomponenter för delsystemet rullande materiel |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1 | Bedömning av överensstämmelse (allmänt) |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Bedömningsförfaranden för överensstämmelse (moduler) |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Befintliga lösningar |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Innovativa lösningar |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Bedömning av lämplighet för användning |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.2 | Delsystemet rullande materiel |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Bedömning av överensstämmelse (allmänt) |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Bedömningsförfaranden för överensstämmelse (moduler) |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Innovativa lösningar |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Bedömning av underhåll |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.5 | Bedömning av ett enskilt fordon |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.3 | Driftskompatibilitetskomponenter som saknar eg-försäkran |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Övergångsperioden |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Certifieringen av delsystem som innehåller icke-certifierade driftskompatibilitetskomponenter under övergångsperioden |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.3.1 | Villkor |
| --- | --- |

6.3.3.1

| 6.3.3.2 | Anmälan |
| --- | --- |

6.3.3.2

| 6.3.3.3 | Genomförande av livscykel |
| --- | --- |

6.3.3.3

| 6.3.4 | Övervakningsåtgärder |
| --- | --- |

6.3.4

| 7. | GENOMFÖRANDE AV TSD RULLANDE MATERIEL |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Genomförande av TSD |
| --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Nytillverkade rullande materiel av ny konstruktion |
| --- | --- |

7.1.1

| 7.1.1.1 | Definitioner |
| --- | --- |

7.1.1.1

| 7.1.1.2 | Allmänt |
| --- | --- |

7.1.1.2

| 7.1.1.3 | Fas A |
| --- | --- |

7.1.1.3

| 7.1.1.4 | Fas B |
| --- | --- |

7.1.1.4

| 7.1.2 | Nytillverkade rullande materiel av befintlig konstruktion certifierade enligt en befintlig TSD |
| --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Rullande materiel av befintlig konstruktion |
| --- | --- |

7.1.3

| 7.1.4 | Rullande materiel som uppgraderas eller moderniseras |
| --- | --- |

7.1.4

| 7.1.5. | Buller |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.5.1. | Övergångsperiod |
| --- | --- |

7.1.5.1.

| 7.1.5.2. | Uppgradering eller modernisering av rullande materiel |
| --- | --- |

7.1.5.2.

| 7.1.5.3. | Ett förfarande i två steg |
| --- | --- |

7.1.5.3.

| 7.1.6 | Mobila toalettömningsvagnar [avsnitt 4.2.9.3] |
| --- | --- |

7.1.6

| 7.1.7 | Åtgärder för att förhindra brand – materialöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.1.7

| 7.1.8 | Rullande materiel i drift enligt nationella, bilaterala, multilaterala eller internationella överenskommelser |
| --- | --- |

7.1.8

| 7.1.8.1 | Befintliga överenskommelser |
| --- | --- |

7.1.8.1

| 7.1.8.2 | Framtida överenskommelser eller ändringar av befintliga överenskommelser |
| --- | --- |

7.1.8.2

| 7.1.9 | Översyn av TSD |
| --- | --- |

7.1.9

| 7.2 | Rullande materiels kompatibilitet med andra delsystem |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Specialfall |
| --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Allmänt |
| --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Förteckning över specialfall |
| --- | --- |

7.3.2

| 7.3.2.1 | Allmänna specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm |
| --- | --- |

7.3.2.1

| 7.3.2.2 | Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg [avsnitt 4.2.2.2] |
| --- | --- |

7.3.2.2

| 7.3.2.3 | Passagerarsteg [avsnitt 4.2.2.4.1] |
| --- | --- |

7.3.2.3

| 7.3.2.4 | Fordonsprofil [avsnitt 4.2.3.1] |
| --- | --- |

7.3.2.4

| 7.3.2.5 | Fordonsmassa[avsnitt 4.2.3.2] |
| --- | --- |

7.3.2.5

| 7.3.2.6 | Elektriskt motstånd för hjulpar [avsnitt 4.2.3.3.1] |
| --- | --- |

7.3.2.6

| 7.3.2.7 | Varmgångdetektering för tåg av klass 2 [avsnitt 4.2.3.3.2.3] |
| --- | --- |

7.3.2.7

| 7.3.2.8 | Kontakt hjul-räls (hjulprofiler) [4.2.3.4.4] |
| --- | --- |

7.3.2.8

| 7.3.2.9 | Hjulpar [4.2.3.4.9] |
| --- | --- |

7.3.2.9

| 7.3.2.10 | Största tillåtna tåglängd [4.2.3.5] |
| --- | --- |

7.3.2.10

| 7.3.2.11 | Sandning [4.2.3.10] |
| --- | --- |

7.3.2.11

| 7.3.2.12 | Bromsning [avsnitt 4.2.4] |
| --- | --- |

7.3.2.12

| 7.3.2.12.1 | Allmänt |
| --- | --- |

7.3.2.12.1

| 7.3.2.12.2 | Virvelströmsbromsar [avsnitt 4.2.4.5] |
| --- | --- |

7.3.2.12.2

| 7.3.2.13 | Miljöförhållanden [avsnitt 4.2.6.1] |
| --- | --- |

7.3.2.13

| 7.3.2.14 | Tågs aerodynamik |
| --- | --- |

7.3.2.14

| 7.3.2.14.1 | Aerodynamiska belastningar på passagerare på en plattform [avsnitt 4.2.6.2.2] |
| --- | --- |

7.3.2.14.1

| 7.3.2.14.2 | Tryckbelastningar i fritt fällt [avsnitt 4.2.6.2.3] |
| --- | --- |

7.3.2.14.2

| 7.3.2.14.3 | Största tryckförändring i tunnlar [avsnitt 4.2.6.4] |
| --- | --- |

7.3.2.14.3

| 7.3.2.15 | Gränsvärden kopplade till yttre buller [avsnitt 4.2.6.5] |
| --- | --- |

7.3.2.15

| 7.3.2.15.1 | Gränsvärde för stationärt buller [avsnitt 4.2.6.5.2] |
| --- | --- |

7.3.2.15.1

| 7.3.2.15.2 | Gränsvärde för startbuller [avsnitt 4.2.6.5.2] |
| --- | --- |

7.3.2.15.2

| 7.3.2.16 | Brandsläckare [avsnitt 4.2.7.2.3.2] |
| --- | --- |

7.3.2.16

| 7.3.2.17 | Tyfoner [avsnitt 4.2.7.4.2.1] |
| --- | --- |

7.3.2.17

| 7.3.2.18 | System för trafikstyrning och signalering [avsnitt 4.2.7.9] |
| --- | --- |

7.3.2.18

| 7.3.2.18.1 | Hjulparets placering [avsnitt 4.2.7.9.2] |
| --- | --- |

7.3.2.18.1

| 7.3.2.18.2 | Hjul [punkt 4.2.7.9.3] |
| --- | --- |

7.3.2.18.2

| 7.3.2.19 | Strömavtagare [avsnitt 4.2.8.3.6] |
| --- | --- |

7.3.2.19

| 7.3.2.20 | Gränssnitt med system för trafikstyrning och signalering [avsnitt 4.2.8.3.8] |
| --- | --- |

7.3.2.20

| 7.3.2.21 | Anslutningar för toalettömningssystem [punkt 4.2.9.3] |
| --- | --- |

7.3.2.21

| 7.3.2.22 | Vattenpåfyllningsadaptrar [punkt 4.2.9.5] |
| --- | --- |

7.3.2.22

| 7.3.2.23 | Brandstandarder [avsnitt 7.1.6] |
| --- | --- |

7.3.2.23

1.   INLEDNING

1.1   Tekniskt tillämpningsområde

Denna TSD rör delsystemet Rullande materiel. Dessa delsystem ingår i förteckningen under punkt 1 i bilaga II till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG.

Denna TSD är tillämplig för de nedan uppräknade klasserna av rullande materiel, bedömda som tågsätt (odelbara i drift) eller som enskilda fordon, inom fastställda tågsätt med motordrivna och ej motordrivna fordon. Den gäller lika för fordon avsedda för passagerare och fordon som ej är avsedda för passagerare.

Klass 1: Rullande materiel som har en maximal hastighet som är lika med eller större än 250 km/h.

Klass 2: Rullande materiel som har en maximal hastighet som är minst 190 km/h men lägre än 250 km/h.

Denna TSD skall tillämpas på rullande materiel som avses i punkt 2 i bilaga I till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och som har en maximal hastighet på minst 190 km/h enligt beskrivning ovan. Om den största tillåtna hastigheten för den rullande materielen är högre än 351 km/h gäller denna TSD, men ytterligare specifikationer krävs: dessa ytterligare specifikationer beskrivs inte i denna TSD och utgör en öppen punkt: nationella regler gäller i sådana fall.

Mer information om delsystemet Rullande materiel ges i kapitel 2.

I denna TSD anges de krav som skall uppfyllas av rullande materiel som är avsedd för drift på det järnvägsnät som anges i avsnitt 1.2 nedan, så att den därmed uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG).

Tillgång till linjer är inte enbart beroende av uppfyllandet av de tekniska specifikationerna i denna TSD. Andra krav i direktiv 2004/49 och direktiv 2001/14, ändrat genom direktiv 2004/50, skall även beaktas när ett järnvägsföretag beviljar drift av denna rullande materiel på en viss linje. En infrastrukturförvaltare får exempelvis besluta att på grund av kapacitet inte tilldela tågläge för ett tåg av klass 2 på en linje av kategori 1.

1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG).

1.3   Innehållet i denna TSD

I denna TSD fastställs enligt artikel 5.3 och bilaga I.1b i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, följande:

| (a) | TSD:ns avsedda tillämpningsområde (kapitel 2), |
| --- | --- |

(a)

TSD:ns avsedda tillämpningsområde (kapitel 2),

| (b) | de väsentliga kraven för delsystemet Rullande materiel (kapitel 3), |
| --- | --- |

(b)

de väsentliga kraven för delsystemet Rullande materiel (kapitel 3),

| (c) | de funktionella och tekniska specifikationer som skall uppfyllas av delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4), |
| --- | --- |

(c)

de funktionella och tekniska specifikationer som skall uppfyllas av delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4),

| (d) | de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan (kapitel 4), |
| --- | --- |

(d)

de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan (kapitel 4),

| (e) | de yrkesmässiga kvalifikationerna för den berörda personalen och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av delsystemen (kapitel 4), |
| --- | --- |

(e)

de yrkesmässiga kvalifikationerna för den berörda personalen och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av delsystemen (kapitel 4),

| (f) | de driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som skall vara föremål för europeiska specifikationer, däribland de europeiska standarder som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (kapitel 5), |
| --- | --- |

(f)

de driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som skall vara föremål för europeiska specifikationer, däribland de europeiska standarder som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (kapitel 5),

| (g) | de förfaranden som skall användas för att bedöma driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse eller lämplighet för användning å ena sidan, och EG-kontrollförklaring av delsystemen å andra sidan (kapitel 6), |
| --- | --- |

(g)

de förfaranden som skall användas för att bedöma driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse eller lämplighet för användning å ena sidan, och EG-kontrollförklaring av delsystemen å andra sidan (kapitel 6),

| (h) | strategin för genomförandet av TSD:erna (kapitel 7), |
| --- | --- |

(h)

strategin för genomförandet av TSD:erna (kapitel 7),

| (i) | förfaranden för specialfall, i enlighet med artikel 6.3 i direktivet (kapitel 7). |
| --- | --- |

(i)

förfaranden för specialfall, i enlighet med artikel 6.3 i direktivet (kapitel 7).

2.   DEFINITION AV OCH FUNKTIONER I DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL

2.1   Beskrivning av delsystemet

Delsystemet Rullande materiel omfattar inte något av delsystemen Trafikstyrning, Infrastruktur eller Drift och inte heller den markbaserade delen av delsystemet Energi, eftersom dessa delsystem specificeras i separata TSD.

Delsystemet Rullande materiel omfattar inte heller tågpersonal (lokförare och annan ombordpersonal) eller passagerare.

2.2   Funktioner och aspekter i delsystemet Rullande materiel

Tillämpningsområdet för denna TSD för rullande materiel har utvidgats från det som anges i den TSD som finns i bilaga till beslut 2002/735/EG.

Följande funktioner skall uppfyllas inom tillämpningsområdet för delsystemet Rullande materiel:

| — | Transportera och skydda passagerare och ombordpersonal. |
| --- | --- |

—

Transportera och skydda passagerare och ombordpersonal.

| — | Accelerera, bibehålla hastigheten, bromsa och stanna. |
| --- | --- |

—

Accelerera, bibehålla hastigheten, bromsa och stanna.

| — | Hålla lokföraren informerad, säkerställa sikt framåt och möjliggöra god kontroll av framförandet. |
| --- | --- |

—

Hålla lokföraren informerad, säkerställa sikt framåt och möjliggöra god kontroll av framförandet.

| — | Stabilisera och hålla tåget på spåret. |
| --- | --- |

—

Stabilisera och hålla tåget på spåret.

| — | Signalera tågets närvaro till andra. |
| --- | --- |

—

Signalera tågets närvaro till andra.

| — | Fungera säkert även i händelse av olyckor. |
| --- | --- |

—

Fungera säkert även i händelse av olyckor.

| — | Visa hänsyn till miljön. |
| --- | --- |

—

Visa hänsyn till miljön.

| — | Underhålla delsystemet Rullande materiel och den fordonsbaserade delen av delsystemet Energi. |
| --- | --- |

—

Underhålla delsystemet Rullande materiel och den fordonsbaserade delen av delsystemet Energi.

| — | Ha förmåga att fungera tillsammans med tillgängliga strömförsörjningssystem. |
| --- | --- |

—

Ha förmåga att fungera tillsammans med tillgängliga strömförsörjningssystem.

Ombordutrustningen för trafikstyrning och signalering ligger inom tillämpningsområdet för delsystemet Trafikstyrning och signalering.

3.   VÄSENTLIGA KRAV

3.1   Allmänt

Inom ramen för denna TSD uppfylls de relevanta väsentliga kraven, som anges i kapitel 3 i denna TSD, genom överensstämmelse med de specifikationer som beskrivs

| — | i kapitel 4 för delsystemen, |
| --- | --- |

—

i kapitel 4 för delsystemen,

| — | och i kapitel 5 för driftskompatibilitetskomponenterna, |
| --- | --- |

—

och i kapitel 5 för driftskompatibilitetskomponenterna,

| — | såsom visas genom ett positivt resultat vid bedömningen av |
| --- | --- |

—

såsom visas genom ett positivt resultat vid bedömningen av

| — | överensstämmelse och/eller lämplighet för användning av driftskompatibilitetskomponenterna |
| --- | --- |

—

överensstämmelse och/eller lämplighet för användning av driftskompatibilitetskomponenterna

| — | och kontrollen av delsystemen |
| --- | --- |

—

och kontrollen av delsystemen

såsom beskrivs i kapitel 6.

Delar av de väsentliga kraven omfattas av nationella bestämmelser, till följd av

| — | öppna och reserverade punkter som är förtecknade i bilaga L, |
| --- | --- |

—

öppna och reserverade punkter som är förtecknade i bilaga L,

| — | avvikelse enligt artikel 7 i direktiv 96/48/EG, |
| --- | --- |

—

avvikelse enligt artikel 7 i direktiv 96/48/EG,

| — | specialfall som beskrivs i avsnitt 7.3 i denna TSD. |
| --- | --- |

—

specialfall som beskrivs i avsnitt 7.3 i denna TSD.

Motsvarande bedömning av överensstämmelse faller under medlemsstatens ansvar och skall utföras enligt förfaranden i den medlemsstat som har anmält de nationella kraven eller begärt undantag eller specialfall.

Enligt artikel 4.1 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, dess delsystem och driftskompatibilitetskomponenter uppfylla de väsentliga krav som i allmänna ordalag anges i bilaga III till direktivet.

Överensstämmelse för delsystemet Rullande materiel och dess komponenter med de väsentliga kraven kontrolleras i enlighet med de aktuella bestämmelserna i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och i denna TSD.

3.2   De väsentliga kraven avser

| — | säkerhet, |
| --- | --- |

—

säkerhet,

| — | tillförlitlighet och tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

tillförlitlighet och tillgänglighet,

| — | hälsa, |
| --- | --- |

—

hälsa,

| — | miljöskydd, |
| --- | --- |

—

miljöskydd,

| — | teknisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

—

teknisk kompatibilitet.

Enligt direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, kan de väsentliga kraven vara allmänt tillämpliga för hela det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg eller var specifika för varje särskild del inom varje delsystem och för dess driftskompatibilitetskomponenter.

3.3   Allmänna krav

För delsystemet Rullande materiel är de specifika aspekterna, förutom de hänsynstaganden som anges i bilaga III till direktivet, följande:

3.3.1   Säkerhet

Väsentligt krav 1.1.1:

”Utkast, utformning eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågens framförande skall garantera en säkerhetsnivå som motsvarar de mål som ställts upp för nätet, också under vissa angivna, försämrade förhållanden.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg)

| — | 4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet)

| — | 4.2.2.4 (Av- och påstigning) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Av- och påstigning)

| — | 4.2.2.6 (Förarhytt) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (Förarhytt)

| — | 4.2.2.7 (Frontruta och tågets front) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (Frontruta och tågets front)

| — | 4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil)

| — | 4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem)

| — | 4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel)

| — | 4.2.3.10 (Sandning) |
| --- | --- |

—

4.2.3.10 (Sandning)

| — | 4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”)

| — | 4.2.4 (Bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Bromsning)

| — | 4.2.5 (Information för och kommunikation med passagerare) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (Information för och kommunikation med passagerare)

| — | 4.2.6.2 (Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält)

| — | 4.2.6.3 (Sidvind) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 (Sidvind)

| — | 4.2.6.4 (Största tryckförändring i tunnlar) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (Största tryckförändring i tunnlar)

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

| — | 4.2.7 (Skyddssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.7 (Skyddssystem)

| — | 4.2.7.13 (Programvara) |
| --- | --- |

—

4.2.7.13 (Programvara)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 1.1.2:

”De egenskaper som avser kontakten mellan hjul och räls skall följa de kriterier för körstabilitet som är nödvändiga för att garantera säker trafik vid högsta tillåtna hastighet.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.3.2 (Statisk axellast) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (Statisk axellast)

| — | 4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel)

Väsentligt krav 1.1.3:

”De komponenter som används skall under hela sin livslängd kunna motstå angivna, normala eller exceptionella påkänningar. Genom lämpliga åtgärder skall konsekvenserna för säkerheten av oförutsedda brister begränsas.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg)

| — | 4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet)

| — | 4.2.2.7 (Frontruta och tågets front) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (Frontruta och tågets front)

| — | 4.2.3.3.2 (Varmgångsdetektering) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (Varmgångsdetektering)

| — | 4.2.3.4.3 (Gränsvärden för spårkrafter) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 (Gränsvärden för spårkrafter)

| — | 4.2.3.4.9 (Hjulpar) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.9 (Hjulpar)

| — | 4.2.4 (Bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Bromsning)

| — | 4.2.6.1 (Klimat- och miljöförhållanden) |
| --- | --- |

—

4.2.6.1 (Klimat- och miljöförhållanden)

| — | 4.2.6.3 (Sidvind) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 (Sidvind)

| — | 4.2.6.4 (Största tryckförändring i tunnlar) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (Största tryckförändring i tunnlar)

| — | 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (Brandsäkerhet)

| — | 4.2.8.3.6 (Strömavtagare och kolslitskenor) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6 (Strömavtagare och kolslitskenor)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 1.1.4:

”Fasta anläggningar och rullande materiel skall utformas och material väljas i syfte att begränsa uppkomst, spridning och följder av eld och rök i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (Brandsäkerhet)

Väsentligt krav 1.1.5:

”Anordningar som är avsedda att hanteras av användarna skall vara så utformade att en förutsägbar användning i strid med anvisningarna inte medför någon säkerhetsrisk.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg)

| — | 4.2.2.4 (Av- och påstigning) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Av- och påstigning)

| — | 4.2.2.5 (Toaletter) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (Toaletter)

| — | 4.2.4 (Bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Bromsning)

| — | 4.2.5.3 (Passagerarlarm) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 (Passagerarlarm)

| — | 4.2.7.1 (Nödutgångar) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1 (Nödutgångar)

| — | 4.2.7.3 (Skydd mot elolyckor) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (Skydd mot elolyckor)

| — | 4.2.7.5 (Lyftnings- och bärgningsförfaranden) |
| --- | --- |

—

4.2.7.5 (Lyftnings- och bärgningsförfaranden)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.3.2   Tillförlitlighet och tillgänglighet

Väsentligt krav 1.2:

”Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga komponenter som ingår i tågtrafiken skall organiseras, genomföras och kvantifieras på så sätt att komponenternas funktionsduglighet bibehålls under specificerade förhållanden.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg)

| — | 4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet)

| — | 4.2.2.4 (Av- och påstigning) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Av- och påstigning)

| — | 4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil)

| — | 4.2.3.3.2 (Varmgångsdetektering) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (Varmgångsdetektering)

| — | 4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel)

| — | 4.2.3.9 (Fjädringskoefficient) |
| --- | --- |

—

4.2.3.9 (Fjädringskoefficient)

| — | 4.2.4 (Bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Bromsning)

| — | 4.2.7.10 (Koncept för övervakning och diagnostik) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10 (Koncept för övervakning och diagnostik)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.3.3   Hälsokrav

Väsentligt krav 1.3.1:

”Material som genom det sätt de används på kan komma att innebära en hälsofara för personer som utsätts för dem får inte användas i tågen eller i järnvägsinfrastrukturerna.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 1.3.2:

”Dessa material skall väljas, iordningställas och användas på så sätt att utsläpp av rök eller skadliga och farliga gaser begränsas, särskilt i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (Brandsäkerhet)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.3.4   Miljöskydd

Väsentligt krav 1.4.1:

”Den miljöpåverkan som anläggning och drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg medför skall bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”)

| — | 4.2.6.2 (Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält)

| — | 4.2.6.5 (Yttre buller) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (Yttre buller)

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 1.4.2:

”De material som används i tågen får inte medföra utsläpp av rök eller gaser som är skadliga och farliga för miljön, särskilt i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (Brandsäkerhet)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 1.4.3:

”Rullande materiel och energiförsörjningssystem skall utformas och utföras på så sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med allmänna eller privata nät samt installationer och anläggningar med vilka det föreligger risk för interferens.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

3.3.5   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 1.5:

”Infrastrukturens och de fasta installationernas tekniska egenskaper skall vara kompatibla inbördes samt med de tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.

När det på vissa delar av nätet visar sig svårt att ta hänsyn till dessa egenskaper kan tillfälliga lösningar som garanterar framtida kompatibilitet utnyttjas.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.4 (Av- och påstigning) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Av- och påstigning)

| — | 4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil)

| — | 4.2.3.2 (Statisk axellast) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (Statisk axellast)

| — | 4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem)

| — | 4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel)

| — | 4.2.3.5 (Största tillåtna tåglängd) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (Största tillåtna tåglängd)

| — | 4.2.3.6 (Maximala lutningar) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 (Maximala lutningar)

| — | 4.2.3.7 (Minsta kurvradie) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 (Minsta kurvradie)

| — | 4.2.3.8 (Flänssmörjning) |
| --- | --- |

—

4.2.3.8 (Flänssmörjning)

| — | 4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”)

| — | 4.2.4 (Bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Bromsning)

| — | 4.2.6.2 (Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält)

| — | 4.2.6.4 (Största tryckförändring i tunnlar) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (Största tryckförändring i tunnlar)

| — | 4.2.7.11 (Särskilda specifikationer för tunnlar) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (Särskilda specifikationer för tunnlar)

| — | 4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.4   Särskilda krav för delsystemet Rullande materiel

3.4.1   Säkerhet

Väsentligt krav 2.4.1 första stycket:

”Konstruktionen av den rullande materielen och förbindelserna mellan vagnarna skall vara sådan att utrymmena för passagerare och tågpersonal skyddas i händelse av kollision eller urspårning.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg)

| — | 4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Fordonsstrukturens hållfasthet)

Väsentligt krav 2.4.1 andra stycket:

”Den elektriska utrustningen får inte försämra driftsäkerheten för kontrollstyrnings- och signalanläggningarna.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

| — | 4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning)

Väsentligt krav 2.4.1 tredje stycket:

”Bromstekniken och den påverkan denna förorsakar skall vara förenliga med spårens, de tekniska installationernas och signalsystemens konstruktion.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.3.4.3 (Gränsvärden för spårkrafter) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 (Gränsvärden för spårkrafter)

| — | 4.2.4.1 (Minsta bromsprestanda) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (Minsta bromsprestanda)

| — | 4.2.4.5 (Virvelströmsbromsar) |
| --- | --- |

—

4.2.4.5 (Virvelströmsbromsar)

Väsentligt krav 2.4.1 fjärde stycket:

”Åtgärder skall vidtas för att hindra tillgången till spänningsförande komponenter för att inte äventyra personsäkerheten.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.5.2 (Informationsskyltar för passagerare) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 (Informationsskyltar för passagerare)

| — | 4.2.7.3 (Skydd mot elolyckor) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (Skydd mot elolyckor)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 2.4.1 femte stycket:

”Det skall finnas anordningar som möjliggör för de resande att i händelse av fara göra lokföraren uppmärksam på situationen och för personalen att komma i kontakt med denne.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.5 (Information för och kommunikation med passagerare) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (Information för och kommunikation med passagerare)

Väsentligt krav 2.4.1 sjätte stycket:

”Dörrarna skall vara försedda med lås- och öppningssystem som garanterar de resandes säkerhet.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.2.4.2 (Yttre dörr för av- och påstigning) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Yttre dörr för av- och påstigning)

Väsentligt krav 2.4.1 sjunde stycket:

”Nödutgångar skall finnas och dessa skall vara utmärkta.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.5.2 (Informationsskyltar för passagerare) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 (Informationsskyltar för passagerare)

| — | 4.2.7.1 (Nödutgångar) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1 (Nödutgångar)

Väsentligt krav 2.4.1 åttonde stycket:

”Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.5.3 (Passagerarlarm) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 (Passagerarlarm)

| — | 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (Brandsäkerhet)

| — | 4.2.7.11 (Särskilda specifikationer för tunnlar) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (Särskilda specifikationer för tunnlar)

| — | 4.2.7.12 (Nödbelysningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (Nödbelysningssystem)

Väsentligt krav 2.4.1 nionde stycket:

”En tillräckligt kraftfull och självständig anläggning för nödbelysning är obligatorisk i tågen.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.7.12 (Nödbelysningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (Nödbelysningssystem)

Väsentligt krav 2.4.1 tionde stycket:

”Tågen skall vara utrustade med en högtalaranläggning som möjliggör för tågpersonal och personal i kontrollcentraler utanför tåget att överföra meddelanden till de resande.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.5 (Information för och kommunikation med passagerare) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (Information för och kommunikation med passagerare)

3.4.2   Tillförlitlighet och tillgänglighet

Väsentligt krav 2.4.2:

”Grundläggande utrustning för hjul, drivsystem och bromsar liksom för kontrollstyrning skall vara utformad på så sätt att tågets färd kan fortsätta under angivna, försämrade förhållanden utan allvarliga konsekvenser för den utrustning som fortfarande fungerar.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.1.1 (Inledning) |
| --- | --- |

—

4.2.1.1 (Inledning)

| — | 4.2.1.2 (Tågens konstruktion) |
| --- | --- |

—

4.2.1.2 (Tågens konstruktion)

| — | 4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg)

| — | 4.2.4.1 (Minsta bromsprestanda) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (Minsta bromsprestanda)

| — | 4.2.4.2 (Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4.2 (Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning)

| — | 4.2.4.3 (Krav på bromssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.4.3 (Krav på bromssystem)

| — | 4.2.4.4 (Driftbromsprestanda) |
| --- | --- |

—

4.2.4.4 (Driftbromsprestanda)

| — | 4.2.4.6 (Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg) |
| --- | --- |

—

4.2.4.6 (Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg)

| — | 4.2.4.7 (Bromsprestanda i branta lutningar) |
| --- | --- |

—

4.2.4.7 (Bromsprestanda i branta lutningar)

| — | 4.2.5.1 (Kommunikationssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.5.1 (Kommunikationssystem)

| — | 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (Brandsäkerhet)

| — | 4.2.7.10 (Koncept för övervakning och diagnostik) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10 (Koncept för övervakning och diagnostik)

| — | 4.2.7.12 (Nödbelysningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (Nödbelysningssystem)

| — | 4.2.8.1 (Traktionskrav) |
| --- | --- |

—

4.2.8.1 (Traktionskrav)

| — | 4.2.8.2 (Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion) |
| --- | --- |

—

4.2.8.2 (Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.4.3   Teknisk kompatibilitet

Väsentligt krav 2.4.3 första stycket:

”Den elektriska utrustningen skall vara kompatibel med driften av installationerna för kontrollstyrning och signalering.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

| — | 4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning)

Väsentligt krav 2.4.3 andra stycket:

”Strömavtagarnas egenskaper skall möjliggöra tågtrafik med strömförsörjningssystemen vid det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning)

Väsentligt krav 2.4.3 tredje stycket:

”Den rullande materielens egenskaper skall möjliggöra trafik längs alla de linjer som den planeras trafikera.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.2.4 (Av- och påstigning) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Av- och påstigning)

| — | 4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (Kinematisk lastprofil)

| — | 4.2.3.2 (Statisk axellast) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (Statisk axellast)

| — | 4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem)

| — | 4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel)

| — | 4.2.3.5 (Största tillåtna tåglängd) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (Största tillåtna tåglängd)

| — | 4.2.3.6 (Maximala lutningar) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 (Maximala lutningar)

| — | 4.2.3.7 (Minsta kurvradie) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 (Minsta kurvradie)

| — | 4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (Ballastsprut/”flygande ballast”)

| — | 4.2.4 (Bromsning) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Bromsning)

| — | 4.2.6 (Klimat- och miljöförhållanden) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Klimat- och miljöförhållanden)

| — | 4.2.7.4 (Yttre lyktor och tyfoner) |
| --- | --- |

—

4.2.7.4 (Yttre lyktor och tyfoner)

| — | 4.2.7.9 (System för trafikstyrning och signalering) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9 (System för trafikstyrning och signalering)

| — | 4.2.7.11 (Särskilda specifikationer för tunnlar) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (Särskilda specifikationer för tunnlar)

| — | 4.2.8 (Traktion och elektrisk utrustning) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (Traktion och elektrisk utrustning)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

| — | 4.8 (Registren över infrastruktur och rullande materiel) |
| --- | --- |

—

4.8 (Registren över infrastruktur och rullande materiel)

3.5   Särskilda krav för underhåll

Väsentligt krav 2.5.1 Hälsa:

”De tekniska installationerna och de metoder som används vid underhållsanläggningarna får inte medföra risk för människors hälsa.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 2.5.2 Miljöskydd:

”De tekniska installationerna och de metoder som används vid underhållsanläggningar får inte överskrida tillåtna miljögränsvärden.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.6.5 (Yttre buller) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (Yttre buller)

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 2.5.1 Teknisk kompatibilitet:

”De underhållsanläggningar som används för höghastighetståg skall kunna användas för att genomföra åtgärder för säkerhet, hygien och komfort på alla tåg för vilka de är avsedda.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.6   Särskilda krav för andra delsystem som även rör delsystemet Rullande materiel.

3.6.1   Infrastruktur

Väsentligt krav 2.1.1 Säkerhet:

”Anpassade åtgärder skall vidtas för att hindra oönskat tillträde till eller oönskat intrång i installationerna av de linjer som trafikeras med höghastighetståg.”

”Åtgärder skall vidtas för att begränsa den olycksrisk människor utsätts för, särskilt när tåg passerar stationer i hög hastighet.”

”Den infrastruktur till vilken allmänheten har tillträde skall utformas och utföras på så sätt att säkerhetsriskerna för människor begränsas (stabilitet, brand, tillträde, evakuering, perronger osv.).”

”Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.”

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.2   Energi

Väsentligt krav 2.2.1 Säkerhet:

”Driften av energiförsörjningssystemen får varken inverka på säkerheten för höghastighetståg eller personer (användare, driftspersonal, personer som bor nära järnvägen och tredje man) för olycksrisker.”

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Väsentligt krav 2.2.2 Miljöskydd:

”Driften av energiförsörjningssystemen får inte ge skador på miljön utöver angivna gränsvärden.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (Yttre elektromagnetisk störning)

| — | 4.2.8.3.6 (Krav på delsystemet Rullande materiel avseende strömavtagare) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6 (Krav på delsystemet Rullande materiel avseende strömavtagare)

Väsentligt krav 2.2.3 Teknisk kompatibilitet:

”De försörjningssystem för elektrisk energi som används vid det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg skall

| — | möjliggöra för tågen att uppnå angiven prestanda, samt |
| --- | --- |

—

möjliggöra för tågen att uppnå angiven prestanda, samt

| — | vara kompatibla med de strömavtagare som är installerade på tågen.” |
| --- | --- |

—

vara kompatibla med de strömavtagare som är installerade på tågen.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning)

3.6.3   Trafikstyrning och signalering

Väsentligt krav 2.3.1 Säkerhet:

”De anläggningar och de åtgärder för kontrollstyrning och signalering som används vid det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg skall möjliggöra tågtrafik med en säkerhetsnivå som motsvarar de mål som fastställts för nätet.”

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

Väsentligt krav 2.3.2 Teknisk kompatibilitet:

”All ny infrastruktur och all ny rullande materiel för höghastighetstrafik som tillverkas eller utvecklas efter det att kompatibel kontrollstyrning och signalering antagits, skall anpassas så att de kan användas med dessa system.”

”Kontrollstyrning och signalering som installeras i tågförarhytterna skall möjliggöra normal drift under angivna förhållanden i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.3.2 (Statisk axellast) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (Statisk axellast)

| — | 4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem)

| — | 4.2.6.6.1 (Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1 (Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet)

| — | 4.2.7.9 (System för trafikstyrning och signalering) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9 (System för trafikstyrning och signalering)

| — | 4.2.8.3.10 (Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.10 (Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering)

3.6.4   Miljö

Väsentligt krav 2.6.1 Hälsa:

”Det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg skall drivas under iakttagande av föreskrivna gränsvärden för buller.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.6.5 (Yttre buller) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (Yttre buller)

| — | 4.2.7.6 (Inre buller) |
| --- | --- |

—

4.2.7.6 (Inre buller)

Väsentligt krav 2.6.2 Miljöskydd:

”Det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg skall inte ge upphov till markvibrationer som är oacceptabla för aktiviteter och omgivningar som ligger nära infrastrukturen och som är normalt underhållna.”

Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.

3.6.5   Drift

Väsentligt krav 2.7.1 Säkerhet första stycket:

”Enhetliga regler för drift av nätet och för lokförarnas och tågpersonalens kvalifikationer skall garantera säker internationell drift.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i följande avsnitt:

| — | 4.2.7.8 (Förarövervakning) |
| --- | --- |

—

4.2.7.8 (Förarövervakning)

Väsentligt krav 2.7.1 Säkerhet andra stycket:

Underhållsåtgärder och underhållsfrekvens, underhållspersonalens utbildning och kvalifikationer samt det kvalitetssäkringssystem som inrättats vid underhållningsanläggningarna hos de berörda driftsansvariga skall garantera en hög säkerhetsnivå.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten:

| — | 4.2.9 (Service) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (Service)

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 2.7.2 Tillförlitlighet och tillgänglighet:

”Underhållsåtgärder och underhållsfrekvens, underhållspersonalens utbildning och kvalifikationer samt det kvalitetssäkringssystem som inrättats vid underhållningsanläggningarna hos de berörda driftsansvariga skall garantera en hög tillförlitlighet och tillgänglighetsnivå.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

Väsentligt krav 2.7.3 Teknisk kompatibilitet:

”Enhetliga regler för drift av nätet och för lokförarnas samt tåg- och driftledningspersonalens kvalifikationer skall garantera effektiv drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.”

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnittet:

| — | 4.2.10 (Underhåll) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Underhåll)

3.7   Komponenter i delsystemet Rullande materiel som berörs av de väsentliga kraven

| | Punkt med väsentligt krav i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG |
| --- | --- |
| Komponent i delsystemet Rullande materiel | Ref. avsnitt i TSD | Säkerhet | Tillförlitlighet Tillgänglighet | Hälsa | Miljöskydd | Teknisk kompatibilitet |
| Allmänt | 4.2.1 | | 2.4.2 | | | |
| Strukturer och mekaniska delar | 4.2.2 | | | | | |
| Tågens konstruktion | 4.2.1.2 | | 2.4.2 | | | |
| Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg | 4.2.2.2 | 1.1.1
  1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | |
| Fordonsstrukturens hållfasthet | 4.2.2.3 | 1.1.1
  1.1.3
  2.4.1.1 | 1.2 | | | |
| Av- och påstigning | 4.2.2.4 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Av- och påstigningsdörr | 4.2.2.4.2 | 2.4.1.6 | | | | |
| Toaletter | 4.2.2.5 | 1.1.5 | | | | |
| Förarhytt | 4.2.2.6 | 1.1.1 | | | | |
| Frontruta och tågets front | 4.2.2.7 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | |
| Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler | 4.2.3 | | | | | |
| Kinematisk lastprofil | 4.2.3.1 | 1.1.1 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Statisk axellast | 4.2.3.2 | 1.1.2 | | | | 1.5
  2.4.3.3
  2.3.2 |
| Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem | 4.2.3.3 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3.3
  2.3.2 |
| Varmgångsdetektering | 4.2.3.3.2 | 1.1.3 | 1.2 | | | |
| Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel | 4.2.3.4 | 1.1.1
  1.1.2 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Gränsvärden för spårkrafter | 4.2.3.4.3 | 1.1.3
  2.4.1.3 | | | | |
| Hjulpar | 4.2.3.4.9 | 1.1.3 | | | | |
| Största tillåtna tåglängd | 4.2.3.5 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Maximala lutningar | 4.2.3.6 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Minsta kurvradie | 4.2.3.7 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Flänssmörjning | 4.2.3.8 | | | | | 1.5 |
| Fjädringskoefficient | 4.2.3.9 | | 1.2 | | | |
| Sandning | 4.2.3.10 | 1.1.1 | | | | |
| Aerodynamiska effekter på ballast | 4.2.3.11 | 1.1.1 | | | 1.4.1 | 1.5
  2.4.3.3 |
| Bromsning | 4.2.4 | 1.1.1
  1.1.3
  1.1.5 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Minsta bromsprestanda. | 4.2.4.1 | 2.4.1.3 | 2.4.2 | | | |
| Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning | 4.2.4.2 | | 2.4.2 | | | |
| Krav på bromssystem | 4.2.4.3 | | 2.4.2 | | | |
| Driftbromsprestanda | 4.2.4.4 | | 2.4.2 | | | |
| Virvelströmsbromsar | 4.2.4.5 | 2.4.1.3 | | | | |
| Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg | 4.2.4.6 | | 2.4.2 | | | |
| Bromsprestanda i branta lutningar | 4.2.4.7 | | 2.4.2 | | | |
| Information för och kommunikation med passagerare | 4.2.5 | 1.1.1
  2.4.1.5
  2.4.1.10 | | | | |
| Kommunikationssystem | 4.2.5.1 | | 2.4.2 | | | |
| Informationsskyltar för passagerare | 4.2.5.2 | 2.4.1.4
  2.4.1.7 | | | | |
| Passagerarlarm | 4.2.5.3 | 1.1.5
  2.4.1.8 | | | | |
| Klimat- och miljöförhållanden | 4.2.6 | | | | | 2.4.3.3 |
| Klimat- och miljöförhållanden | 4.2.6.1 | 1.1.3 | | | | |
| Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält | 4.2.6.2 | 1.1.1 | | | 1.4.1 | 1.5 |
| Sidvind | 4.2.6.3 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | |
| Största tryckförändring i tunnlar | 4.2.6.4 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | 1.5 |
| Yttre buller | 4.2.6.5 | | | 2.6.1 | 1.4.1
  2.5.2 | |
| Yttre elektromagnetisk störning | 4.2.6.6 | 1.1.1
  2.4.1.2 | | | 1.4.1
  1.4.3
  2.5.2
  2.2.2 | 2.4.3.1 |
| Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet | 4.2.6.6.1 | | | | | 2.3.2 |
| Skyddssystem | 4.2.7 | 1.1.1 | | | | |
| Nödutgångar | 4.2.7.1 | 1.1.5
  2.4.1.7 | | | | |
| Brandsäkerhet | 4.2.7.2 | 1.1.3
  1.1.4
  2.4.1.8 | 2.4.2 | 1.3.2 | 1.4.2 | |
| Skydd mot elolyckor | 4.2.7.3 | 1.1.5
  2.4.1.4 | | | | |
| Yttre lyktor och tyfoner | 4.2.7.4 | | | | | 2.4.3.3 |
| Lyftnings- och bärgningsförfaranden | 4.2.7.5 | 1.1.5 | | | | |
| Inre buller | 4.2.7.6 | | | 2.6.1 | | |
| Luftkonditionering | 4.2.7.7 | | | | | |
| Förarövervakning | 4.2.7.8 | 2.7.1 | | | | |
| Trafikstyrningssystem | 4.2.7.9 | 1.1.1 | | | | 2.4.3.3
  2.3.2 |
| Koncept för övervakning och diagnostik | 4.2.7.10 | | 1.2
  2.4.2 | | | |
| Särskilda specifikationer för tunnlar | 4.2.7.11 | 2.4.1.8 | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Nödbelysningssystem | 4.2.7.12 | 2.4.1.8
  2.4.1.9 | 2.4.2 | | | |
| Programvara | 4.2.7.13 | 1.1.1 | | | | |
| Traktion och elektrisk utrustning | 4.2.8 | | | | | 2.4.3.3 |
| Traktionskrav | 4.2.8.1 | | 2.4.2 | | | |
| Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion | 4.2.8.2 | | 2.4.2 | | | |
| Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning | 4.2.8.3 | 2.4.1.2 | | | 2.2.3 | 1.5
  2.4.3.1
  2.4.3.2 |
| Strömavtagare och kolslitskenor | 4.2.8.3.6 | | | | 2.2.2 | |
| Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering | 4.2.8.3.8 | | | | | 2.3.2 |
| Service | 4.2.9 | 1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.4
  2.7.1 | | 2.5.1 | 1.4.1
  2.5.2 | 1.5
  2.4.3.3
  2.5.3 |
| Underhåll | 4.2.10 | 1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.4
  2.7.1 | 1.2
  2.4.2
  2.7.2 | 1.3.1
  1.3.2
  2.5.1 | 1.4.1
  1.4.2
  2.5.2 | 1.5
  2.4.3.3
  2.5.3
  2.7.3 |
| Registren över infrastruktur och rullande materiel | 4.8 | | | | | 2.4.3.3 |

Punkt med väsentligt krav i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG

Komponent i delsystemet Rullande materiel

Ref. avsnitt i TSD

Säkerhet

Tillförlitlighet Tillgänglighet

Hälsa

Miljöskydd

Teknisk kompatibilitet

Allmänt

4.2.1

2.4.2

Strukturer och mekaniska delar

4.2.2

Tågens konstruktion

4.2.1.2

2.4.2

Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg

4.2.2.2

1.1.1

1.1.3

1.1.5

2.4.1.1

1.2

2.4.2

Fordonsstrukturens hållfasthet

4.2.2.3

1.1.1

1.1.3

2.4.1.1

1.2

Av- och påstigning

4.2.2.4

1.1.1

1.1.5

1.2

1.5

2.4.3.3

Av- och påstigningsdörr

4.2.2.4.2

2.4.1.6

Toaletter

4.2.2.5

1.1.5

Förarhytt

4.2.2.6

1.1.1

Frontruta och tågets front

4.2.2.7

1.1.1

1.1.3

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

4.2.3

Kinematisk lastprofil

4.2.3.1

1.1.1

1.2

1.5

2.4.3.3

Statisk axellast

4.2.3.2

1.1.2

1.5

2.4.3.3

2.3.2

Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

4.2.3.3

1.1.1

1.5

2.4.3.3

2.3.2

Varmgångsdetektering

4.2.3.3.2

1.1.3

1.2

Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel

4.2.3.4

1.1.1

1.1.2

1.2

1.5

2.4.3.3

Gränsvärden för spårkrafter

4.2.3.4.3

1.1.3

2.4.1.3

Hjulpar

4.2.3.4.9

1.1.3

Största tillåtna tåglängd

4.2.3.5

1.5

2.4.3.3

Maximala lutningar

4.2.3.6

1.5

2.4.3.3

Minsta kurvradie

4.2.3.7

1.5

2.4.3.3

Flänssmörjning

4.2.3.8

1.5

Fjädringskoefficient

4.2.3.9

1.2

Sandning

4.2.3.10

1.1.1

Aerodynamiska effekter på ballast

4.2.3.11

1.1.1

1.4.1

1.5

2.4.3.3

Bromsning

4.2.4

1.1.1

1.1.3

1.1.5

1.2

1.5

2.4.3.3

Minsta bromsprestanda.

4.2.4.1

2.4.1.3

2.4.2

Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning

4.2.4.2

2.4.2

Krav på bromssystem

4.2.4.3

2.4.2

Driftbromsprestanda

4.2.4.4

2.4.2

Virvelströmsbromsar

4.2.4.5

2.4.1.3

Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg

4.2.4.6

2.4.2

Bromsprestanda i branta lutningar

4.2.4.7

2.4.2

Information för och kommunikation med passagerare

4.2.5

1.1.1

2.4.1.5

2.4.1.10

Kommunikationssystem

4.2.5.1

2.4.2

Informationsskyltar för passagerare

4.2.5.2

2.4.1.4

2.4.1.7

Passagerarlarm

4.2.5.3

1.1.5

2.4.1.8

Klimat- och miljöförhållanden

4.2.6

2.4.3.3

Klimat- och miljöförhållanden

4.2.6.1

1.1.3

Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält

4.2.6.2

1.1.1

1.4.1

1.5

Sidvind

4.2.6.3

1.1.1

1.1.3

Största tryckförändring i tunnlar

4.2.6.4

1.1.1

1.1.3

1.5

Yttre buller

4.2.6.5

2.6.1

1.4.1

2.5.2

Yttre elektromagnetisk störning

4.2.6.6

1.1.1

2.4.1.2

1.4.1

1.4.3

2.5.2

2.2.2

2.4.3.1

Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet

4.2.6.6.1

2.3.2

Skyddssystem

4.2.7

1.1.1

Nödutgångar

4.2.7.1

1.1.5

2.4.1.7

Brandsäkerhet

4.2.7.2

1.1.3

1.1.4

2.4.1.8

2.4.2

1.3.2

1.4.2

Skydd mot elolyckor

4.2.7.3

1.1.5

2.4.1.4

Yttre lyktor och tyfoner

4.2.7.4

2.4.3.3

Lyftnings- och bärgningsförfaranden

4.2.7.5

1.1.5

Inre buller

4.2.7.6

2.6.1

Luftkonditionering

4.2.7.7

Förarövervakning

4.2.7.8

2.7.1

Trafikstyrningssystem

4.2.7.9

1.1.1

2.4.3.3

2.3.2

Koncept för övervakning och diagnostik

4.2.7.10

1.2

2.4.2

Särskilda specifikationer för tunnlar

4.2.7.11

2.4.1.8

1.5

2.4.3.3

Nödbelysningssystem

4.2.7.12

2.4.1.8

2.4.1.9

2.4.2

Programvara

4.2.7.13

1.1.1

Traktion och elektrisk utrustning

4.2.8

2.4.3.3

Traktionskrav

4.2.8.1

2.4.2

Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion

4.2.8.2

2.4.2

Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning

4.2.8.3

2.4.1.2

2.2.3

1.5

2.4.3.1

2.4.3.2

Strömavtagare och kolslitskenor

4.2.8.3.6

2.2.2

Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

4.2.8.3.8

2.3.2

Service

4.2.9

1.1.3

1.1.5

2.4.1.4

2.7.1

2.5.1

1.4.1

2.5.2

1.5

2.4.3.3

2.5.3

Underhåll

4.2.10

1.1.3

1.1.5

2.4.1.4

2.7.1

1.2

2.4.2

2.7.2

1.3.1

1.3.2

2.5.1

1.4.1

1.4.2

2.5.2

1.5

2.4.3.3

2.5.3

2.7.3

Registren över infrastruktur och rullande materiel

4.8

2.4.3.3

4.   DELSYSTEMETS EGENSKAPER

4.1   Inledning

Delsystemet Rullande materiel skall kontrolleras i enlighet med direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, med målsättningen att säkerställa driftskompatibilitet vad gäller de väsentliga kraven.

De funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet och dess gränssnitt, enligt beskrivning i avsnitten 4.2 och 4.3, innehåller inte något krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. Innovativa lösningar som inte uppfyller kraven som anges i denna TSD och/eller inte kan bedömas såsom anges i denna TSD kräver nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder. För att kunna möjliggöra teknisk innovation skall dessa specifikationer och bedömningsmetoder utvecklas enligt det förfarande som beskrivs i avsnitten 6.1.4 och 6.2.3.

De gemensamma egenskaperna för delsystemet Rullande materiel anges i kapitel 4 i denna TSD. Särskilda egenskaper är förtecknade i registret över Rullande materiel (se bilaga 1 till denna TSD)

4.2   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

4.2.1   Allmänt

4.2.1.1   Inledning

Följande grundparametrar finns för delsystemet Rullande materiel:

| — | Största spårkrafter (gränsvärden för spårkrafter) |
| --- | --- |

—

Största spårkrafter (gränsvärden för spårkrafter)

| — | Axellast |
| --- | --- |

—

Axellast

| — | Största tillåtna tåglängd |
| --- | --- |

—

Största tillåtna tåglängd

| — | Fordonets kinematiska lastprofil |
| --- | --- |

—

Fordonets kinematiska lastprofil

| — | Minimivärden för bromssystemet |
| --- | --- |

—

Minimivärden för bromssystemet

| — | Elektriska gränsvärden för rullande materiel |
| --- | --- |

—

Elektriska gränsvärden för rullande materiel

| — | Mekaniska gränsvärden för rullande materiel |
| --- | --- |

—

Mekaniska gränsvärden för rullande materiel

| — | Gränsvärden för yttre buller |
| --- | --- |

—

Gränsvärden för yttre buller

| — | Gränsvärden för elektromagnetisk störning |
| --- | --- |

—

Gränsvärden för elektromagnetisk störning

| — | Gränsvärden för inre buller |
| --- | --- |

—

Gränsvärden för inre buller

| — | Gränsvärden för luftkonditionering |
| --- | --- |

—

Gränsvärden för luftkonditionering

| — | Krav för transport av funktionshindrade |
| --- | --- |

—

Krav för transport av funktionshindrade

| — | Största tryckförändring i tunnlar |
| --- | --- |

—

Största tryckförändring i tunnlar

| — | Maximala lutningar |
| --- | --- |

—

Maximala lutningar

| — | Geometri för strömavtagartoppen |
| --- | --- |

—

Geometri för strömavtagartoppen

| — | Underhåll |
| --- | --- |

—

Underhåll

Prestandakriterierna för det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg skall vara uppfyllda för vardera av följande linjekategorier som är relevanta för tågklassen:

| — | linjer som särskilt anläggs för höghastighetståg, |
| --- | --- |

—

linjer som särskilt anläggs för höghastighetståg,

| — | linjer som särskilt uppgraderas om för höghastighetståg, |
| --- | --- |

—

linjer som särskilt uppgraderas om för höghastighetståg,

| — | linjer som särskilt uppgraderas om för höghastighetståg, men med särskilda egenskaper, |
| --- | --- |

—

linjer som särskilt uppgraderas om för höghastighetståg, men med särskilda egenskaper,

såsom beskrivs i bilaga I första stycket i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG.

För delsystemet Rullande materiel gäller följande krav:

| a) | Minsta prestandakrav
  För att trafikera det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg under förhållanden som medger att tåg smidigt kan passa in i luckor i det totala trafikflödet skall all rullande höghastighetsmateriel garanteras ha vissa minsta traktions- och bromsprestandanivåer. Tågen skall ha tillräcklig beredskaps- och reservkapacitet för att säkerställa dessa prestandanivåer eller endast något försämrade prestandanivåer vid fel på system eller moduler som bidrar till dessa processer (traktionsutrustning från strömavtagare till axlar, mekanisk/elektrisk bromsutrustning). Dessa marginaler och reserver anges i detalj i de egenskaper som ingår i avsnitten 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 och 4.2.8.2.
  För fel av betydelse för säkerheten på rullande materiels utrustning eller funktioner som beskrivs i denna TSD, eller överlast av passagerare, skall fordonsinnehavaren och/eller järnvägsföretaget ange de driftsregler som hör till varje driftsstörning som rimligen kan förutses med full medvetenhet om konsekvenserna, såsom de anges av tillverkaren. Driftsreglerna är en del av järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem och behöver inte kontrolleras av ett anmält organ. Tillverkaren skall därför i ett dokument beskriva och förteckna de olika driftsstörningarna som rimligen kan förutses och tillhörande godtagbara gränsvärden och driftsförhållanden som kan förväntas för delsystemet Rullande materiel. Detta dokument skall ingå i det tekniska underlaget enligt punkt 4 i bilaga VI till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och skall beaktas i driftsreglerna. |
| --- | --- |

a)

Minsta prestandakrav

För att trafikera det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg under förhållanden som medger att tåg smidigt kan passa in i luckor i det totala trafikflödet skall all rullande höghastighetsmateriel garanteras ha vissa minsta traktions- och bromsprestandanivåer. Tågen skall ha tillräcklig beredskaps- och reservkapacitet för att säkerställa dessa prestandanivåer eller endast något försämrade prestandanivåer vid fel på system eller moduler som bidrar till dessa processer (traktionsutrustning från strömavtagare till axlar, mekanisk/elektrisk bromsutrustning). Dessa marginaler och reserver anges i detalj i de egenskaper som ingår i avsnitten 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 och 4.2.8.2.

För fel av betydelse för säkerheten på rullande materiels utrustning eller funktioner som beskrivs i denna TSD, eller överlast av passagerare, skall fordonsinnehavaren och/eller järnvägsföretaget ange de driftsregler som hör till varje driftsstörning som rimligen kan förutses med full medvetenhet om konsekvenserna, såsom de anges av tillverkaren. Driftsreglerna är en del av järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem och behöver inte kontrolleras av ett anmält organ. Tillverkaren skall därför i ett dokument beskriva och förteckna de olika driftsstörningarna som rimligen kan förutses och tillhörande godtagbara gränsvärden och driftsförhållanden som kan förväntas för delsystemet Rullande materiel. Detta dokument skall ingå i det tekniska underlaget enligt punkt 4 i bilaga VI till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och skall beaktas i driftsreglerna.

| b) | Tågens största tillåtna hastighet
  Tåg skall, i överensstämmelse med artikel 5.3 och bilaga I till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, ha en största tillåtna hastighet på






  — | minst 250 km/h för tåg av klass 1, |
| --- | --- | --- |

b)

Tågens största tillåtna hastighet

Tåg skall, i överensstämmelse med artikel 5.3 och bilaga I till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, ha en största tillåtna hastighet på

—

minst 250 km/h för tåg av klass 1,

| — | minst 190 km/h, men mindre än 250 km/h för tåg av klass 2. |
| --- | --- |

—

minst 190 km/h, men mindre än 250 km/h för tåg av klass 2.

Hastigheten är den nominella hastighet som tåg förväntas framföras med under daglig drift på relevanta banavsnitt.

Det skall under alla omständigheter vara möjligt för rullande materiel att användas vid sin högsta tillåtna hastighet (om det medges av infrastrukturen) med tillräckliga accelerationsmarginaler (såsom anges i följande avsnitt).

4.2.1.2   Tågens konstruktion

| a) | Denna TSD är tillämplig både på tågsätt och enskilda fordon, men dessa bedöms alltid i fastställda formationer med motordrivna och ej motordrivna vagnar. |
| --- | --- |

a)

Denna TSD är tillämplig både på tågsätt och enskilda fordon, men dessa bedöms alltid i fastställda formationer med motordrivna och ej motordrivna vagnar.

| b) | Följande konfigurationer är tillåtna för båda tågklasserna:






  — | ledade och/eller ej ledade tåg, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande konfigurationer är tillåtna för båda tågklasserna:

—

ledade och/eller ej ledade tåg,

| — | tåg med och/eller utan korglutningssystem, |
| --- | --- |

—

tåg med och/eller utan korglutningssystem,

| — | envånings- och/eller tvåvåningståg. |
| --- | --- |

—

envånings- och/eller tvåvåningståg.

| c) | Tåg av klass 1 skall vara tåg med eget maskineri för framföring och skall ha en förarhytt i vardera änden och klara tvåvägsdrift och att uppnå de prestanda som anges i denna TSD. För att medge att tågkapaciteten skall kunna möta ändrade trafikbehov är det tillåtet att koppla ihop tågsätt för multipelkörning. Ett sådant tåg som bildas av två eller fler ihopkopplade tågsätt skall också uppfylla de relevanta specifikationerna och prestandakraven i denna TSD. Det finns inget krav på att tågsätt från olika tillverkare eller tåg från olika järnvägsföretag skall kunna gå i trafik ihopkopplade. |
| --- | --- |

c)

Tåg av klass 1 skall vara tåg med eget maskineri för framföring och skall ha en förarhytt i vardera änden och klara tvåvägsdrift och att uppnå de prestanda som anges i denna TSD. För att medge att tågkapaciteten skall kunna möta ändrade trafikbehov är det tillåtet att koppla ihop tågsätt för multipelkörning. Ett sådant tåg som bildas av två eller fler ihopkopplade tågsätt skall också uppfylla de relevanta specifikationerna och prestandakraven i denna TSD. Det finns inget krav på att tågsätt från olika tillverkare eller tåg från olika järnvägsföretag skall kunna gå i trafik ihopkopplade.

| d) | Tåg av klass 2 skall antingen vara tågsätt eller tåg i olika formationer med eller utan tvåvägskapacitet. De skall klara de prestanda som anges i denna TSD. För att medge att tågkapaciteten skall kunna möta ändrade trafikbehov är det tillåtet att koppla tåg av klass 2 för multipelkörning eller att tillföra fordon i fallet med tåg med lok och personvagnar, när de kvarstår i angivna formationer. Ett sådant tåg som bildas av två eller fler ihopkopplade tåg skall uppfylla de relevanta specifikationerna och prestandakraven i denna TSD. Det finns inget krav på att tågsätt från olika tillverkare eller tåg från olika järnvägsföretag skall kunna gå i trafik ihopkopplade under normala förhållanden. |
| --- | --- |

d)

Tåg av klass 2 skall antingen vara tågsätt eller tåg i olika formationer med eller utan tvåvägskapacitet. De skall klara de prestanda som anges i denna TSD. För att medge att tågkapaciteten skall kunna möta ändrade trafikbehov är det tillåtet att koppla tåg av klass 2 för multipelkörning eller att tillföra fordon i fallet med tåg med lok och personvagnar, när de kvarstår i angivna formationer. Ett sådant tåg som bildas av två eller fler ihopkopplade tåg skall uppfylla de relevanta specifikationerna och prestandakraven i denna TSD. Det finns inget krav på att tågsätt från olika tillverkare eller tåg från olika järnvägsföretag skall kunna gå i trafik ihopkopplade under normala förhållanden.

| e) | För att medge att tågkapaciteten skall kunna möta ändrade trafikbehov är det tillåtet att koppla ihop tåg av klass 1 och klass 2 för multipelkörning. Ett sådant tåg som bildas av två eller fler ihopkopplade tåg skall uppfylla de relevanta specifikationerna och prestandakraven i denna TSD. Det finns inget krav på att tågsätt från olika tillverkare eller tåg från olika järnvägsföretag skall kunna gå i trafik ihopkopplade. |
| --- | --- |

e)

För att medge att tågkapaciteten skall kunna möta ändrade trafikbehov är det tillåtet att koppla ihop tåg av klass 1 och klass 2 för multipelkörning. Ett sådant tåg som bildas av två eller fler ihopkopplade tåg skall uppfylla de relevanta specifikationerna och prestandakraven i denna TSD. Det finns inget krav på att tågsätt från olika tillverkare eller tåg från olika järnvägsföretag skall kunna gå i trafik ihopkopplade.

| f) | För båda klasserna av tåg, oavsett om de bedöms som tågsätt eller enskilda fordon i en eller fler formationer, skall de formationer för vilka sådana bedömningar är giltiga vara tydligt angivna av den part som ber om bedömning och tydligt angivna i EG-typkontrollintyget eller EG-konstruktionskontrollintyget. Det är inte tillåtet att bedöma ett enskilt fordon utan hänvisning till en specifik formation. Definitionen för varje formation skall omfatta typbeteckningen, antal fordon och fordonens för TSD relevanta egenskaper (såsom de anges i registret över rullande materiel). |
| --- | --- |

f)

För båda klasserna av tåg, oavsett om de bedöms som tågsätt eller enskilda fordon i en eller fler formationer, skall de formationer för vilka sådana bedömningar är giltiga vara tydligt angivna av den part som ber om bedömning och tydligt angivna i EG-typkontrollintyget eller EG-konstruktionskontrollintyget. Det är inte tillåtet att bedöma ett enskilt fordon utan hänvisning till en specifik formation. Definitionen för varje formation skall omfatta typbeteckningen, antal fordon och fordonens för TSD relevanta egenskaper (såsom de anges i registret över rullande materiel).

| g) | Egenskaperna hos varje fordon i ett tåg skall vara sådana att tåget uppfyller kraven i denna TSD. Vissa krav kan bedömas för ett enskilt fordon och vissa måste bedömas med hänvisning till en angiven formation såsom anges i kapitel 6 för varje bedömning. |
| --- | --- |

g)

Egenskaperna hos varje fordon i ett tåg skall vara sådana att tåget uppfyller kraven i denna TSD. Vissa krav kan bedömas för ett enskilt fordon och vissa måste bedömas med hänvisning till en angiven formation såsom anges i kapitel 6 för varje bedömning.

| h) | Den formation eller de formationer för vilken eller vilka varje bedömning är giltig, skall tydligt anges i EG-typkontrollintyget eller EG-konstruktionskontrollintyget. |
| --- | --- |

h)

Den formation eller de formationer för vilken eller vilka varje bedömning är giltig, skall tydligt anges i EG-typkontrollintyget eller EG-konstruktionskontrollintyget.

Definitioner

| 1. | Ett tågsätt är en fast formation som endast kan konfigureras om på en verkstad, om ens där. |
| --- | --- |

1.

Ett tågsätt är en fast formation som endast kan konfigureras om på en verkstad, om ens där.

| 2. | EMU/DMU (elektriskt eller dieseldrivet motorvagnståg) är tågsätt där alla fordon kan bära nyttolast.
  Traktionsutrustning och annan utrustning är vanligen, men inte alltid, placerad under golvet. |
| --- | --- |

2.

EMU/DMU (elektriskt eller dieseldrivet motorvagnståg) är tågsätt där alla fordon kan bära nyttolast.

Traktionsutrustning och annan utrustning är vanligen, men inte alltid, placerad under golvet.

| 3. | En drivenhet är ett traktionsfordon i ett tågsätt som har en förarhytt i ena änden och som inte kan bära nyttolast. |
| --- | --- |

3.

En drivenhet är ett traktionsfordon i ett tågsätt som har en förarhytt i ena änden och som inte kan bära nyttolast.

| 4. | Ett lok är ett traktionsfordon som inte kan bära nyttolast och som under normal drift kan kopplas bort från tåget och användas oberoende av tåget. |
| --- | --- |

4.

Ett lok är ett traktionsfordon som inte kan bära nyttolast och som under normal drift kan kopplas bort från tåget och användas oberoende av tåget.

| 5. | En personvagn är ett ej dragande fordon, som kan bära nyttolast, i en fast eller variabel formation. Det är tillåtet att utrusta en personvagn med en förarhytt. En sådan personvagn kallas manövervagn. |
| --- | --- |

5.

En personvagn är ett ej dragande fordon, som kan bära nyttolast, i en fast eller variabel formation. Det är tillåtet att utrusta en personvagn med en förarhytt. En sådan personvagn kallas manövervagn.

| 6. | Ett tåg är en driftsmässig formation bestående av ett eller flera fordon eller tågsätt. |
| --- | --- |

6.

Ett tåg är en driftsmässig formation bestående av ett eller flera fordon eller tågsätt.

| 7. | Fastställd formation se 4.2.1.2.f |
| --- | --- |

7.

Fastställd formation se 4.2.1.2.f

4.2.2   Strukturer och mekaniska delar

4.2.2.1   Allmänt

I detta kapitel hanteras kraven på kopplingsanordningar, fordonsstrukturer, av- och påstigning, toaletter, förarhytter, vindrutor och konstruktionen av tågets främre ändar.

4.2.2.2   Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg

4.2.2.2.1   Krav på delsystemet

| a) | Tåg av klass 1 skall i tågets båda ändar vara utrustade med ett automatkoppel såsom anges i avsnitt 4.2.2.2.2.1. Detta för att tåget skall kunna undsättas av ett annat tåg av klass 1 i händelse av fel. |
| --- | --- |

a)

Tåg av klass 1 skall i tågets båda ändar vara utrustade med ett automatkoppel såsom anges i avsnitt 4.2.2.2.2.1. Detta för att tåget skall kunna undsättas av ett annat tåg av klass 1 i händelse av fel.

| b) | Tåg av klass 2 skall i båda ändar vara utrustade antingen






  — | med ett automatkoppel såsom anges i avsnitt 4.2.2.2.2.1 |
| --- | --- | --- |

b)

Tåg av klass 2 skall i båda ändar vara utrustade antingen

—

med ett automatkoppel såsom anges i avsnitt 4.2.2.2.2.1

| — | eller med drag- och stötinrättningskomponenter överensstämmande med avsnitt 4.2.2.2.2.2 |
| --- | --- |

—

eller med drag- och stötinrättningskomponenter överensstämmande med avsnitt 4.2.2.2.2.2

| — | eller med en permanent adapter som uppfyller kraven






  — | i avsnitt 4.2.2.2.2.1 |
| --- | --- | --- |

—

eller med en permanent adapter som uppfyller kraven

—

i avsnitt 4.2.2.2.2.1

| — | eller i avsnitt 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

—

eller i avsnitt 4.2.2.2.2.2.

| c) | Alla tåg som är utrustade med automatkoppel som uppfyller kraven i avsnitt 4.2.2.2.2.1 skall vara utrustade med ett övergångskoppel såsom anges i avsnitt 4.2.2.2.2.3 tillgängligt på tåget. Detta för att möjliggöra att sådana tåg kan undsättas eller återställas i händelse av fel av motordrivna enheter eller andra tåg, som är utrustade med drag- och stötinrättningskomponenter överensstämmande med avsnitt 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

c)

Alla tåg som är utrustade med automatkoppel som uppfyller kraven i avsnitt 4.2.2.2.2.1 skall vara utrustade med ett övergångskoppel såsom anges i avsnitt 4.2.2.2.2.3 tillgängligt på tåget. Detta för att möjliggöra att sådana tåg kan undsättas eller återställas i händelse av fel av motordrivna enheter eller andra tåg, som är utrustade med drag- och stötinrättningskomponenter överensstämmande med avsnitt 4.2.2.2.2.2.

| d) | Åtgärder för att möjliggöra att tåg av klass 1 och 2 kan undsättas i händelse av fel krävs endast av en motordriven enhet eller ett annat tåg utrustat med automatkoppel som uppfyller kraven i avsnitt 4.2.2.2.2.1 eller med drag- och stötinrättningskomponenter överensstämmande med avsnitt 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för att möjliggöra att tåg av klass 1 och 2 kan undsättas i händelse av fel krävs endast av en motordriven enhet eller ett annat tåg utrustat med automatkoppel som uppfyller kraven i avsnitt 4.2.2.2.2.1 eller med drag- och stötinrättningskomponenter överensstämmande med avsnitt 4.2.2.2.2.2.

| e) | Krav på den pneumatiska bromsutrustningen på höghastighetståg för bogsering vid nödsituationer anges i avsnitt 4.2.4.8 och i avsnitt K.2.2.2 i bilaga K. |
| --- | --- |

e)

Krav på den pneumatiska bromsutrustningen på höghastighetståg för bogsering vid nödsituationer anges i avsnitt 4.2.4.8 och i avsnitt K.2.2.2 i bilaga K.

4.2.2.2.2   Krav på driftskompatibilitetskomponenter

4.2.2.2.2.1   Automatkoppel

Automatkoppel skall vara geometriskt och funktionellt kompatibla med ett ”Automatkoppel med spärrsystem av typ 10” (även känt som Scharfenberg-systemet) såsom visas i avsnitt K.1 i bilaga K.

4.2.2.2.2.2   Drag- och stötinrättningskomponenter

Drag- och stötinrättningskomponenter skall vara överensstämmande med avsnitt 4.2.2.1.2 i TSD konv. Rullande materiel – Godsvagnar 2005.

4.2.2.2.2.3   Övergångskoppel för bogsering och undsättning

Övergångskoppel för bogsering och undsättning skall uppfylla kraven i avsnitt K.2 i bilaga K.

4.2.2.3   Fordonsstrukturens hållfasthet

4.2.2.3.1   Allmän beskrivning

Den statiska och dynamiska hållfastheten hos fordonskorgen skall garantera den säkerhet som krävs för de som befinner sig i fordonskorgen.

Järnvägssäkerhetssystemet är baserat på aktiv och passiv säkerhet.

| — | Aktiv säkerhet: System som minskar risken för att en olycka inträffar eller minskar olyckans följder. |
| --- | --- |

—

Aktiv säkerhet: System som minskar risken för att en olycka inträffar eller minskar olyckans följder.

| — | Passiv säkerhet: System som minskar olyckans konsekvenser om den uppstår. |
| --- | --- |

—

Passiv säkerhet: System som minskar olyckans konsekvenser om den uppstår.

Passiva säkerhetssystem skall inte användas för att kompensera för en möjlig avsaknad av aktiv säkerhet på järnvägsnätet, utan skall vara ett komplement till aktiv säkerhet för att komplettera den personliga säkerheten när alla andra åtgärder har misslyckats.

4.2.2.3.2   Principer (funktionella krav)

I händelse av frontalkollision, såsom beskrivs i scenarierna nedan, skall fordonens mekaniska struktur

| — | begränsa retardationen, |
| --- | --- |

—

begränsa retardationen,

| — | bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell integritet där personer kan befinna sig, |
| --- | --- |

—

bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell integritet där personer kan befinna sig,

| — | minska risken för urspårning, |
| --- | --- |

—

minska risken för urspårning,

| — | minska risken för klättring. |
| --- | --- |

—

minska risken för klättring.

Deformationen skall styras för att åtminstone absorbera energi enligt de fastställda kollisionsscenarierna. Deformationen skall vara progressiv, utan total instabilitet eller fel och skall ske endast i avsedda deformationszoner. Deformationszonerna kan vara

| — | återgående och ej återgående deformerbara delar av buffertar/kopplingsinrättningar, |
| --- | --- |

—

återgående och ej återgående deformerbara delar av buffertar/kopplingsinrättningar,

| — | anordningar som ej hör till strukturen, |
| --- | --- |

—

anordningar som ej hör till strukturen,

| — | deformationszoner i vagnskorg, |
| --- | --- |

—

deformationszoner i vagnskorg,

| — | eller någon kombination av ovanstående. |
| --- | --- |

—

eller någon kombination av ovanstående.

Deformationszonerna skall antingen finnas i områden som inte är avsedda för personer nära varje vagnsände, framför förarhytten och i övergångar mellan vagnar, eller om det inte är möjligt i anslutning till områden där personer endast befinner sig tillfälligt (exempelvis toaletter och vestibuler) eller förarhytter. Deformationszoner är inte tillåtna i sittutrymmen för passagerare inklusive de som är utrustade med nedfällbara säten.

4.2.2.3.3   Specifikationer (enkla belastningsfall och kollisionsscenarier)

| a) | Varje fordonskorgs struktur skall åtminstone klara de statiska belastningar i längs- och vertikalled som motsvarar kategori P II i EN 12663:2000. |
| --- | --- |

a)

Varje fordonskorgs struktur skall åtminstone klara de statiska belastningar i längs- och vertikalled som motsvarar kategori P II i EN 12663:2000.

| b) | Följande fyra kollisionsscenarier skall beaktas:






  — | En frontalkollision mellan två identiska tåg. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande fyra kollisionsscenarier skall beaktas:

—

En frontalkollision mellan två identiska tåg.

| — | En frontalkollision med ett fordon utrustat med sidobuffertar. |
| --- | --- |

—

En frontalkollision med ett fordon utrustat med sidobuffertar.

| — | En kollision med en lastbil i en plankorsning. |
| --- | --- |

—

En kollision med en lastbil i en plankorsning.

| — | En kollision med ett lågt hinder. |
| --- | --- |

—

En kollision med ett lågt hinder.

Detaljerna om ovanstående scenarier och motsvarande kriterier finns i bilaga A.

4.2.2.4   Av- och påstigning

4.2.2.4.1   Passagerarsteg

Dessa specificeras i detalj i avsnitten 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 och 4.2.2.12.3 i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade.

4.2.2.4.2   Yttre dörr för av- och påstigning

4.2.2.4.2.1   Dörrar för passagerares av- och påstigning

Relevanta punkter i 4.2.2.4. i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade gäller också.

| a) | Följande begrepp används:






  — | En ”stängd dörr” är en dörr som hålls stängd endast av en dörrstängningsmekanism |
| --- | --- | --- |

a)

Följande begrepp används:

—

En ”stängd dörr” är en dörr som hålls stängd endast av en dörrstängningsmekanism

| — | En ”låst dörr” är en dörr som hålls stängd av en mekanisk dörrlåsanordning |
| --- | --- |

—

En ”låst dörr” är en dörr som hålls stängd av en mekanisk dörrlåsanordning

| — | En ”dörr låst för service” är låst i ett stängt läge av en mekanisk anordning som aktiverats av ombordpersonal. |
| --- | --- |

—

En ”dörr låst för service” är låst i ett stängt läge av en mekanisk anordning som aktiverats av ombordpersonal.

| b) | Användning av dörrar
  För att spärra eller frigöra en handmanövrerad dörr, som används av allmänheten, skall styranordningen kunna manövreras med handflatan med en kraft som är mindre än 20 N.
  Den kraft som krävs för att öppna eller stänga en manuell dörr skall inte vara större än:
  Om tryckknappar finns för motordrivna dörrar skall varje tryckknapp vara upplyst (eller också skall området runt omkring vara upplyst) när den är aktiverad och skall kunna manövreras med en kraft som inte är större än 15 N. |
| --- | --- |

b)

Användning av dörrar

För att spärra eller frigöra en handmanövrerad dörr, som används av allmänheten, skall styranordningen kunna manövreras med handflatan med en kraft som är mindre än 20 N.

Den kraft som krävs för att öppna eller stänga en manuell dörr skall inte vara större än:

Om tryckknappar finns för motordrivna dörrar skall varje tryckknapp vara upplyst (eller också skall området runt omkring vara upplyst) när den är aktiverad och skall kunna manövreras med en kraft som inte är större än 15 N.

| c) | Stängning av dörrar
  Dörrstyrningsanordningen skall medge att ombordpersonalen (lokförare eller tågmästare) kan stänga och låsa dörrarna innan tåget avgår.
  När en låsstyrningsanordning styrs av personalen och aktiveras från dörren är det tillåtet att denna dörr fortfarande är öppen när de andra dörrarna stängs. Det skall vara möjligt för personal att stänga och låsa denna dörr i efterhand. Denna dörr skall automatiskt stängas när tåget uppnår 5 km/h varefter låsning skall initieras.
  Dörrarna skall hållas stängda och låsta tills ombordpersonal frigör dem.
  Om dörrstyrningen blir strömlös skall dörrarna hållas låsta av låsmekanismen.
  En ljudvarning skall aktiveras innan dörrarna börjar stängas. |
| --- | --- |

c)

Stängning av dörrar

Dörrstyrningsanordningen skall medge att ombordpersonalen (lokförare eller tågmästare) kan stänga och låsa dörrarna innan tåget avgår.

När en låsstyrningsanordning styrs av personalen och aktiveras från dörren är det tillåtet att denna dörr fortfarande är öppen när de andra dörrarna stängs. Det skall vara möjligt för personal att stänga och låsa denna dörr i efterhand. Denna dörr skall automatiskt stängas när tåget uppnår 5 km/h varefter låsning skall initieras.

Dörrarna skall hållas stängda och låsta tills ombordpersonal frigör dem.

Om dörrstyrningen blir strömlös skall dörrarna hållas låsta av låsmekanismen.

En ljudvarning skall aktiveras innan dörrarna börjar stängas.

| d) | Information tillgänglig för ombordpersonal.
  En lämplig anordning skall visa lokföraren eller ombordpersonalen att alla dörrar (utom den dörr som styrs lokalt av ombordpersonal) är stängda och låsta.
  Lämplig indikering skall tillhandahållas lokföraren eller ombordpersonalen om ett fel uppstår vid dörrstängningen.
  En ”dörr låst för service” skall inte beaktas. |
| --- | --- |

d)

Information tillgänglig för ombordpersonal.

En lämplig anordning skall visa lokföraren eller ombordpersonalen att alla dörrar (utom den dörr som styrs lokalt av ombordpersonal) är stängda och låsta.

Lämplig indikering skall tillhandahållas lokföraren eller ombordpersonalen om ett fel uppstår vid dörrstängningen.

En ”dörr låst för service” skall inte beaktas.

| e) | Låsning av en dörr för service:
  En manuell anordning skall tillhandahållas som gör det möjligt för ombordpersonal att låsa en dörr för service. Denna åtgärd skall vara möjlig både från tågets insida och dess utsida.
  När dörren låsts för service skall den inte längre beaktas av dörrstyrningen eller de ombordbaserade övervakningssystemen. |
| --- | --- |

e)

Låsning av en dörr för service:

En manuell anordning skall tillhandahållas som gör det möjligt för ombordpersonal att låsa en dörr för service. Denna åtgärd skall vara möjlig både från tågets insida och dess utsida.

När dörren låsts för service skall den inte längre beaktas av dörrstyrningen eller de ombordbaserade övervakningssystemen.

| f) | Frigöring för dörröppning: Ombordpersonal skall ha tillgång till styranordningar som medger att dörrarna kan frigöras separat på vardera sidan, så att de kan öppnas av passagerarna när tåget stannat. |
| --- | --- |

f)

Frigöring för dörröppning: Ombordpersonal skall ha tillgång till styranordningar som medger att dörrarna kan frigöras separat på vardera sidan, så att de kan öppnas av passagerarna när tåget stannat.

| g) | Dörröppningsanordning: En normal dörröppningsanordning skall vara tillgänglig för passagerare både från fordonets ut- och insida.
  Varje dörr skall vara försedd med ett av följande system, båda systemen skall vara lika godtagbara för alla medlemsstater:






  — | En enskild inre nödöppningsanordning, tillgänglig för passagerare, som endast skall medge att dörren kan öppnas vid hastigheter lägre än 10 km/h,
  eller |
| --- | --- | --- |

g)

Dörröppningsanordning: En normal dörröppningsanordning skall vara tillgänglig för passagerare både från fordonets ut- och insida.

Varje dörr skall vara försedd med ett av följande system, båda systemen skall vara lika godtagbara för alla medlemsstater:

—

En enskild inre nödöppningsanordning, tillgänglig för passagerare, som endast skall medge att dörren kan öppnas vid hastigheter lägre än 10 km/h,

eller

| — | en enskild inre nödöppningsanordning, tillgänglig för passagerare, som skall medge att dörren kan öppnas. Denna anordning skall vara oberoende av hastighetssignaler. Denna anordning skall aktiveras efter minst två åtgärder i följd. |
| --- | --- |

—

en enskild inre nödöppningsanordning, tillgänglig för passagerare, som skall medge att dörren kan öppnas. Denna anordning skall vara oberoende av hastighetssignaler. Denna anordning skall aktiveras efter minst två åtgärder i följd.

Denna anordning skall inte påverka ”en dörr låst för service”. I så fall skall dörren först låsas upp.

Varje dörr skall vara försedd med en enskild yttre nödöppningsanordning, åtkomlig för räddningspersonal, som medger att dörren kan öppnas i nödfall. Denna anordning skall inte påverka ”en dörr låst för service”. I ett sådant nödfall skall dörren först låsas upp.

| h) | Antalet dörrar och deras mått skall medge fullständig utrymning inom tre minuter av passagerare utan sitt bagage i en situation när tåget stannat vid en plattform. Det är tillåtet att beakta att funktionshindrade passagerare får hjälp av andra passagerare eller personal och att rullstolsburna utryms utan sina rullstolar. Kontroll av detta krav skall göras genom ett fysiskt prov med normal last, såsom anges i avsnitt 4.2.3.2 och under normala driftsförhållanden. |
| --- | --- |

h)

Antalet dörrar och deras mått skall medge fullständig utrymning inom tre minuter av passagerare utan sitt bagage i en situation när tåget stannat vid en plattform. Det är tillåtet att beakta att funktionshindrade passagerare får hjälp av andra passagerare eller personal och att rullstolsburna utryms utan sina rullstolar. Kontroll av detta krav skall göras genom ett fysiskt prov med normal last, såsom anges i avsnitt 4.2.3.2 och under normala driftsförhållanden.

| i) | Dörrar skall vara utrustade med genomsynliga fönster för att göra det möjligt för passagerare att se att det finns en plattform. |
| --- | --- |

i)

Dörrar skall vara utrustade med genomsynliga fönster för att göra det möjligt för passagerare att se att det finns en plattform.

4.2.2.4.2.2   Dörrar för gods och för ombordpersonal

En anordning skall göra det möjligt för lokförare eller ombordpersonal att stänga och låsa dörrarna innan tåget avgår.

Dörrarna skall hållas stängda och låsta tills lokföraren eller ombordpersonal frigör dem.

4.2.2.5   Toaletter

På persontåg skall det finnas installerade toaletter med slutna tankar. Spolning är tillåten med antingen rent vatten eller med återvinningstekniker.

Om spolningsmediet inte är rent vatten skall spolningsmediets egenskaper registreras i registret för rullande materiel.

4.2.2.6   Förarhytt

| a) | Tillträde och utgång
  Förarhytten skall vara tillgänglig från tågets båda sidor från plattformarna, såsom anges i TSD högh. Infrastruktur 2006, samt från en nivå 200 mm under räls överkant på ett uppställningsspår.
  Det är tillåtet att detta tillträde sker antingen direkt utifrån eller genom ett anslutande utrymme längst bak i förarhytten.
  Ombordpersonal skall kunna förhindra att tillträde tillförarhytten sker av ej behöriga personer. |
| --- | --- |

a)

Tillträde och utgång

Förarhytten skall vara tillgänglig från tågets båda sidor från plattformarna, såsom anges i TSD högh. Infrastruktur 2006, samt från en nivå 200 mm under räls överkant på ett uppställningsspår.

Det är tillåtet att detta tillträde sker antingen direkt utifrån eller genom ett anslutande utrymme längst bak i förarhytten.

Ombordpersonal skall kunna förhindra att tillträde tillförarhytten sker av ej behöriga personer.

| b) | Sikt ut
  Sikt framåt: Förarhytten skall vara så utformad att lokföraren har klar, obruten siktlinje för att kunna se fasta signaluppsättningar på både vänster och höger sida om spåret från den normala sittande körställningen, såsom anges i figurerna B.1, B.2, B.3, B.4 och B.5 i bilaga B, när tåget kör på ett rakt ock plant spår, med signalerna placerade såsom anges i bilaga B, mätt antingen från kopplingens framsida eller från buffertplanet (det som är tillämpligt). En stående körställning behöver inte beaktas.
  Sikt åt sidan: Lokföraren skall tillhandahållas ett öppningsbart fönster eller öppningsbar panel, tillräckligt stor för att lokföraren skall kunna sticka ut sitt huvud genom öppningen, på förarhyttens båda sidor. Ytterligare utrustning för sikt åt sidorna och bakåt är inte obligatoriskt. |
| --- | --- |

b)

Sikt ut

Sikt framåt: Förarhytten skall vara så utformad att lokföraren har klar, obruten siktlinje för att kunna se fasta signaluppsättningar på både vänster och höger sida om spåret från den normala sittande körställningen, såsom anges i figurerna B.1, B.2, B.3, B.4 och B.5 i bilaga B, när tåget kör på ett rakt ock plant spår, med signalerna placerade såsom anges i bilaga B, mätt antingen från kopplingens framsida eller från buffertplanet (det som är tillämpligt). En stående körställning behöver inte beaktas.

Sikt åt sidan: Lokföraren skall tillhandahållas ett öppningsbart fönster eller öppningsbar panel, tillräckligt stor för att lokföraren skall kunna sticka ut sitt huvud genom öppningen, på förarhyttens båda sidor. Ytterligare utrustning för sikt åt sidorna och bakåt är inte obligatoriskt.

| c) | Säten:
  Lokförarens förarplats skall vara så utformad att det ger honom möjlighet att utföra alla normala driftsåtgärder sittande. Krav relaterade till hälsa, säkerhet och ergonomi utgör en öppen punkt.
  Dessutom skall det finnas ytterligare en sittplats med utsikt framåt för eventuellt medföljande personal. Kraven på yttre sikt som anges i avsnitt b) gäller inte för denna sittplats. |
| --- | --- |

c)

Säten:

Lokförarens förarplats skall vara så utformad att det ger honom möjlighet att utföra alla normala driftsåtgärder sittande. Krav relaterade till hälsa, säkerhet och ergonomi utgör en öppen punkt.

Dessutom skall det finnas ytterligare en sittplats med utsikt framåt för eventuellt medföljande personal. Kraven på yttre sikt som anges i avsnitt b) gäller inte för denna sittplats.

| d) | Interiör:
  Personalens rörelsefrihet i förarhytten får inte begränsas av hinder. Fotsteg är inte tillåtna i förarhytten, men de är tillåtna mellan förarhytten och intilliggande utrymmen eller yttre dörrar. Interiören skall beakta lokförarens antropometriska mått såsom anges i bilaga B. |
| --- | --- |

d)

Interiör:

Personalens rörelsefrihet i förarhytten får inte begränsas av hinder. Fotsteg är inte tillåtna i förarhytten, men de är tillåtna mellan förarhytten och intilliggande utrymmen eller yttre dörrar. Interiören skall beakta lokförarens antropometriska mått såsom anges i bilaga B.

4.2.2.7   Frontruta och tågets front

Förarhyttens frontruta skall

| a) | ha en optisk kvalitet överensstämmande med följande egenskaper: De typer av säkerhetsglas som används för de främre fönstren och alla uppvärmda fönster (fönster som värms upp för att förhindra frost) i förarhytten får inte ändra färgen på signalerna och deras kvalitet skall vara sådan att glaset, när det penetreras eller skadas, blir kvar på sin plats och ger personalen skydd och tillräckligt bra sikt för att tåget skall kunna fortsätta sin färd. Dessa krav anges i avsnitt J.1 i bilaga J. |
| --- | --- |

a)

ha en optisk kvalitet överensstämmande med följande egenskaper: De typer av säkerhetsglas som används för de främre fönstren och alla uppvärmda fönster (fönster som värms upp för att förhindra frost) i förarhytten får inte ändra färgen på signalerna och deras kvalitet skall vara sådan att glaset, när det penetreras eller skadas, blir kvar på sin plats och ger personalen skydd och tillräckligt bra sikt för att tåget skall kunna fortsätta sin färd. Dessa krav anges i avsnitt J.1 i bilaga J.

| b) | vara utrustad med anordningar för avisning, avimning och extern rengöring. |
| --- | --- |

b)

vara utrustad med anordningar för avisning, avimning och extern rengöring.

| c) | kunna motstå träffar av flygande föremål, såsom anges i avsnitt J.2.1 i bilaga J, och motstå splittring, såsom anges i avsnitt J.2.2 i bilaga J. |
| --- | --- |

c)

kunna motstå träffar av flygande föremål, såsom anges i avsnitt J.2.1 i bilaga J, och motstå splittring, såsom anges i avsnitt J.2.2 i bilaga J.

Tågets främre ände skall klara att motstå samma påverkan som fönstret för att skydda personer som färdas i det första fordonet.

Frontrutans inre yta skall ha stöd längs kanterna för att begränsa inträngning i händelse av olycka.

4.2.2.8   Personalens förvaringsutrymmen

I eller nära förarhytter och där ett tåg är utrustat med ett separat serviceutrymme skall det finnas tillräckliga förvaringsutrymmen för kläder och utrustning som måste följa med personalen.

4.2.2.9   Yttre fotsteg för växlingspersonal

När ett tåg

| — | är utrustat med UIC-koppel |
| --- | --- |

—

är utrustat med UIC-koppel

| — | är en varierande formation |
| --- | --- |

—

är en varierande formation

| — | och yttre fotsteg krävs för växlingspersonal |
| --- | --- |

—

och yttre fotsteg krävs för växlingspersonal

skall sådana fotsteg överensstämma med kraven i avsnitt 4.2.2.2 i TSD konv. Rullande materiel – Godsvagnar.

4.2.3   Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

4.2.3.1   Kinematisk lastprofil

Rullande materiel skall överensstämma med en av de kinematiska fordonsprofilerna som anges i TSD konv. Rullande materiel – Godsvagnar 2005

Strömavtagarens profil skall överensstämma med avsnitt 5.2 i prEN 50367:2006

EG-typkontrollintyget eller EG-konstruktionskontrollintyget för den rullande materielen och registret över rullande materiel skall ange den fastställda profilen.

4.2.3.2   Statisk axellast

Den nominella statiska axellasten (Po) på spåret skall uppfylla följande krav för att begränsa de krafter som utövas på spåret av tåget. Mätningar skall göras under följande normala belastningsförhållanden: med normal nyttolast, tågbesättning, allt material som krävs för drift (dvs. smörjmedel, kylmedel, serveringsutrustning, spolmedia för toaletter etc.) och 2/3 av förbrukningsvaror (dvs. bränsle, sand, mat etc.).

Följande definition av normal nyttolast skall gälla, beroende på typen av fordon och området:

| — | Sittutrymmen för passagerare inklusive säten i restaurangvagnar: antal säten för passagerare multiplicerat med 80 kg (pallar (låga och höga), vilräcken och ståstöd klassificeras inte som säten) |
| --- | --- |

—

Sittutrymmen för passagerare inklusive säten i restaurangvagnar: antal säten för passagerare multiplicerat med 80 kg (pallar (låga och höga), vilräcken och ståstöd klassificeras inte som säten)

| — | Områden för tillfällig vistelse (dvs. vestibuler, övergångar, toaletter): ingen nyttolast av passagerare skall beaktas |
| --- | --- |

—

Områden för tillfällig vistelse (dvs. vestibuler, övergångar, toaletter): ingen nyttolast av passagerare skall beaktas

| — | Andra utrymmen som inte är tillgängliga för passagerare innehållande bagage, fraktgods: maximal nyttolast i kommersiell trafik |
| --- | --- |

—

Andra utrymmen som inte är tillgängliga för passagerare innehållande bagage, fraktgods: maximal nyttolast i kommersiell trafik

De olika typerna av fordon anges i avsnitt 4.2.1.2.

Den nominella statiska belastningen Po per axel skall vara såsom anges i tabell 1 (1 ton (t)=1 000 kg):

Tabell 1

Statisk axellast

| | Största tillåtna hastighet V [km/h] |
| --- | --- |
| 190≤V≤200 | 200<V≤230 | 230<V<250 | V = 250 | V>250 |
| Klass 1 | | | | ≤18 t | ≤17 t |
| Klass 2 lok och drivenheter | ≤22,5 t | ≤18 t | Ej tillämplig | Ej tillämplig |
| Klass 2 motorvagnar | ≤20 t | ≤18 t | Ej tillämplig | Ej tillämplig |
| Klass 2 personvagnar dragna av lok | ≤18 t | Ej tillämplig | Ej tillämplig |

Största tillåtna hastighet V [km/h]

190≤V≤200

200<V≤230

230<V<250

V = 250

V>250

Klass 1

≤18 t

≤17 t

Klass 2 lok och drivenheter

≤22,5 t

≤18 t

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Klass 2 motorvagnar

≤20 t

≤18 t

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Klass 2 personvagnar dragna av lok

≤18 t

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Tågets maximala totala statiska axellast (tågets totala massa) skall inte vara större än:

| | (summan av tågets alla nominella statiska axellaster) x 1,02. |
| --- | --- |

(summan av tågets alla nominella statiska axellaster) x 1,02.

Tågets totala massa skall inte överstiga 1 000 t.

Den maximala enskilda statiska axellasten skall inte för någon axel vara större än:

| | (den nominella enskilda statiska axellasten) x 1,04. |
| --- | --- |

(den nominella enskilda statiska axellasten) x 1,04.

Skillnaden i statisk hjullast mellan två hjul på samma boggi eller löpverk skall inte överstiga 6 % av medelhjullasten för denna boggi eller detta löpverk. Det är tillåtet att centrera korgen efter boggiernas centrumlinjer före vägningsprocessen.

Enskilda statiska axellaster får inte understiga 5 t. Detta värde uppfyller det krav som anges i avsnitten 3.1.1, 3.1.2 och 3.1.3 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.2.3.3   Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

4.2.3.3.1   Elektriskt motstånd

För att säkerställa spårkretsarnas funktion skall det elektriska motståndet för varje hjulpar, mätt från hjul till hjul, uppfylla kraven i avsnitt 3.5 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

För oberoende hjul (parallella höger- och vänsterhjul som roterar oberoende av varandra), är det nödvändigt att elektriskt förbinda hjulparet för att uppnå ovanstående värden.

4.2.3.3.2   Varmgångsdetektering

4.2.3.3.2.1   Tåg av klass 1

Axellagren på tåg av klass 1 skall övervakas av ombordbaserad detekteringsutrustning.

Denna utrustning skall kunna detektera en försämring av axellagrens tillstånd, antingen genom att övervaka dess temperatur eller dess dynamiska frekvenser eller någon annan lämplig egenskap som indikerar axellagrens tillstånd. Ett underhållskrav skall alstras av denna utrustning och ange ett behov av driftbegränsningar när så krävs beroende på omfattningen av axellagrens försämring.

Detekteringssystemet skall i sin helhet vara placerat på tåget och diagnosmeddelanden skall skickas till lokföraren.

Specifikations- och bedömningsmetod för ombordbaserad detekteringsutrustning är en öppen punkt.

För att förhindra att tåg av klass 1 utlöser ett falsklarm i markbaserad utrustning för varmgångsdetektering (HABD), skall tåg av klass 1 inte ha någon komponent (förutom lagerboxar), eller fordonsdel, eller artikel, som alstrar tillräcklig värme inom mätområdet, som anges i avsnitt 4.2.3.3.2.3, som utlöser ett larm. Om en sådan finns så skall denna komponent, fordonskomponent eller artikel, som har möjlighet att alstra ett larm, permanent skärmas av från den markbaserade utrustningen för varmgångsdetektering.

Det är möjligt för lagerboxar på tåg av klass 1, genom ömsesidiga överenskommelser mellan alla infrastrukturförvaltare vars linjer tågen är avsedda att trafikera och järnvägsföretagen, att ha gränssnitt mot den markbaserade HABD-utrustningen, förutom den ombordbaserade detekteringsutrustningen, om alla kraven i avsnitt 4.2.3.3.2.3 är uppfyllda. Det är som ett alternativ tillåtet genom ömsesidiga överenskommelser mellan alla infrastrukturförvaltare att identifiera dessa tåg med tågidentifieringssystem och använda HABD-informationen såsom överenskommet.

När det, för fordon med oberoende roterande hjul, inte är möjligt att inhibera falska larm genom att använda tågidentitetsnummer, skall prioritet ges till det ombordbaserade detekteringssystemet förutsatt att alla hjullager övervakas. I registret över rullande materiel skall det anges om lagerboxarna som har möjlighet att alstra ett larm är eller inte är permanent avskärmade från den markbaserade HABD-utrustningen.

4.2.3.3.2.2   Tåg av klass 2

Det finns inget krav på att utrusta tåg av klass 2 med ombordbaserade detekteringssystem förutom då lagerboxarnas varmgång inte kan detekteras av systemen för markbaserad detektering som anges i TSD högh. Trafikstyrning och signalering: 2006 bilaga A – tillägg 2.

När ett tåg av klass 2 är utrustat med ombordbaserade detekteringssystem för övervakning av axellagrens tillstånd skall kraven i avsnitt 4.2.3.3.2.1 tillämpas.

Tillståndet för axellager på tåg av klass 2, som inte är utrustade med ombordutrustning för övervakning av axellagrens tillstånd, skall kunna övervakas av markbaserad varmgångsdetekteringsutrustning (HABD) för att detektera onormal höjning av temperaturen i axellagren och skall uppfylla kraven på fordonsgränssnitt som anges i avsnitt 4.2.3.3.2.3.

4.2.3.3.2.3   Varmgångdetektering för tåg av klass 2

4.2.3.3.2.3.1   Allmänt

Den minsta yta som skall vara öppen för observation och mätning av lagerboxtemperaturen av markbaserad HABD-utrustning, känd som mätområdet (TA), skall överensstämma med kraven som anges i avsnitten 4.2.3.3.2.3.3 och 4.2.3.3.2.3.4.

4.2.3.3.2.3.2   Funktionella krav på fordonet

Fordonets lagerbox skall vara så utformad att den maximala temperaturskillnaden mellan den belastade zonen i lagret och mätområdet inte överstiger 20 °C när den bedöms med de metoder som anges i bilaga 6 till EN 12082:1998, Prestandaprov.

Minst tre larmutlösningsnivåer skall gälla för tåg av klass 2 för lagerboxens temperatur i mätområdet (Tlagerbox) såsom den mäts av den markbaserade HABD-utrustningen:

| a) | Lågnivålarm: Tlagerbox öppen punkt °C |
| --- | --- |

a)

Lågnivålarm: Tlagerbox öppen punkt °C

| b) | Högnivålarm: Tlagerbox öppen punkt °C |
| --- | --- |

b)

Högnivålarm: Tlagerbox öppen punkt °C

| c) | Skillnadslarm (skillnad mellan temperaturen på höger och vänster axellager = ΔTdiff): ΔTdiff öppen punkt °C |
| --- | --- |

c)

Skillnadslarm (skillnad mellan temperaturen på höger och vänster axellager = ΔTdiff): ΔTdiff öppen punkt °C

Såsom ett alternativ till detta krav på larmutlösningsnivåer är det tillåtet genom ömsesidiga överenskommelser mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag att identifiera tåg med tågidentifieringssystem och använda särskilt överenskomna larmutlösningsnivåer, som skiljer sig från ovanstående nivåer. Särskilda larmutlösningsnivåer skall förtecknas i registret över rullande materiel.

4.2.3.3.2.3.3   Transversella mått och höjd över rälsöverkant för mätområdet

Mätområdet på undersidan av lagerboxen som skall vara fritt för att medge detektering med markbaserad HABD-utrustning skall, på rullande materiel som är avsedd för att användas på spårvidden 1 435 mm, omfatta en minsta obruten längd på 50 mm inom ett minsta transversellt avstånd från hjulparets centrum på 1 040 mm och ett största transversellt avstånd från hjulparets centrum på 1 120 mm på en höjd över räls överkant mellan 260 mm och 500 mm.

4.2.3.3.2.3.4   Longitudinella mått för mätområdet

De longitudinella måttet på undersidan av lagerboxen som skall vara fritt för att medge observation med markbaserad HABD-utrustning (se figur 1) skall:

| — | vara centrerat på hjulparets centrumlinje, |
| --- | --- |

—

vara centrerat på hjulparets centrumlinje,

| — | ha en minsta längd Lmin (mm) = 130 mm för tåg av klass 1 om den används |
| --- | --- |

—

ha en minsta längd Lmin (mm) = 130 mm för tåg av klass 1 om den används

| — | ha en minsta längd Lmin (mm) = 100 mm för tåg av klass 2 |
| --- | --- |

—

ha en minsta längd Lmin (mm) = 100 mm för tåg av klass 2

4.2.3.3.2.3.5   Gränskriterier utanför mätområdet

För att förhindra oönskad aktivering av den markbaserade HABD-utrustningen, i vertikalplanet och över en minsta longitudinell längd LE mm (=500 mm) centrerat på hjulparets centrumlinje, skall:

| a) | ingen komponent eller fordonskomponent eller artikel som har en temperatur högre än lagerboxens (t.ex. varm last, avgasrör från motor) vara placerad inom den longitudinella gränsen LE mm och på ett avstånd mindre än 10 mm från mätområdets transversella yttergränser (såsom de anges i avsnitt 4.2.3.3.2.3.3) om de inte är avskärmade för observation med den markbaserade HABD-utrustningen. |
| --- | --- |

a)

ingen komponent eller fordonskomponent eller artikel som har en temperatur högre än lagerboxens (t.ex. varm last, avgasrör från motor) vara placerad inom den longitudinella gränsen LE mm och på ett avstånd mindre än 10 mm från mätområdets transversella yttergränser (såsom de anges i avsnitt 4.2.3.3.2.3.3) om de inte är avskärmade för observation med den markbaserade HABD-utrustningen.

| b) | ingen komponent eller fordonskomponent eller artikel som har potential att öka temperaturen i en komponent eller del, som ligger inom den longitudinella gränsen LE mm och mätområdets transversella gränser, till en temperatur som är högre än lagerboxens (t.ex. motorns avgaser), skall vara placerad på ett avstånd som är mindre än 100 mm från mätområdets transversella yttergränser (såsom de anges i avsnitt 4.2.3.3.2.3.3) om den inte är avskärmad och förhindrad att öka temperaturen på någon del inom det området. |
| --- | --- |

b)

ingen komponent eller fordonskomponent eller artikel som har potential att öka temperaturen i en komponent eller del, som ligger inom den longitudinella gränsen LE mm och mätområdets transversella gränser, till en temperatur som är högre än lagerboxens (t.ex. motorns avgaser), skall vara placerad på ett avstånd som är mindre än 100 mm från mätområdets transversella yttergränser (såsom de anges i avsnitt 4.2.3.3.2.3.3) om den inte är avskärmad och förhindrad att öka temperaturen på någon del inom det området.

4.2.3.3.2.3.6   Emissionsförmåga

För att maximera emissionsförmågan för det observerade mätområdet och begränsa ströstrålningen från lagerboxen, skall den undre ytan av lagerboxen och dess närhet ha en matt struktur och vara målad med mörk färg med matt yta. Den färg som används skall ha en specifikation med högst 5 % speglande reflex i nytt tillstånd (såsom anges i avsnitt 3.1 i EN ISO 2813:1999) och vara lämplig för de ytor på lagerboxen där den anbringas.

Figur 1

Image

4.2.3.4   Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel

4.2.3.4.1   Allmänt

Ett fordons gångdynamiska egenskaper har stor betydelse för säkerhet mot urspårning, för gångsäkerhet och för spårbelastningen. Fordonets gångdynamiska egenskaper bestäms huvudsakligen av

| — | den största tillåtna hastigheten, |
| --- | --- |

—

den största tillåtna hastigheten,

| — | den största rälsförhöjningsbristen som den rullande materielen är konstruerad för, |
| --- | --- |

—

den största rälsförhöjningsbristen som den rullande materielen är konstruerad för,

| — | parametrar för kontakten mellan hjul och räls (hjul- och rälsprofil, spårvidd), |
| --- | --- |

—

parametrar för kontakten mellan hjul och räls (hjul- och rälsprofil, spårvidd),

| — | massa och tröghet hos korg, boggi och hjulpar, |
| --- | --- |

—

massa och tröghet hos korg, boggi och hjulpar,

| — | fordonets fjädringsegenskaper, och |
| --- | --- |

—

fordonets fjädringsegenskaper, och

| — | oregelbundenheter i spåret. |
| --- | --- |

—

oregelbundenheter i spåret.

För att säkerställa säkerhet mot urspårning och gångsäkerhet, samt för att undvika överbelastning av spåret, skall ett godkännandeförfarande med prov utföras på fordon som

| — | nyligen är framtagna, |
| --- | --- |

—

nyligen är framtagna,

| — | har konstruktionsändringar som kan påverka säkerheten mot urspårning, gångsäkerheten eller spårets belastning
  eller |
| --- | --- |

—

har konstruktionsändringar som kan påverka säkerheten mot urspårning, gångsäkerheten eller spårets belastning

eller

| — | har ändrade driftsystem som kan påverka säkerheten mot urspårning, gångsäkerhet eller spårets belastning. |
| --- | --- |

—

har ändrade driftsystem som kan påverka säkerheten mot urspårning, gångsäkerhet eller spårets belastning.

Förfarandet för godkännande med prov avseende säkerheten mot urspårning, gångsäkerheten och spårets belastning skall utföras i enlighet med relevanta krav i EN 14363:2005. De parametrar som beskrivs i avsnitten 4.2.3.4.2 och 4.2.3.4.3 nedan, skall bedömas (med normala eller förenklade metoder såsom medges i EN 14363:2005, punkt 5.2.2). Mer upplysningar om dessa parametrar anges i EN 14363:2005.

EN 14363 tar hänsyn till nuvarande utveckling. Det går dock inte alltid att uppnå kraven inom följande områden:

| — | Spårets geometriska kvalitet. |
| --- | --- |

—

Spårets geometriska kvalitet.

| — | Kombinationer av hastighet, kurvor och rälsförhöjningsbrist. |
| --- | --- |

—

Kombinationer av hastighet, kurvor och rälsförhöjningsbrist.

Dessa krav kvarstår som öppna punkter i denna TSD.

Proven skall utföras med en serie av kombinationer av hastighet, rälsförhöjningsbrist, spårkvalitet och kurvradier som är lämpliga för fordonets användning.

Spårets geometriska kvalitet skall under proven vara representativt för de linjer som skall trafikeras och skall ingå i provrapporten. Metoderna i EN 14363, bilaga C, skall användas med de angivna värdena QN1 och QN2 som riktlinjer. De representerar dock inte de olika geometriska kvaliteter som kan finnas.

Vissa aspekter i EN 14363 överensstämmer inte heller med kraven i TSD högh. Rullande materiel, nämligen

| — | kontaktgeometri, |
| --- | --- |

—

kontaktgeometri,

| — | lastförhållanden. |
| --- | --- |

—

lastförhållanden.

Enligt EN 14363:2005 är det tillåtet att avvika från de krav som anges i avsnitt 4.2.3.4 när bevis kan framläggas för att säkerheten är likvärdig med den som kan uppnås genom att överensstämma med dessa krav.

4.2.3.4.2   Gränsvärden för gångsäkerhet

EN 14363:2005 (punkterna 4.1.3, 5.5.1, 5.5.2 och tillämpliga stycken i punkterna 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 och 5.6) innehåller definitioner av frekvensinnehåll, mätmetoder och villkor för de parametrar som anges i styckena a), b) och c) nedan.

| a) | Transversella spårkrafter
  Rullande materiel skall uppfylla Proud'hommes-kriterier för den maximala transversella kraften ΣY som definieras enligt följande:

  ,
  där ΣY är summan av de styrande krafterna för ett hjulpar och P0 är den statiska belastningen på axeln i kN som anges i avsnitt 4.2.3.2. Resultatet av denna formel anger gränsvärdet för hjul/räls-adhesionen mellan slipern och ballasten under påverkan av transversella dynamiska krafter. |
| --- | --- |

a)

Transversella spårkrafter

Rullande materiel skall uppfylla Proud'hommes-kriterier för den maximala transversella kraften ΣY som definieras enligt följande:

Formula,

där ΣY är summan av de styrande krafterna för ett hjulpar och P0 är den statiska belastningen på axeln i kN som anges i avsnitt 4.2.3.2. Resultatet av denna formel anger gränsvärdet för hjul/räls-adhesionen mellan slipern och ballasten under påverkan av transversella dynamiska krafter.

| b) | Kvoten mellan de transversella och vertikala krafterna för ett hjul under normala driftsförhållanden (för en kurvradie R≥250 m):
  Förhållandet mellan de transversella och vertikala krafterna (Y/Q) för ett hjul skall inte överskrida gränsvärdet

  där Y är den styrande laterala kraften som ett hjul utövar på rälsen i en hjulparsbaserad referensram och Q är den vertikala kraften för hjulet på rälsen mätt i samma referensram. |
| --- | --- |

b)

Kvoten mellan de transversella och vertikala krafterna för ett hjul under normala driftsförhållanden (för en kurvradie R≥250 m):

Förhållandet mellan de transversella och vertikala krafterna (Y/Q) för ett hjul skall inte överskrida gränsvärdet

där Y är den styrande laterala kraften som ett hjul utövar på rälsen i en hjulparsbaserad referensram och Q är den vertikala kraften för hjulet på rälsen mätt i samma referensram.

| c) | Kvoten mellan de transversella och vertikala krafterna för ett hjul på skevt spår (för en kurvradie R<250 m):
  Förhållandet mellan de transversella och vertikala krafterna (Y/Q) för ett hjul skall inte överskrida gränsvärdet

  .
  med flänsvinkeln γ.
  Observera:
  Om flänsvinkeln γ är 70 grader är gränsvärdet (Y/Q)lim=1,2.
  Detta gränsvärde bestämmer den rullande materielens förmåga att gå på skevt spår. |
| --- | --- |

c)

Kvoten mellan de transversella och vertikala krafterna för ett hjul på skevt spår (för en kurvradie R<250 m):

Förhållandet mellan de transversella och vertikala krafterna (Y/Q) för ett hjul skall inte överskrida gränsvärdet

Formula.

med flänsvinkeln γ.

Observera:

Om flänsvinkeln γ är 70 grader är gränsvärdet (Y/Q)lim=1,2.

Detta gränsvärde bestämmer den rullande materielens förmåga att gå på skevt spår.

| d) | Instabilitetskriterium
  Definition: På rakspår eller i kurvor med stor radie går ett hjulpar instabilt om den periodiska laterala rörelsen för hjulparet förbrukar spelet mellan hjulflänsen och det styrande hörnet på rälsen. Vid instabil rörelse utövas denna laterala rörelse under flera cykler och är starkt beroende av






  — | hastigheten
  och |
| --- | --- | --- |

d)

Instabilitetskriterium

Definition: På rakspår eller i kurvor med stor radie går ett hjulpar instabilt om den periodiska laterala rörelsen för hjulparet förbrukar spelet mellan hjulflänsen och det styrande hörnet på rälsen. Vid instabil rörelse utövas denna laterala rörelse under flera cykler och är starkt beroende av

—

hastigheten

och

| — | ekvivalent konicitet (definierad i avsnitt 4.2.3.4.6) när så är relevant (se avsnitt 4.2.3.4.10) |
| --- | --- |

—

ekvivalent konicitet (definierad i avsnitt 4.2.3.4.6) när så är relevant (se avsnitt 4.2.3.4.10)

och orsakar kraftiga laterala vibrationer.

| d1) | Effektivvärdet (rms-värdet) för summan av de styrande krafterna som används under godkännandeprovet skall inte överskrida gränsvärdet
  ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2
  där ΣYmax,lim är definierad i stycke a) i detta avsnitt.
  Detta gränsvärde bestämmer den rullande materielens förmåga till stabil gång.
  (rms = root mean square = effektivvärde) |
| --- | --- |

d1)

Effektivvärdet (rms-värdet) för summan av de styrande krafterna som används under godkännandeprovet skall inte överskrida gränsvärdet

ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2

där ΣYmax,lim är definierad i stycke a) i detta avsnitt.

Detta gränsvärde bestämmer den rullande materielens förmåga till stabil gång.

(rms = root mean square = effektivvärde)

| d2) | Kriteriet för aktivering av ett tågbaserat instabilitetslarm skall antingen följa






  — | kraven i punkt 5.3.2.2 och punkt 5.5.2 i EN 14363:2005 för förenklad accelerationsmätningsmetod eller |
| --- | --- | --- |

d2)

Kriteriet för aktivering av ett tågbaserat instabilitetslarm skall antingen följa

—

kraven i punkt 5.3.2.2 och punkt 5.5.2 i EN 14363:2005 för förenklad accelerationsmätningsmetod eller

| — | ange instabilitet bestämd av bibehållen lateral oscillation (fler än 10 cykler) som alstrar accelerationer i boggiramen ovanför hjulparets centrumlinje vars toppvärde är större än 0,8 g, med en frekvens mellan 3 och 9 Hz. |
| --- | --- |

—

ange instabilitet bestämd av bibehållen lateral oscillation (fler än 10 cykler) som alstrar accelerationer i boggiramen ovanför hjulparets centrumlinje vars toppvärde är större än 0,8 g, med en frekvens mellan 3 och 9 Hz.

4.2.3.4.3   Gränsvärden för spårkrafter

Frekvensinnehållet, mätmetoder och villkor för de parametrar som anges i styckena a), c) och d) nedan anges i EN 14363:2005 (punkterna 5.5.1, 5.5.2 och tillämpliga stycken i punkterna 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 och 5.6).

| a) | Vertikal dynamisk hjulbelastning
  Den maximala kraften i vertikalled som utövas av hjulen på rälsen (dynamisk hjulbelastning, Q) skall inte vara större än det värde som ges i tabell 2 för fordonets hastighetsområde:
  Tabell 2
  Dynamisk hjulbelastning






  V (km/h) | Q (kN) |
| --- | --- | --- |
| 190 < V ≤250 | 180 |
| 250 < V ≤300 | 170 |
| V > 300 | 160 |

a)

Vertikal dynamisk hjulbelastning

Den maximala kraften i vertikalled som utövas av hjulen på rälsen (dynamisk hjulbelastning, Q) skall inte vara större än det värde som ges i tabell 2 för fordonets hastighetsområde:

Tabell 2

Dynamisk hjulbelastning

V (km/h)

Q (kN)

190 < V ≤250

180

250 < V ≤300

170

V > 300

160

| b) | Longitudinell belastning
  För att begränsa de longitudinella krafterna som utövas på rälsen av den rullande materielen skall den maximala accelerationen eller retardationen vara mindre än 2,5 m/s2.
  Bromssystem som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen skall inte skapa bromskrafter som är större än
  fall 1: 360 kN per tåg i fallet nödbromsning,
  fall 2: för andra bromsfall, såsom normal driftbromsning för retardation, ej upprepad bromsning för att stanna eller upprepad bromsning för hastighetsstyrning skall användningen av bromsen och den största tillåtna bromskraften fastställas av infrastrukturförvaltaren för varje berörd linje; alla begränsningar av bromskraften som anges i avsnitt 4.2.4.5 skall vara berättigade och publicerade i infrastrukturregistret och beaktas i driftsreglerna. |
| --- | --- |

b)

Longitudinell belastning

För att begränsa de longitudinella krafterna som utövas på rälsen av den rullande materielen skall den maximala accelerationen eller retardationen vara mindre än 2,5 m/s2.

Bromssystem som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen skall inte skapa bromskrafter som är större än

fall 1: 360 kN per tåg i fallet nödbromsning,

fall 2: för andra bromsfall, såsom normal driftbromsning för retardation, ej upprepad bromsning för att stanna eller upprepad bromsning för hastighetsstyrning skall användningen av bromsen och den största tillåtna bromskraften fastställas av infrastrukturförvaltaren för varje berörd linje; alla begränsningar av bromskraften som anges i avsnitt 4.2.4.5 skall vara berättigade och publicerade i infrastrukturregistret och beaktas i driftsreglerna.

| c) | Kvasistatisk styrande kraft Yqst

  Begränsning av den kvasistatiska styrande kraften Yqst görs för att undvika onödigt slitage på rälsen i kurvor.
  Nationella regler gäller (se bilaga L) |
| --- | --- |

c)

Kvasistatisk styrande kraft Yqst

Begränsning av den kvasistatiska styrande kraften Yqst görs för att undvika onödigt slitage på rälsen i kurvor.

Nationella regler gäller (se bilaga L)

| d) | Kvasistatisk hjulkraft Qqst

  För att begränsa de vertikala krafterna i kurvor med rälsförhöjningsbrist och rälsförhöjningsöverskott skall den kvasistatiska vertikala hjulkraften vara lägre än
  Qqst,lim=145 kN. |
| --- | --- |

d)

Kvasistatisk hjulkraft Qqst

För att begränsa de vertikala krafterna i kurvor med rälsförhöjningsbrist och rälsförhöjningsöverskott skall den kvasistatiska vertikala hjulkraften vara lägre än

Qqst,lim=145 kN.

4.2.3.4.4   Gränssnitt mellan hjul och räls

Gränssnittet mellan hjul och räls är grundläggande för säkerheten mot urspårning och för att förklara ett järnvägsfordons gångdynamiska egenskaper. Hjulprofilen skall uppfylla följande krav:

| a) | Flänsvinkeln (se bilaga M) skall vara minst 67 grader. |
| --- | --- |

a)

Flänsvinkeln (se bilaga M) skall vara minst 67 grader.

| b) | Konvinkeln (se bilaga M) skall vara mellan 3,7 och 8,5 grader (6,5 % till 15 %). |
| --- | --- |

b)

Konvinkeln (se bilaga M) skall vara mellan 3,7 och 8,5 grader (6,5 % till 15 %).

| c) | Den ekvivalenta koniciteten skall ligga inom de gränser som anges i avsnitten 4.2.3.4.6 till 4.2.3.4.8. |
| --- | --- |

c)

Den ekvivalenta koniciteten skall ligga inom de gränser som anges i avsnitten 4.2.3.4.6 till 4.2.3.4.8.

4.2.3.4.5   Konstruktion för fordonsstabilitet

Fordon skall vara konstruerade för att vara stabila på spår som uppfyller kraven i TSD högh. Infrastruktur 2006 vid högsta fordonshastighet plus 10 %. Instabil gång definieras i avsnitt 4.2.3.4.2 (d).

Rullande materiel som är konstruerade för högre hastigheter skall ändå vara stabila när de trafikerar linjer som är konstruerade för lägre hastigheter. Om rullande materiel till exempel är konstruerade för hastigheter > 250 km/h skall de ändå vara stabila när de trafikerar linjer som är konstruerade för hastigheter i storleksordningen 200 km/h eller lägre.

Det hastighetsområde och konicitetsområde som fordonet är konstruerat för att vara stabilt i skall specificeras, certifieras och anges i registret för rullande materiel.

Om stabiliteten beror på användning av anordningar som inte är felsäkra, skall ett tågbaserat instabilitetslarm vara monterat på tåg med hastigheter som överstiger 220 km/h. Detekteringen av instabiliteten skall baseras på accelerationsmätningar som görs på boggiramen. Detta larm skall ge lokföraren rådet att minska hastigheten vid instabilitet. Kriterier för att aktivera detta larm skall vara såsom anges i avsnitt 4.2.3.4.2, d2.

4.2.3.4.6   Definition av ekvivalent konicitet

Ekvivalent konicitet är tangenten till konvinkel för ett hjulpar med koniska hjul vars laterala rörelse har samma kinetiska våglängd såsom det givna hjulparet på rakspår och i kurvor med stor radie.

Gränsvärdena för ekvivalent konicitet som anges i tabellen nedan skall beräknas för amplituden (y) för hjulparets laterala förskjutning

| — | y = 3 mm, | om (TG – SR) ≥ 7 mm |
| --- | --- | --- |
| — | , | om 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm |
| — | y = 2 mm, | om (TG – SR) < 5 mm |

—

y = 3 mm,

om (TG – SR) ≥ 7 mm

—

Formula

om 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

—

y = 2 mm,

om (TG – SR) < 5 mm

där TG är spårvidden och SR är avståndet mellan hjulparets aktiva ytor.

4.2.3.4.7   Projekteringsvärden för hjulprofiler

Hjulprofilerna och avståndet mellan de aktiva ytor på hjulen (måttet SR i bilaga M) skall väljas för att säkerställa att gränsvärdena för den ekvivalenta koniciteten som anges i tabell 3 inte överskrids när det konstruerade hjulparet utformas och förs över till det exemplar som är representativt för de spårprovningsvillkoren (simulerade genom beräkning) som anges i tabell 4.

Tabell 3

Konstruktionsgränsvärden för ekvivalent konicitet

| Största tillåtna hastighet för fordon [km/h] | Gränsvärden för ekvivalent konicitet | Provningsvillkor (se tabell 4) |
| --- | --- | --- |
| ≥190 och ≤ 230 | 0,25 | 1, 2, 3, 4, 5 och 6 |
| >230 och ≤280 | 0,20 | 1, 2, 3, 4, 5 och 6 |
| >280 och ≤300 | 0,10 | 1, 3, 5 och 6 |
| > 300 | 0,10 | 1 och 3 |

Största tillåtna hastighet för fordon [km/h]

Gränsvärden för ekvivalent konicitet

Provningsvillkor (se tabell 4)

≥190 och ≤ 230

0,25

1, 2, 3, 4, 5 och 6

>230 och ≤280

0,20

1, 2, 3, 4, 5 och 6

>280 och ≤300

0,10

1, 3, 5 och 6

> 300

0,10

1 och 3

Tabell 4

Utformning av spårprovningsvillkor för ekvivalent konicitet

| Provvillkor nr | Rälshuvudprofil | Rälsens lutning | Spårvidd |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003 | 1 till 20 | 1 435 mm |
| 2 | Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003 | 1 till 40 | 1 435 mm |
| 3 | Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003 | 1 till 20 | 1 437 mm |
| 4 | Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003 | 1 till 40 | 1 437 mm |
| 5 | Spårsträcka 60 E 2 definieras i bilaga F i TSD högh. Infrastruktur 2006 | 1 till 40 | 1 435 mm |
| 6 | Spårsträcka 60 E 2 definieras i bilaga F i TSD högh. Infrastruktur 2006 | 1 till 40 | 1 437 mm |

Provvillkor nr

Rälshuvudprofil

Rälsens lutning

Spårvidd

1

Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003

1 till 20

1 435 mm

2

Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003

1 till 40

1 435 mm

3

Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003

1 till 20

1 437 mm

4

Spårsträcka 60 E 1 definieras i EN 13674–1:2003

1 till 40

1 437 mm

5

Spårsträcka 60 E 2 definieras i bilaga F i TSD högh. Infrastruktur 2006

1 till 40

1 435 mm

6

Spårsträcka 60 E 2 definieras i bilaga F i TSD högh. Infrastruktur 2006

1 till 40

1 437 mm

Kraven i detta avsnitt anses vara uppfyllda av hjulpar som har oslitna S1002 eller GV 1/40 profiler, enligt definition i prEN 13715:2006 med ett avstånd mellan de aktiva ytorna på mellan 1 420 mm och 1 426 mm.

Observera: Konicitetsvärden för konstruktion av rälsprofiler ges i TSD högh. Infrastruktur 2006. Dessa värden överensstämmer inte med de värden som här ges för hjulprofiler. Denna skillnad är avsiktlig och härrör från valet av referenshjul och referensrälsprofiler för bedömningen.

4.2.3.4.8   Driftvärden för ekvivalent konicitet

Bedömningen av detta avsnitt åvilar den eller de medlemsstater där den rullande materielen är i drift. Detta avsnitt undantas från den bedömning som görs av ett anmält organ.

I underhållsplanen återfinns järnvägsföretagets förfaranden för underhåll av hjulpar och hjulprofiler. Dessa förfaranden skall beakta de konicitetsområden för vilka fordonet är certifierat (se punkt 4.2.3.4.5).

Hjulpar skall underhållas för att säkerställa (direkt eller indirekt) att den ekvivalenta koniciteten kvarligger inom godkända gränser när hjulparet modelleras över till det representativa exemplaret för de spårprovningsvillkor (simulerade med beräkning) som anges i tabellerna 4 och 5.

Tabell 5

Simulerade spårprovvillkor för driftvärden för ekvivalent konicitet

| Största tillåtna hastighet för fordon [km/h] | Provvillkor (se tabell 4) |
| --- | --- |
| ≥190 och ≤200 | 1, 2, 3, 4, 5 and 6 |
| >200 och ≤230 | 1, 2, 3, 4, 5 och 6 |
| >230 och ≤250 | 1, 2, 3, 4, 5 och 6 |
| >250 och ≤280 | 1, 2, 3, 4, 5 och 6 |
| >280 och ≤300 | 1, 3, 5 och 6 |
| >300 | 1 och 3 |

Största tillåtna hastighet för fordon [km/h]

Provvillkor (se tabell 4)

≥190 och ≤200

1, 2, 3, 4, 5 and 6

>200 och ≤230

1, 2, 3, 4, 5 och 6

>230 och ≤250

1, 2, 3, 4, 5 och 6

>250 och ≤280

1, 2, 3, 4, 5 och 6

>280 och ≤300

1, 3, 5 och 6

>300

1 och 3

För en nyutvecklad boggi/fordonskonstruktion eller för drift av en känt fordon på en linje med relevanta avvikande egenskaper, är slitageutvecklingen för en hjulprofil och därmed förändringen av den ekvivalenta koniciteten normalt inte känd. Under dessa förhållanden skall en provisorisk underhållsplan framläggas. Planens giltighet skall bekräftas genom efterföljande övervakning av hjulprofilen och den ekvivalenta koniciteten under drift. Övervakningen skall beakta ett representativt antal hjulpar och skall ta hänsyn till skillnaden för hjulpar på olika platser i fordonet och mellan olika fordonstyper i tågsättet.

Om instabil gång rapporteras skall järnvägsföretaget modellera de uppmätta hjulprofilerna och avstånden mellan hjulens aktiva ytor (måttet SR i bilaga M) över till det representativa exemplaret för de spårprovningsvillkor som anges i tabell 5 och tabell 4 för att kontrollera överensstämmelsen med den maximala ekvivalenta konicitet för vilken fordonet är konstruerat och certifierat som stabilt.

Om hjulparen överensstämmer med den maximala ekvivalenta koniciteten för vilken fordonet är konstruerat och certifierat som stabilt kräver TSD högh. Infrastruktur 2006 att infrastrukturförvaltaren kontrollerar att spåret överensstämmer med de krav som anges i TSD högh. Infrastruktur 2006.

Om både fordonet och spåret överensstämmer med kraven i relevanta TSD skall en gemensam undersökning startas av järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren för att fastställa orsaken till instabiliteten.

4.2.3.4.9   Hjulpar

4.2.3.4.9.1   Hjulpar

| a) | Geometriska mått
  I bilaga M anges maximi- och minimimåtten för hjulpar och hjul för standardspår (1 435 mm). |
| --- | --- |

a)

Geometriska mått

I bilaga M anges maximi- och minimimåtten för hjulpar och hjul för standardspår (1 435 mm).

| b) | Krav knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering
  Kraven avseende elektriskt motstånd för hjulpar är knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering och anges i avsnitt 4.2.3.3.1. |
| --- | --- |

b)

Krav knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering

Kraven avseende elektriskt motstånd för hjulpar är knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering och anges i avsnitt 4.2.3.3.1.

4.2.3.4.9.2   Driftskompatibilitetskomponenten hjul

| a) | Geometriska mått
  I bilaga M anges maximi- och minimidimensionerna för hjul för standardspår (1 435 mm). |
| --- | --- |

a)

Geometriska mått

I bilaga M anges maximi- och minimidimensionerna för hjul för standardspår (1 435 mm).

| b) | Slitagekriterier
  För att uppnå korrekt anpassning mellan valet av material för rälsen (såsom anges i TSD högh. Infrastruktur 2006) och hjulen, skall hjulen använda de material som anges enligt följande:






  — | I hela hjulringens slitdjup skall Brinell-värdena för materialet vara större än eller lika med 245. |
| --- | --- | --- |

b)

Slitagekriterier

För att uppnå korrekt anpassning mellan valet av material för rälsen (såsom anges i TSD högh. Infrastruktur 2006) och hjulen, skall hjulen använda de material som anges enligt följande:

—

I hela hjulringens slitdjup skall Brinell-värdena för materialet vara större än eller lika med 245.

| — | Om tjockleken på slitagezonen är större än 35 mm skall Brinell-värdet uppnås till ett djup av 35 mm under löpytan. |
| --- | --- |

—

Om tjockleken på slitagezonen är större än 35 mm skall Brinell-värdet uppnås till ett djup av 35 mm under löpytan.

| — | Hårdhetsvärdet vid gränsytan mellan hjulnavet och hjulringen skall vara minst 10 enheter lägre än vid mätning vid det maximala slitagedjupet. |
| --- | --- |

—

Hårdhetsvärdet vid gränsytan mellan hjulnavet och hjulringen skall vara minst 10 enheter lägre än vid mätning vid det maximala slitagedjupet.

| c) | Krav knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering
  Kraven avseende geometri och material för hjul knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering anges i avsnitt 4.2.7.9.3. |
| --- | --- |

c)

Krav knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering

Kraven avseende geometri och material för hjul knutna till delsystemet Trafikstyrning och signalering anges i avsnitt 4.2.7.9.3.

4.2.3.4.10   Särskilda krav för fordon med oberoende roterande hjul

Ett fordon som är utrustat med oberoende roterande hjul skall ha följande egenskaper:

| a) | Hjulupphängning/boggikonstruktion som säkerställer axelns/boggins stabila beteende i kurvor. |
| --- | --- |

a)

Hjulupphängning/boggikonstruktion som säkerställer axelns/boggins stabila beteende i kurvor.

| b) | En metod för att centrera axeln på spåret vid färd på rakspår. |
| --- | --- |

b)

En metod för att centrera axeln på spåret vid färd på rakspår.

| c) | Hjulmått som överensstämmer med kraven som anges i bilaga M till denna TSD. |
| --- | --- |

c)

Hjulmått som överensstämmer med kraven som anges i bilaga M till denna TSD.

Kraven på ekvivalent konicitet (avsnitten 4.2.3.4.6 till 4.2.3.4.8) gäller inte fordon som är utrustade med oberoende roterande hjul och därför får hjulprofiler som inte överensstämmer med dessa konicitetskrav användas på fordon med oberoende hjul.

De övriga kraven på dynamiskt uppträdande (avsnitten 4.2.3.4.1 till 4.2.3.4.4 (b)) för fordon med hjulpar gäller även fordon utrustade med oberoende hjul.

4.2.3.4.11   Detektering av urspårningar

System för att detektera urspårning skall finnas installerade på nytillverkade tågsätt av klass 1, när deras specifikation för driftskompatibilitet fastställts och de finns tillgängliga på marknaden.

Så länge som specifikationen för system för detektering av urspårning inte finns tillgängliga är inte installation av system för detektering av urspårning obligatoriskt.

4.2.3.5   Största tillåtna tåglängd

Tågens längd skall inte överskrida 400 m. En tolerans på 1 % är tillåtet för att förbättra de aerodynamiska egenskaperna längst fram och längst bak på tåget.

För att maximera tillträdet till det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg skall den största tillåtna tåglängden vara kompatibel med plattformarnas normallängd som anges i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.2.3.6   Maximala lutningar

Tåg skall kunna starta, vara i drift och stanna i maximala lutningar på alla linjer för vilka de är konstruerade och troligen skall trafikera.

Detta är av särskild betydelse för prestandakraven som anges i denna TSD.

De största lutningarna för varje linje anges i infrastrukturregistret. I avsnitten 4.2.5 och 7.3.1 i TSD högh. Infrastruktur 2006 anges största tillåtna lutningar.

4.2.3.7   Minsta kurvradie

Denna parameter utgör ett gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur för höghastighetståg genom att den minsta kurvradien som skall beaktas anges å ena sidan för höghastighetsspår (baserat på rälsförhöjningsbristen) och å andra sidan för uppställningsspår. Referens skall göras till punkt 2.2 i infrastrukturregistret och avsnitten 4.2.6 och 4.2.24.3 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.2.3.8   Flänssmörjning

För att skydda rälsen och hjulen mot onödigt slitage, särskilt i kurvor, skall tåg vara utrustade med flänssmörjning. Denna skall åtminstone vara installerad på en axel nära tågets främre ände.

Efter en sådan smörjning skall inte kontaktytan mellan löpbana och räls vara förorenad.

4.2.3.9   Fjädringskoefficient

När ett stillastående fordon står på ett snett spår vars löpyta bildar en vinkel δ mot horisontalplanet, vilar korgen på sin fjäderupphängning och bildar en vinkel η mot det plan som är vinkelrätt mot spårnivån. Fordonets fjädringskoefficient definieras av kvoten:

Formula

Denna parameter påverkar fordonets fria utrymme. Fjädringskoefficienten s för fordon som är utrustade med strömavtagare skall vara mindre än 0,25. Det är tillåtet för tåg med korglutning att inte uppfylla detta krav under förutsättning att de är utrustade med kompensationsanordningar för strömavtagaren.

4.2.3.10   Sandning

Sandningsanordningar skall finnas tillgängliga för ökad broms- och traktionsprestanda. Mängden sand som sprids längs rälsen anges i avsnitt 4.1.1 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006. Det maximala antalet aktiva sandningsanordningar anges i avsnitt 4.1.2 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006. Det skall på rullande materiel finnas möjlighet att medge avbruten sandning

| — | inom växelzoner, |
| --- | --- |

—

inom växelzoner,

| — | vid stillastående utom vid start och provning av sandningsanordningar, |
| --- | --- |

—

vid stillastående utom vid start och provning av sandningsanordningar,

| — | under bromsning vid hastigheter lägre än 20 km/h. |
| --- | --- |

—

under bromsning vid hastigheter lägre än 20 km/h.

4.2.3.11   Ballastsprut/”flygande ballast”

Detta är en öppen punkt.

4.2.4   Bromsning

4.2.4.1   Minsta bromsprestanda.

| a) | På tåg skall det finnas ett bromsstyrsystem med en eller flera retardationsnivåer. De föreskrivna prestandanivåerna som fastställer minsta bromsprestanda anges i tabellerna 6 och 7. Uppfyllandet av dessa prestandanivåer och säker drift av bromssystemet skall visas fullt ut. |
| --- | --- |

a)

På tåg skall det finnas ett bromsstyrsystem med en eller flera retardationsnivåer. De föreskrivna prestandanivåerna som fastställer minsta bromsprestanda anges i tabellerna 6 och 7. Uppfyllandet av dessa prestandanivåer och säker drift av bromssystemet skall visas fullt ut.

| b) | Det är viktigt att notera att värdena i tabell 6 nedan är de som är lämpliga för rullande materiel och skall inte tolkas som varande absolutvärden för fastställande av de bromskurvor som krävs av delsystemet Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

b)

Det är viktigt att notera att värdena i tabell 6 nedan är de som är lämpliga för rullande materiel och skall inte tolkas som varande absolutvärden för fastställande av de bromskurvor som krävs av delsystemet Trafikstyrning och signalering.

| c) | Prestanda: tåg skall kunna uppnå, inom de hastighetsområden som visas, de minsta medelretardationerna inom varje hastighetsområde som visas nedan.
  Tabell 6
  Minsta bromsprestandanivåer










  Bromsgrupp | te

  [s] | Minsta medelretardationer mätta mellan slutet av te och den uppnådda målhastigheten [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- |
| 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Fall A – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad | 3 | 0,75 | 0,9 | 1,05 | 1,2 |
| Fall B – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad och ofördelaktiga klimat- och miljöförhållanden | 3 | 0,60 | 0,7 | 0,8 | 0,9 |

c)

Prestanda: tåg skall kunna uppnå, inom de hastighetsområden som visas, de minsta medelretardationerna inom varje hastighetsområde som visas nedan.

Tabell 6

Minsta bromsprestandanivåer

Bromsgrupp

te

[s]

Minsta medelretardationer mätta mellan slutet av te och den uppnådda målhastigheten [m/s2]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Fall A – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad

3

0,75

0,9

1,05

1,2

Fall B – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad och ofördelaktiga klimat- och miljöförhållanden

3

0,60

0,7

0,8

0,9

te [s]= Ekvivalent bromsansättningstid: summan av fördröjningstiden och halva tiden för uppbyggnad av bromskraften, där uppbyggnadstiden definieras som den tid som krävs för att uppnå 95 % av den bromskraft som krävs.

Fall A:

| — | Plant spår och normal tågbelastning, såsom anges i avsnitt 4.2.3.2 på torr räls (1) |
| --- | --- |

—

Plant spår och normal tågbelastning, såsom anges i avsnitt 4.2.3.2 på torr räls (1)

och de värsta driftslägestörningar som anges nedan:

| — | En dynamisk bromsenhet, som kan fungera oberoende av andra dynamiska bromsenheter, isoleras/stängs av om den är oberoende av kontaktledningen, eller också isoleras/stängs alla enheter för den dynamiska bromsen av om de är beroende av spänningen i kontaktledningen. |
| --- | --- |

—

En dynamisk bromsenhet, som kan fungera oberoende av andra dynamiska bromsenheter, isoleras/stängs av om den är oberoende av kontaktledningen, eller också isoleras/stängs alla enheter för den dynamiska bromsen av om de är beroende av spänningen i kontaktledningen.

| — | Eller så är en oberoende bromssystemmodul, som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen, ur drift, om systemet är oberoende av den dynamiska bromsen. |
| --- | --- |

—

Eller så är en oberoende bromssystemmodul, som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen, ur drift, om systemet är oberoende av den dynamiska bromsen.

Fall B:

Såsom i fall A och

| — | en styrventil eller likvärdig självförsörjande styrenhet som verkar på friktionsbromsen på en eller två bärande boggier inaktiveras.
  och |
| --- | --- |

—

en styrventil eller likvärdig självförsörjande styrenhet som verkar på friktionsbromsen på en eller två bärande boggier inaktiveras.

och

| — | minskad adhesion mellan hjul och räls
  och |
| --- | --- |

—

minskad adhesion mellan hjul och räls

och

| — | friktionskoefficienten mellan bromskloss och bromsskiva minskas som en följd av fukt. |
| --- | --- |

—

friktionskoefficienten mellan bromskloss och bromsskiva minskas som en följd av fukt.

Den kompletta bedömningsprocessen beskrivs i bilaga P.

Anm. 1: På befintlig infrastruktur är det tillåtet för infrastrukturförvaltare att ange ytterligare krav på grund av de avvikande trafikstyrningssystemen av klass B på deras avsnitt av det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg (se infrastrukturregistret), t.ex. ytterligare bromssystem eller minskad hastighet för en given bromssträcka.

Anm. 2: Normala driftbromsningsvillkor anges i avsnitt 4.2.4.4.

| (d) | Stoppsträckor: Stoppsträckan ”S”, beräknade som en funktion av ovan angivna minsta retardationer, definieras av formeln:

  där:







  V0 | = | initialhastighet (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| V0 ... V0 | = | hastighet angiven i tabell 6 (m/s) |
| ab1 ... abn+1 | = | angiven retardation inom det hastighetsområde som beaktas (m/s2) |
| te | = | ekvivalent bromsansättningstid (s) |

(d)

Stoppsträckor: Stoppsträckan ”S”, beräknade som en funktion av ovan angivna minsta retardationer, definieras av formeln:

där:

V0

=

initialhastighet (m/s)

V0 ... V0

=

hastighet angiven i tabell 6 (m/s)

ab1 ... abn+1

=

angiven retardation inom det hastighetsområde som beaktas (m/s2)

te

=

ekvivalent bromsansättningstid (s)

Exempelvis är med uppgifterna i tabell 6 följande stoppsträckor som skall uppfyllas från angivna initialhastigheter angivna i tabell 7.

Tabell 7

Maximal stoppsträcka

| Bromsgrupp | te

  [s] | Stoppsträckan skall inte överskrida [m] |
| --- | --- | --- |
| 350 0 (km/h) | 300 0 (km/h) | 250 0 (km/h) | 200 0 (km/h) |
| Fall A – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad | 3 | 5 360 | 3 650 | 2 430 | 1 500 |
| Fall B – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad och ofördelaktiga klimat- och miljöförhållanden | 3 | 6 820 | 4 690 | 3 130 | 1 940 |

Bromsgrupp

te

[s]

Stoppsträckan skall inte överskrida [m]

350 0 (km/h)

300 0 (km/h)

250 0 (km/h)

200 0 (km/h)

Fall A – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad

3

5 360

3 650

2 430

1 500

Fall B – Nödbromsning med angiven utrustning bortkopplad och ofördelaktiga klimat- och miljöförhållanden

3

6 820

4 690

3 130

1 940

| (e) | Ytterligare villkor:
  För fall A och B, när nödbromsning beaktas:
  Bidraget från elektriska dynamiska bromsar skall endast ingå i beräkningen av ovan angiven prestanda om






  — | driften antingen är oberoende av förekomst av spänning i kontaktledningen eller |
| --- | --- | --- |

(e)

Ytterligare villkor:

För fall A och B, när nödbromsning beaktas:

Bidraget från elektriska dynamiska bromsar skall endast ingå i beräkningen av ovan angiven prestanda om

—

driften antingen är oberoende av förekomst av spänning i kontaktledningen eller

| — | medlemsstaten tillåter det. |
| --- | --- |

—

medlemsstaten tillåter det.

Det är tillåtet att låta bidraget från bromssystem som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen ingå i nödbromsningsprestandan enligt de villkor som anges i avsnitt 4.2.4.5.

Elektromagnetiska bromsar med magneter som ligger an mot rälsen skall inte användas för hastigheter som är högre än 280 km/h. Det är tillåtet att låta bidraget från elektromagnetiska bromsar som är oberoende av adhesionen mellan hjul och räls ingå för nödbromsning på alla linjer som ett sätt att bibehålla berörda bromsprestanda.

4.2.4.2   Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning

Tågets konstruktion och beräkningen av dess bromsprestanda skall inte anta att adhesionsvärden mellan hjul och räls är större än följande värden. För hastigheter under 200 km/h, skall koefficienten för det maximala hjul/räls-adhesionskravet vid bromsning inte antas vara större än 0,15. För hastigheter över 200 km/h, skall koefficienten för det maximala hjul/räls-adhesionskravet förmodas minska linjärt till 0,1 vid 350 km/h.

Ett tåg under fulla driftförutsättningar och med normal last (såsom definieras i avsnitt 4.2.3.2) skall användas i beräkningar för att verifiera bromsprestanda.

4.2.4.3   Krav på bromssystem

Förutom de krav som är förtecknade i avsnitten 4.2.4.1 och 4.2.4.2, skall bromssystemet bevisas uppfylla i direktiv 96/48/EG uppsatta säkerhetsmål. Detta krav uppfylls exempelvis genom användning av bromssystem som överensstämmer med UIC-normblad.

För andra bromssystem krävs det en demonstration för att bevisa att prestandanivån är minst så säker som vad som uppnås med ett bromssystem som överensstämmer med UIC-normblad.

Bromssystemet skall uppfylla följande krav:

För tåget i sin helhet:

| — | Användning av nödbromsen, skall oavsett orsak, automatiskt stänga av all traktionskraft, utan möjlighet att återuppta traktionen under tiden som nödbromsen är ansatt. |
| --- | --- |

—

Användning av nödbromsen, skall oavsett orsak, automatiskt stänga av all traktionskraft, utan möjlighet att återuppta traktionen under tiden som nödbromsen är ansatt.

| — | Nödbromsen skall alltid kunna ansättas när lokföraren befinner sig i sin normala körställning. |
| --- | --- |

—

Nödbromsen skall alltid kunna ansättas när lokföraren befinner sig i sin normala körställning.

| — | Fordon skall vara utrustade med fastbromsningsskydd för att styra hjulens glidning vid minskad adhesion mellan hjul och räls. |
| --- | --- |

—

Fordon skall vara utrustade med fastbromsningsskydd för att styra hjulens glidning vid minskad adhesion mellan hjul och räls.

| — | Tåg av klass 1 skall vara utrustade med system som övervakar hjulens rotation så att lokföraren vet när en axel är låst. Fastbromsningsskyddsanordningen och rotationsövervakningssystemet skall fungera oberoende av varandra. |
| --- | --- |

—

Tåg av klass 1 skall vara utrustade med system som övervakar hjulens rotation så att lokföraren vet när en axel är låst. Fastbromsningsskyddsanordningen och rotationsövervakningssystemet skall fungera oberoende av varandra.

| — | Nödbromsning som aktiveras via lokförarens bromsventil eller annat nödbromsreglage såväl som via övervaknings- och hastighetsstyrningsutrustning skall ha följande omedelbara och samtidiga effekter:






  — | Ett snabbt tryckfall i huvudledningen till ≤ 2 bar. Får att nå redundans skall förarhytten vara utrustad både med lokförarens bromsventil och ett annat nödbromsreglage. |
| --- | --- | --- |

—

Nödbromsning som aktiveras via lokförarens bromsventil eller annat nödbromsreglage såväl som via övervaknings- och hastighetsstyrningsutrustning skall ha följande omedelbara och samtidiga effekter:

—

Ett snabbt tryckfall i huvudledningen till ≤ 2 bar. Får att nå redundans skall förarhytten vara utrustad både med lokförarens bromsventil och ett annat nödbromsreglage.

| — | Ett avbrytande av huvudledningens återfyllning. |
| --- | --- |

—

Ett avbrytande av huvudledningens återfyllning.

I fallet med tåg som är kortare än 250 m och om den ekvivalenta bromsansättningstiden te ≤ 3 s är uppfyllt när nödbromsen är ansatt, är det inte obligatoriskt att avbryta återfyllningen av huvudledningen.

| — | Ansättning av den elektropneumatiska bromsen (ep-broms) om sådan finns. |
| --- | --- |

—

Ansättning av den elektropneumatiska bromsen (ep-broms) om sådan finns.

I fallet med tåg som är kortare än 250 m och om den ekvivalenta bromsansättningstiden te ≤ 3 s är uppfyllt när nödbromsen är ansatt, är det inte obligatoriskt att ansätta den elektropneumatiska bromsen.

| — | En ansättning av full bromskraft motsvarande de prestanda som anges i avsnitt 4.2.4.1. |
| --- | --- |

—

En ansättning av full bromskraft motsvarande de prestanda som anges i avsnitt 4.2.4.1.

| — | En avstängning av traktionen. |
| --- | --- |

—

En avstängning av traktionen.

| — | Driftbromsning: ansättande av full driftbromsning skall medföra en avstängning av traktionen utan ett automatiskt återställande av traktionskraften. |
| --- | --- |

—

Driftbromsning: ansättande av full driftbromsning skall medföra en avstängning av traktionen utan ett automatiskt återställande av traktionskraften.

| — | Full driftbromsning definieras som den bromsning som åstadkoms med den maximala bromskraften inom området för driftbromsning före nödbromsning. |
| --- | --- |

—

Full driftbromsning definieras som den bromsning som åstadkoms med den maximala bromskraften inom området för driftbromsning före nödbromsning.

Elektrodynamisk broms

| — | Bidraget från elektrodynamiska bromsar skall vara i överensstämmelse med kraven i avsnitt 4.2.4.1.e. |
| --- | --- |

—

Bidraget från elektrodynamiska bromsar skall vara i överensstämmelse med kraven i avsnitt 4.2.4.1.e.

| — | När de elektriska installationerna (omformarna) så medger är återföring av elektrisk energi alstrad av bromsning tillåtet, men detta får inte orsaka att spänningen överskrider de gränser som anges i EN 50163:2004, punkt 4.1. |
| --- | --- |

—

När de elektriska installationerna (omformarna) så medger är återföring av elektrisk energi alstrad av bromsning tillåtet, men detta får inte orsaka att spänningen överskrider de gränser som anges i EN 50163:2004, punkt 4.1.

Alla fordon skall vara utrustade med möjlighet att koppla bort bromsar. Alla fordon skall ha utrustning för indikering av bromsstatus.

Dessutom skall tåg med en maximal hastighet högre än 200 km/h vara utrustade med ett feldiagnostiskt system (för bromsarna).

4.2.4.4   Driftbromsprestanda

Förutom de egenskaper som anges i avsnitt 4.2.4.1 ”Minsta bromsprestanda”, skall tåget även överensstämma med den medelretardation under drift som anges i tabell 8.

Tabell 8

Minsta medelretardationsnivåer för driftbromsning

| Bromsgrupp | te | Minsta medelretardationer mätta mellan slutet av te och den uppnådda målhastigheten [m/s2] |
| --- | --- | --- |
| [s] | 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Driftbromsning | 2 | 0,30 | 0,35 | 0,6 | 0,6 |
| te [s] = ekvivalent bromsansättningstid |

Bromsgrupp

te

Minsta medelretardationer mätta mellan slutet av te och den uppnådda målhastigheten [m/s2]

[s]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Driftbromsning

2

0,30

0,35

0,6

0,6

te [s] = ekvivalent bromsansättningstid

Dessa retardationer skall uppnås av ett tåg på ett plant spår, i de konfigurationer som anges i avsnitt 4.2.4.1, fall A.

4.2.4.5   Virvelströmsbromsar

Detta avsnitt behandlar delsystemet Infrastrukturs gränssnitt mot virvelströmsbromsar.

Såsom anges i TSD högh. Infrastruktur 2006 kan användningen av denna typ av broms, som är oberoende av adhesionen mellan hjul och räls, tillåtas på linjerna (som skall byggas, uppgraderas eller anslutas) i de transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg enligt följande:

| — | För nödbromsning på alla linjer utom vissa anslutande linjer som är förtecknade i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

—

För nödbromsning på alla linjer utom vissa anslutande linjer som är förtecknade i infrastrukturregistret.

| — | För full eller normal driftbromsning på de delar av linjer där infrastrukturförvaltaren tillåter det. I detta fall skall villkoren för användning vara publicerade i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

—

För full eller normal driftbromsning på de delar av linjer där infrastrukturförvaltaren tillåter det. I detta fall skall villkoren för användning vara publicerade i infrastrukturregistret.

Tåg som är utrustade med denna typ av broms skall uppfylla följande specifikationer:

| — | Bromsar som är oberoende av adhesionen mellan hjul och räls är tillåtna för användning från den största tillåtna hastigheten ner till 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h) |
| --- | --- |

—

Bromsar som är oberoende av adhesionen mellan hjul och räls är tillåtna för användning från den största tillåtna hastigheten ner till 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h)

| — | Den maximala medelretardationen skall vara mindre än 2,5 m/s2 (detta värde, som utgör ett gränssnitt mot spårets longitudinella resistans, skall uppfyllas av alla bromsar som används). |
| --- | --- |

—

Den maximala medelretardationen skall vara mindre än 2,5 m/s2 (detta värde, som utgör ett gränssnitt mot spårets longitudinella resistans, skall uppfyllas av alla bromsar som används).

| — | I det värsta fallet, det vill säga då tågsätten går i multipeldrift med största tillåtna tåglängd, skall den maximala ansatta longitudinella bromskraften från virvelströmsbromsen vara






  — | 105 kN för bromsansättningar med en kraft som är lägre än 2/3 av full driftbromsning, |
| --- | --- | --- |

—

I det värsta fallet, det vill säga då tågsätten går i multipeldrift med största tillåtna tåglängd, skall den maximala ansatta longitudinella bromskraften från virvelströmsbromsen vara

—

105 kN för bromsansättningar med en kraft som är lägre än 2/3 av full driftbromsning,

| — | linjär mellan 105 kN och 180 kN för bromsansättningar mellan 2/3 och full driftbromsning, |
| --- | --- |

—

linjär mellan 105 kN och 180 kN för bromsansättningar mellan 2/3 och full driftbromsning,

| — | 180 kN för full driftbromsning, |
| --- | --- |

—

180 kN för full driftbromsning,

| — | 360 kN vid nödbromsning. |
| --- | --- |

—

360 kN vid nödbromsning.

Det är tillåtet att låta bidraget från bromsar som är oberoende av adhesionen mellan hjul och räls ingå i den bromsprestanda som anges i avsnitt 4.2.4.1. Detta under förutsättning att säker drift kan säkerställas för denna typ av broms och att den inte påverkas av något enskilt fel.

4.2.4.6   Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg

I händelse av att tryckluftsförsörjningen avbryts eller fel uppstår på strömförsörjningen skall det vara möjligt att stanna och hålla kvar tåget med normal last (såsom anges i avsnitt 4.2.3.2) i en lutning på 35 ‰ genom att enbart använda friktionsbromsen, även om en styrventil är avstängd, under minst två timmar.

Det skall vara möjligt att hålla ett tåg med normal last stillastående under obegränsad tid i en lutning på 35 ‰. När parkeringsbromsen inte räcker till skall det på tåget finnas ytterligare (säkrings-)utrustningar att säkra tåget med.

4.2.4.7   Bromsprestanda i branta lutningar

Bromsens värmeprestanda skall medge att ett tåg kör i de maximala lutningar som anges i avsnitt 4.2.5 i TSD högh. Infrastruktur 2006 med en hastighet som åtminstone motsvarar 90 % tågets största tillåtna hastighet. Denna värmeprestanda skall användas för att beräkna de gränsvärden för lutningar där tåget kan framföras med den största tillåtna hastigheten.

Samma villkor för tågs lastning, bromsgrupp och rälsbeskaffenhet som i fall A gäller såsom anges i avsnitten 4.2.4.1 c och e. Överensstämmelse med detta krav skall prövas genom beräkning.

4.2.4.8   Bromskrav för bogsering/bärgning

Kraven på den pneumatiska bromsutrustningen på höghastighetståg för bogsering vid nödsituationer är enligt följande:

| 1. | Tid för fyllning av bromscylindern till 95 % av maxtryck: 3–5 sekunder, 3–6 sekunder med lastproportionellt bromssystem. |
| --- | --- |

1.

Tid för fyllning av bromscylindern till 95 % av maxtryck: 3–5 sekunder, 3–6 sekunder med lastproportionellt bromssystem.

| 2. | Lossningstiden för bromscylindern till trycket 0,4 bar: minst 5 sekunder. |
| --- | --- |

2.

Lossningstiden för bromscylindern till trycket 0,4 bar: minst 5 sekunder.

| 3. | Minskning av trycket i huvudledningen som krävs för att uppnå maximalt tryck i bromscylindern: 1,5 ±0,1 bar (från ett nominellt värde i huvudledningen på 5,0 ±0,05 bar). |
| --- | --- |

3.

Minskning av trycket i huvudledningen som krävs för att uppnå maximalt tryck i bromscylindern: 1,5 ±0,1 bar (från ett nominellt värde i huvudledningen på 5,0 ±0,05 bar).

| 4. | Bromsens känslighet för långsamma minskningar av huvudledningstrycket skall vara sådant att bromsen inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut. |
| --- | --- |

4.

Bromsens känslighet för långsamma minskningar av huvudledningstrycket skall vara sådant att bromsen inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut.

| 5. | Bromsens känslighet för minskning av huvudledningstrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder. |
| --- | --- |

5.

Bromsens känslighet för minskning av huvudledningstrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder.

| 6. | Varje broms, inklusive parkeringsbromsen, skall ha en anordning för in- och urkoppling. |
| --- | --- |

6.

Varje broms, inklusive parkeringsbromsen, skall ha en anordning för in- och urkoppling.

| 7. | Det skall finnas minst fem bromskraftsteg tillgängliga genom att variera huvudledningstrycket. |
| --- | --- |

7.

Det skall finnas minst fem bromskraftsteg tillgängliga genom att variera huvudledningstrycket.

| 8. | Bromsstatus (ansatt/lossad), inklusive parkeringsbromsens, skall indikeras. |
| --- | --- |

8.

Bromsstatus (ansatt/lossad), inklusive parkeringsbromsens, skall indikeras.

När det ombordbaserade bromssystemet initieras på annat sätt än pneumatiskt skall den pneumatiska informationen som ges till kopplets gränssnitt resultera i en prestanda som är likvärdig med ovanstående.

4.2.5   Information för och kommunikation med passagerare

4.2.5.1   Kommunikationssystem

Avsnitten 4.2.2.8.1 och 4.2.2.8.3 i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade gäller också.

Ett minimikrav är att tåg skall vara utrustade med ett kommunikationssystem

| — | för att ombordpersonalen skall kunna anropa passagerarna på tåget, |
| --- | --- |

—

för att ombordpersonalen skall kunna anropa passagerarna på tåget,

| — | för att ombordpersonalen och trafikledningen skall kunna kommunicera sinsemellan, |
| --- | --- |

—

för att ombordpersonalen och trafikledningen skall kunna kommunicera sinsemellan,

| — | för intern kommunikation mellan ombordpersonalen, särskilt mellan lokföraren och personalen i utrymmen för passagerare. |
| --- | --- |

—

för intern kommunikation mellan ombordpersonalen, särskilt mellan lokföraren och personalen i utrymmen för passagerare.

Utrustningen skall fungera i beredskapsläge och fungera oberoende av huvudenergikällan under minst tre timmar.

Kommunikationssystemet skall vara så utformat att fortfarande minst hälften av högtalarna (fördelade i hela tåget) fungerar i händelse av fel på en av överföringskomponenterna, annars skall det finnas andra sätt tillgängliga för att informera passagerarna.

Frånsett passagerarlarmet (se avsnitt 4.2.5.3) föreskrivs inga särskilda bestämmelser för passagerares möjlighet att kontakta ombordpersonalen.

4.2.5.2   Informationsskyltar för passagerare

Avsnitt 4.2.2.8.2 i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade gäller också.

Alla informationsskyltar för passagerare som har betydelse för säkerheten skall vara utformade enligt de enhetliga skyltformat som anges i standard ISO 3864–1:2002.

4.2.5.3   Passagerarlarm

Passagerarutrymmen på tåg (förutom vestibuler, övergångar och toaletter) skall vara utrustade med nödsignaleringsanordningar. Dessa anordningar skall installeras så att passagerarna lätt kan se och nå dem utan att behöva passera någon innerdörr.

Nödhandtaget skall ha en tydlig försegling.

När larmet aktiverats skall inte passagerarna kunna stänga av det. Om en anordning tillhandahålls som visar att larmet har aktiverats bör den vara utmärkt såsom anges i bilaga Q till denna TSD.

Nödsignalens handhavande skall anges intill anordningen.

Aktiveringen av larmet skall

| — | initiera bromsning, |
| --- | --- |

—

initiera bromsning,

| — | ge upphov till att ett visuellt (blinkande eller kontinuerligt ljus) och ett akustiskt (summer/horn eller intalat meddelande) larm utlöses i förarhytten, |
| --- | --- |

—

ge upphov till att ett visuellt (blinkande eller kontinuerligt ljus) och ett akustiskt (summer/horn eller intalat meddelande) larm utlöses i förarhytten,

| — | överföra ett meddelande (akustisk eller visuell signal eller radiomeddelande via mobiltelefon) från lokföraren eller via ett automatiskt system till ombordpersonal som arbetar bland passagerarna, |
| --- | --- |

—

överföra ett meddelande (akustisk eller visuell signal eller radiomeddelande via mobiltelefon) från lokföraren eller via ett automatiskt system till ombordpersonal som arbetar bland passagerarna,

| — | överföra en bekräftelse, som kan uppfattas av den person som utlöste signalen (akustisk signal i fordonet, bromsansättning etc.). |
| --- | --- |

—

överföra en bekräftelse, som kan uppfattas av den person som utlöste signalen (akustisk signal i fordonet, bromsansättning etc.).

De anordningar som finns installerade på den rullande materielen (automatisk bromsansättning, i synnerhet) skall medge att lokföraren kan ingripa i bromsningsprocessen så att han kan välja var tåget skall stanna.

När tåget har stannat skall lokföraren kunna starta igen så snart som möjligt om lokföraren anser det säkert att starta igen. Aktivering av ytterligare ett eller flera larm skall inte medföra ytterligare åtgärder, om inte ombordpersonal återställt larmet först.

Slutligen skall det finnas en kommunikationslänk mellan förarhytten och ombordpersonal så att lokföraren, på eget initiativ, kan undersöka orsaken till varför nödsignalen utlöstes. Om det under normal drift inte finns någon personal tillhands skall en anordning finnas tillgänglig så att passagerarna i nödfall kan kommunicera med lokföraren.

4.2.6   Klimat- och miljöförhållanden

4.2.6.1   Klimat- och miljöförhållanden

Den rullande materielen och alla dess komponenter skall uppfylla kraven i denna TSD inom de klimatzoner T1, eller T2, eller T3, såsom de anges i EN 50125–1:1999, vilka de avses trafikera. Dessa zoner skall anges i registret över rullande materiel.

4.2.6.2   Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält

4.2.6.2.1   Aerodynamiska belastningar på spårarbetare intill spåret

Ett tåg med full längd som kör i fritt fällt i 300 km/h eller vid maximal hastighet vtr,max om den är lägre än 300 km/h skall inte orsaka ett överskridande av lufthastigheten u2σ vid sidan om spåret såsom anges i tabell 9, på höjden 0,2 m över räls överkant och på avståndet 3,0 m från spårets mittlinje, under tågets hela passage (inklusive dess tryckvåg).

För tåg med en maximihastighet som är högre än 300 km/h, anges de åtgärder som skall vidtas av infrastrukturförvaltaren i avsnitt 4.4.3 i TSD högh. Infrastruktur.

Tabell 9

Största tillåtna lufthastighet vid spåret

| Högsta tåghastighet vtr,max [km/h] | Största tillåtna lufthastighet vid spåret, (gränsvärden för u2σ (m/s)) |
| --- | --- |
| Från 190 till 249 | 20 |
| Från 250 till 300 | 22 |

Högsta tåghastighet vtr,max [km/h]

Största tillåtna lufthastighet vid spåret, (gränsvärden för u2σ (m/s))

Från 190 till 249

20

Från 250 till 300

22

Provningsvillkor

Prov skall utföras på ballasterat rakspår. Det vertikala avståndet mellan räls överkant och omgivande marknivå skall vara 0,75m ± 0,25 m. Värdet u2σ är den övre gränsen för 2σ- konfidensintervall för de maximala resulterande lufthastigheterna i x–y-markplanet. Det skall erhållas från minst 20 oberoende och jämförbara provtagningar med omgivande vindhastigheter som är mindre än eller lika med 2 m/s.

u2σ erhålls av:

u2σ = ū + 2σ

Med

| ū | medelvärdet för alla lufthastighetsmätningar uI, i≥20 |
| --- | --- |
| σ | standardavvikelsen |

ū

medelvärdet för alla lufthastighetsmätningar uI, i≥20

σ

standardavvikelsen

Bedömning av överensstämmelse

Överensstämmelsen skall bedömas på grundval av fullskaliga prov och med maximal längd på de angivna formationerna.

Detaljerade specifikationer

Mätningarna skall utföras vid tågets största tillåtna hastighet vtr,max eller 300 km/h om tågets största tillåtna hastighet är högre än 300 km/h.

För en giltig uppsättning mätningar gäller följande villkor för tågets hastighet vtr:

| — | minst 50 % av mätningarna skall utföras inom ±5 % av vtr,max eller 300 km/h såsom tillämpligt och |
| --- | --- |

—

minst 50 % av mätningarna skall utföras inom ±5 % av vtr,max eller 300 km/h såsom tillämpligt och

| — | 100 % av mätningarna skall utföras inom ±10 % av vtr,max eller 300 km/h såsom tillämpligt. |
| --- | --- |

—

100 % av mätningarna skall utföras inom ±10 % av vtr,max eller 300 km/h såsom tillämpligt.

Varje mätning, uuppmätt,i, skall korrigeras med

ui = uuppmätt,i * vtr / vtr,i

Spåret skall vara utan hinder, såsom broar eller tunnlar, närmare än 500 m framför och 100 m efter givarna i longitudinell riktning. Grupper av givare får användas för att erhålla flera oberoende mätningar från ett tågs passering. Sådana grupper skall vara placerade på minst 20 m avstånd från varandra.

Hela tågpasseringshändelsen skall bestå av den tidsperiod som börjar 1 sekund innan tågets främsta del passerar och sluta 10 sekunder efter att tågets sista del passerat.

Givarens provtagningsfrekvens skall vara minst 10 Hz. Signalen skall filtreras med ett 1-sekunds fönster för glidande medelvärde. Omgivande vindhastighet skall fastställas av den första givaren på höjden 0,2 m över räls överkant.

Den omgivande vindhastigheten är ekvivalent med medelvindhastigheten i det 3-sekunders intervall som inträffar innan tågets främre del passerar vindgivaren. Den omgivande vindhastigheten skall vara lägre än eller lika med 2 m/s.

Lufthastighetsmätningarnas osäkerhet skall fastställas och skall inte vara större än ±3 %.

Tåghastighetsmätningens osäkerhet skall fastställas och skall inte vara större än ±1 %.

4.2.6.2.2   Aerodynamiska belastningar på passagerare på en plattform

Ett tåg med full längd som kör i fritt fällt i referenshastigheten 200 km/h (eller vid maximal hastighet vtr,max om den är lägre än 200 km/h) skall inte orsaka att lufthastigheten överskrider värdet u2σ=15,5 m/s på höjden 1,2 m över plattformen och på avståndet 3,0 m från spårets mittlinje, under tågets hela passering (inklusive dess tryckvåg).

Provningsvillkor

Bedömningen skall antingen göras på en

| — | plattform på höjden 240 mm över rälsöverkant eller lägre om någon finns tillgänglig, |
| --- | --- |

—

plattform på höjden 240 mm över rälsöverkant eller lägre om någon finns tillgänglig,

| — | eller också skall den ansökande välja den lägsta plattformshöjd som passeras av tåget för bedömningen. |
| --- | --- |

—

eller också skall den ansökande välja den lägsta plattformshöjd som passeras av tåget för bedömningen.

Den plattformshöjd som används vid bedömningen skall registreras i registret över rullande materiel. Om bedömningen ger ett godkänt resultat för en plattform på höjden 240 mm eller lägre skall tåget anses vara godtagbart för alla linjer.

Värdet u2σ är den övre gränsen för 2σ-konfidensintervall för de maximala resulterande lufthastigheterna i x–y-plattformsplanet. Det skall baseras på minst 20 oberoende mätningar under liknande provningsvillkor med omgivande vindhastigheter som är mindre än eller lika med 2 m/s.

u2σ erhålls av

u2σ = ū + 2σ

med

| ū | medelvärdet för alla lufthastighetsmätningar uI, i≥20 |
| --- | --- |
| σ | standardavvikelsen |

ū

medelvärdet för alla lufthastighetsmätningar uI, i≥20

σ

standardavvikelsen

Bedömning av överensstämmelse

Överensstämmelsen skall bedömas på grundval av fullskaliga prov och med maximal längd på de angivna formationerna.

Detaljerade specifikationer

Mätningarna skall utföras vid vtr=200 km/h eller, om den är lägre, vid tågets största tillåtna hastighet, vtr,max.

För en giltig uppsättning mätningar gäller följande villkor för tågets hastighet vtr:

| — | minst 50 % av mätningarna skall utföras inom ±5 % av vtr,max eller 200 km/h såsom tillämpligt och |
| --- | --- |

—

minst 50 % av mätningarna skall utföras inom ±5 % av vtr,max eller 200 km/h såsom tillämpligt och

| — | 100 % av mätningarna skall utföras inom ±10 % av vtr,max eller 200 km/h såsom tillämpligt. |
| --- | --- |

—

100 % av mätningarna skall utföras inom ±10 % av vtr,max eller 200 km/h såsom tillämpligt.

Varje mätning, uuppmätt,i, skall korrigeras med

ui = uuppmätt,i*200 km/h/vtr,i

eller, för vtr,max<200 km/h,

ui = uuppmätt,i*vtr,max/vtr,i

Plattformen skall inte ha några hinder framför eller bakom givarna i longitudinell riktning. Plattformens geometri skall vara likformig inom ett avstånd på 150 m framför givarna i longitudinell riktning och den skall vara fri från tak, övertäckning och väggar. Ett antal givare får användas för att erhålla flera oberoende mätningar från ett tågs passering. Sådana givare skall vara placerade på minst 20 m avstånd från varandra.

Hela tågpasseringshändelsen består av en tidsperiod som startar 1 sekund före passagen av tågets främre del och slutar 10 sekunder efter att tågets sista del passerat.

Givarens provtagningsfrekvens skall vara minst 10 Hz. Signalen skall filtreras med ett 1-sekunds fönster för glidande medelvärde.

Vindhastighet skall fastställas av den första givaren på plattformen eller av en separat vindgivare placerad 1,2 m över plattformen. Den omgivande vindhastigheten är ekvivalent med medelvindhastigheten i det 3-sekunders intervall som inträffar innan tåget passerar vindgivaren. Den omgivande vindhastigheten skall vara lägre än eller lika med 2 m/s.

Lufthastighetsmätningarnas osäkerhet skall fastställas och skall inte vara större än ±3 %.

Tåghastighetsmätningens osäkerhet skall fastställas och skall inte vara större än ±1 %.

4.2.6.2.3   Tryckbelastningar i fritt fällt

Ett tåg med full längd som kör i en given hastighet (referensfallet) i fritt fällt skall inte orsaka att den maximala tryckändringen topp till topp överskrider värdet Δp2σsåsom det anges i tabell 10 inom ett höjdområde 1,5 till 3,3 m över räls överkant och på ett avstånd av 2,5 m från spårets mittlinje, under tågets hela passering (inklusive passeringen av tågets främre del, kopplingar och bakersta del). De maximala tryckändringarna topp till topp är sammanställda nedan:

Tabell 10

Maximalt tillåtna tryckändringar i fritt fällt

| Tåg | Referenståghastighet | Maximalt tillåten tryckändring
  Δp2σ |
| --- | --- | --- |
| Klass 1 | 250 km/h | 795 Pa |
| Klass 2 | Vid maximal hastighet | 720 Pa |

Tåg

Referenståghastighet

Maximalt tillåten tryckändring

Δp2σ

Klass 1

250 km/h

795 Pa

Klass 2

Vid maximal hastighet

720 Pa

Bedömning av överensstämmelse

Överensstämmelsen skall bedömas på grundval av fullskaliga prov och med maximal längd på de angivna formationerna.

Detaljerade specifikationer

Prov skall utföras på ballasterat rakspår. Det vertikala avståndet mellan räls överkant och omgivande marknivå skall vara 0,75 m ± 0,25 m. Den beaktade händelsen skall vara hela tågets passering och skall bestå av tidsperioden som startar 1 sekund före passagen av tågets främre del och slutar 10 sekunder efter att tågets sista del passerat.

Mätningarna skall göras vid höjderna 1,5 m, 1,8 m, 2,1 m, 2,4 m, 2,7 m, 3,0 m och 3,3 m över räls överkant och varje mätläge skall analyseras för sig. Δp2σ-kravet måste vara uppfyllt i alla lägen.

Värdet Δp2σ skall vara den övre gränsen för ett 2σ-intervall för (pmax–pmin) baserat på minst 10 oberoende och jämförbara provtagningar (på en viss mäthöjd) med omgivande vindhastigheter lägre än eller lika med 2 m/s.

Δp2σ erhålls av

Formula

Med

| | medelvärdet för alla tryckmätningar topp till topp Δpi, i≥10 |
| --- | --- |
| σ | standardavvikelsen |

Formula

medelvärdet för alla tryckmätningar topp till topp Δpi, i≥10

σ

standardavvikelsen

Ett antal givare får användas för att erhålla flera oberoende mätningar från ett tågs passering. Sådana givare skall vara placerade på minst 20 m avstånd från varandra.

För en giltig uppsättning mätningar gäller följande villkor för tågets hastighet vtr:

| — | Minst 50 % av mätningarna skall ligga inom ±5 % av tågets referenshastighet och |
| --- | --- |

—

Minst 50 % av mätningarna skall ligga inom ±5 % av tågets referenshastighet och

| — | 100 % av mätningarna skall ligga inom ±10 % av tågets referenshastighet. |
| --- | --- |

—

100 % av mätningarna skall ligga inom ±10 % av tågets referenshastighet.

Vindens hastighet och riktning skall fastställas med hjälp av en meteorologisk station installerad nära tryckmätningsplatsen, på 2 m höjd över räls överkant och på 4 m avstånd från spåret. Den omgivande vindhastigheten skall vara ekvivalent med medelvindhastigheten i det 15-sekunders intervall som inträffar innan tågets främre del passerar vindgivaren. Den omgivande vindhastigheten skall vara lägre än eller lika med 2 m/s.

De tryckgivare som används skall klara att mäta trycket med minst 150 Hz upplösning. Alla tryckgivare skall vara anslutna till den statiska trycköppningen på prandtlrör riktade i longitudinell x-riktning. Det är tillåtet att använda en metod som bevisats vara likvärdig.

Tryckmätningarnas osäkerhet skall fastställas och skall inte vara större än ±2 %.

Tåghastighetsmätningens osäkerhet skall fastställas och skall inte vara större än ±1 %.

Trycksignalen skall vara analog och lågpassfiltrerad med ett 75 Hz 6-poligt Butterworth-lågpassfilter eller likvärdigt. För varje tryckgivare och passage skall det maximala tryckvärdet topp till topp under hela passagen Δpm,i beräknas och sedan korrigeras till den undersökta tåghastigheten vtr och till normal densitet ρo. med följande formel: Formula

Med

| Δpi | : | den korrigerade tryckändringen topp till topp |
| --- | --- | --- |
| Δpm,i | : | den uppmätta tryckändringen topp till topp för prov i |
| ρi | : | luftens densitet mätt på provplatsen för prov i |
| vw,x,i | : | den uppmätta vindhastighetskomponenten i x-riktningen för prov i |
| vtr,i | : | den uppmätta tåghastigheten för prov i |
| vtr | : | den undersökta tåghastigheten |
| ρo | : | standarddensiteten 1,225 kg/m3 |

Δpi

:

den korrigerade tryckändringen topp till topp

Δpm,i

:

den uppmätta tryckändringen topp till topp för prov i

ρi

:

luftens densitet mätt på provplatsen för prov i

vw,x,i

:

den uppmätta vindhastighetskomponenten i x-riktningen för prov i

vtr,i

:

den uppmätta tåghastigheten för prov i

vtr

:

den undersökta tåghastigheten

ρo

:

standarddensiteten 1,225 kg/m3

4.2.6.3   Sidvind

Ett tåg anses uppfylla kraven för sidvind om dess karakteristiska vindkurvor (CWC: såsom angivna i bilaga G) för dess mest vindkänsliga fordon är större än eller minst lika stor som en uppsättning karakteristiska referensvindkurvor (CRWC).

Uppsättningen CRWC för att bedöma överensstämmelse för rullande materiel ges i tabellerna 11, 12 13 och 14 för fordon av klass 1 för vilka de karakteristiska vindkurvorna (CWC) skall beräknas med den metod som beskrivs i detalj i bilaga G.

Gränsvärden och motsvarande metoder för tåg med korglutning av klass 1 och fordon av klass 2 ör en öppen fråga.

Tabell 11

Karakteristiska referensvindhastigheter för vinkeln βw=90° (fordon på rakspår med en okompenserad lateral acceleration: aq=0 m/s2).

| Tåghastighet | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med järnvägsbank i (m/s) |
| --- | --- | --- |
| 120 km/h | 38,0 | 34,1 |
| 160 km/h | 36,4 | 31,3 |
| 200 km/h | 34,8 | 28,5 |
| 250 km/h | 32,8 | 25,0 |
| Steg med 50 km/h upp till vtr,max | se rader nedan | se rader nedan |

Tåghastighet

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s)

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med järnvägsbank i (m/s)

120 km/h

38,0

34,1

160 km/h

36,4

31,3

200 km/h

34,8

28,5

250 km/h

32,8

25,0

Steg med 50 km/h upp till vtr,max

se rader nedan

se rader nedan

| Högsta tåghastighet | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med järnvägsbank i (m/s) |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 32,4 | 24,5 |
| vtr,max = 270 km/h | 32,0 | 24,0 |
| vtr,max = 280 km/h | 31,6 | 23,5 |
| vtr,max = 290 km/h | 31,2 | 23,0 |
| vtr,max = 300 km/h | 30,8 | 22,5 |
| vtr,max = 310 km/h | 30,4 | 22,0 |
| vtr,max = 320 km/h | 30,0 | 21,5 |
| vtr,max = 330 km/h | 29,6 | 21,0 |
| vtr,max = 340 km/h | 29,2 | 20,5 |
| vtr,max = 350 km/h | 28,8 | 20,0 |

Högsta tåghastighet

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s)

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med järnvägsbank i (m/s)

vtr,max = 260 km/h

32,4

24,5

vtr,max = 270 km/h

32,0

24,0

vtr,max = 280 km/h

31,6

23,5

vtr,max = 290 km/h

31,2

23,0

vtr,max = 300 km/h

30,8

22,5

vtr,max = 310 km/h

30,4

22,0

vtr,max = 320 km/h

30,0

21,5

vtr,max = 330 km/h

29,6

21,0

vtr,max = 340 km/h

29,2

20,5

vtr,max = 350 km/h

28,8

20,0

Följande är ett exempel på hur tabellen skall användas: För en maximal tåghastighet på 330 km/h, skall CWC-värdena bedömas vid följande hastigheter 120 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 250 km/h, 300 km/h och 330 km/h.

Tabell 12

Karakteristiska referensvindhastigheter för vinkeln βw=90° (fordon i en kurva med aq=0,5 m/s2 och med aq=1,0 m/s2).

| Tåghastighet | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=0,5 m/s2 | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 250 km/h | 29,5 | 26,0 |
| Steg med 50 km/h upp till vtr,max | se rader nedan | se rader nedan |

Tåghastighet

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=0,5 m/s2

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=1,0 m/s2

250 km/h

29,5

26,0

Steg med 50 km/h upp till vtr,max

se rader nedan

se rader nedan

| Högsta tåghastighet | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=0,5 m/s2 | Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 29,1 | 25,6 |
| vtr,max = 270 km/h | 28,7 | 25,2 |
| vtr,max = 280 km/h | 28,3 | 24,8 |
| vtr,max = 290 km/h | 27,9 | 24,4 |
| vtr,max = 300 km/h | 27,5 | 24,0 |
| vtr,max = 310 km/h | 27,1 | 23,6 |
| vtr,max = 320 km/h | 26,7 | 23,2 |
| vtr,max = 330 km/h | 26,3 | 22,8 |
| vtr,max = 340 km/h | 25,9 | 22,4 |
| vtr,max = 350 km/h | 25,5 | 22,0 |

Högsta tåghastighet

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=0,5 m/s2

Karakteristisk referensvindhastighet för fallet med plan mark (utan ballast och räls) i (m/s) för lateral acceleration aq=1,0 m/s2

vtr,max = 260 km/h

29,1

25,6

vtr,max = 270 km/h

28,7

25,2

vtr,max = 280 km/h

28,3

24,8

vtr,max = 290 km/h

27,9

24,4

vtr,max = 300 km/h

27,5

24,0

vtr,max = 310 km/h

27,1

23,6

vtr,max = 320 km/h

26,7

23,2

vtr,max = 330 km/h

26,3

22,8

vtr,max = 340 km/h

25,9

22,4

vtr,max = 350 km/h

25,5

22,0

Tabell 13

Karakteristiska referensvindhastigheter för vtr = vtr,max (fordon på plan mark utan ballast och räls på rakspår)

| Beaktad maximal tåghastighet | Karakteristisk referensvindhastighet i m/s för vinkeln βw |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 32,5 | 33,2 | 35,0 | 38,2 | 43,6 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 260 km/h | 32,1 | 32,8 | 34,5 | 37,7 | 43,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 270 km/h | 31,7 | 32,4 | 34,1 | 37,3 | 42,5 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 280 km/h | 31,3 | 32,0 | 33,7 | 36,8 | 42,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 290 km/h | 30,9 | 31,5 | 33,3 | 36,3 | 41,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 300 km/h | 30,5 | 31,1 | 32,8 | 35,9 | 40,9 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 310 km/h | 30,1 | 30,7 | 32,4 | 35,4 | 40,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 320 km/h | 29,7 | 30,3 | 32,0 | 34,9 | 39,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 330 km/h | 29,3 | 29,9 | 31,6 | 34,5 | 39,3 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 340 km/h | 28,9 | 29,5 | 31,1 | 34,0 | 38,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 350 km/h | 28,5 | 29,1 | 30,7 | 33,5 | 38,2 | 45 | 45 | — |

Beaktad maximal tåghastighet

Karakteristisk referensvindhastighet i m/s för vinkeln βw

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

32,5

33,2

35,0

38,2

43,6

45

45

—

vtr,max = 260 km/h

32,1

32,8

34,5

37,7

43,0

45

45

—

vtr,max = 270 km/h

31,7

32,4

34,1

37,3

42,5

45

45

—

vtr,max = 280 km/h

31,3

32,0

33,7

36,8

42,0

45

45

—

vtr,max = 290 km/h

30,9

31,5

33,3

36,3

41,4

45

45

—

vtr,max = 300 km/h

30,5

31,1

32,8

35,9

40,9

45

45

—

vtr,max = 310 km/h

30,1

30,7

32,4

35,4

40,4

45

45

—

vtr,max = 320 km/h

29,7

30,3

32,0

34,9

39,8

45

45

—

vtr,max = 330 km/h

29,3

29,9

31,6

34,5

39,3

45

45

—

vtr,max = 340 km/h

28,9

29,5

31,1

34,0

38,8

45

45

—

vtr,max = 350 km/h

28,5

29,1

30,7

33,5

38,2

45

45

—

Tabell 14

Karakteristiska referensvindhastigheter för vtr= vtr,max (fordon på en 6 m hög järnvägsbank på rakspår)

| Beaktad maximal tåghastighet | Karakteristisk referensvindhastighet i m/s för vinkeln βw |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 24,6 | 25,0 | 26,1 | 28,4 | 32,0 | 38,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 260 km/h | 24,1 | 24,5 | 25,6 | 27,8 | 31,4 | 37,4 | 45 | 45 |
| vtr,max = 270 km/h | 23,6 | 24,0 | 25,1 | 27,2 | 30,7 | 36,6 | 45 | 45 |
| vtr,max = 280 km/h | 23,1 | 23,5 | 24,6 | 26,7 | 30,1 | 35,8 | 45 | 45 |
| vtr,max = 290 km/h | 22,6 | 23,0 | 24,1 | 26,1 | 29,5 | 35,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 300 km/h | 22,1 | 22,5 | 23,5 | 25,5 | 28,8 | 34,3 | 45 | 45 |
| vtr,max = 310 km/h | 21,7 | 22,0 | 23,0 | 25,0 | 28,2 | 33,5 | 43,0 | 45 |
| vtr,max = 320 km/h | 21,2 | 21,5 | 22,5 | 24,4 | 27,5 | 32,8 | 42,1 | 45 |
| vtr,max = 330 km/h | 20,7 | 21,0 | 22,0 | 23,8 | 26,9 | 32,0 | 41,1 | 45 |
| vtr,max = 340 km/h | 20,2 | 20,5 | 21,4 | 23,2 | 26,3 | 31,3 | 40,1 | 45 |
| vtr,max = 350 km/h | 19,7 | 20,0 | 20,9 | 22,7 | 25,6 | 30,5 | 39,1 | 45 |

Beaktad maximal tåghastighet

Karakteristisk referensvindhastighet i m/s för vinkeln βw

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

24,6

25,0

26,1

28,4

32,0

38,1

45

45

vtr,max = 260 km/h

24,1

24,5

25,6

27,8

31,4

37,4

45

45

vtr,max = 270 km/h

23,6

24,0

25,1

27,2

30,7

36,6

45

45

vtr,max = 280 km/h

23,1

23,5

24,6

26,7

30,1

35,8

45

45

vtr,max = 290 km/h

22,6

23,0

24,1

26,1

29,5

35,1

45

45

vtr,max = 300 km/h

22,1

22,5

23,5

25,5

28,8

34,3

45

45

vtr,max = 310 km/h

21,7

22,0

23,0

25,0

28,2

33,5

43,0

45

vtr,max = 320 km/h

21,2

21,5

22,5

24,4

27,5

32,8

42,1

45

vtr,max = 330 km/h

20,7

21,0

22,0

23,8

26,9

32,0

41,1

45

vtr,max = 340 km/h

20,2

20,5

21,4

23,2

26,3

31,3

40,1

45

vtr,max = 350 km/h

19,7

20,0

20,9

22,7

25,6

30,5

39,1

45

Överlagring av eller likvärdighet med referenskurvorna fås om alla CWC-värden som är relevanta för jämförelse är lika stora eller högre än motsvarande värden i referensuppsättningen.

4.2.6.4   Största tryckförändring i tunnlar

Rullande materiel skall vara aerodynamiskt utformad så att den för en given kombination (referensfall) av tåghastighet och tunneltvärsnitt vid en ensamfärd i en enkel, ej lutande rörliknande tunnel (utan schakt etc.) uppfyller kravet på den karakteristiska tryckförändringen. Kraven ges i tabell 15.

Tabell 15

Krav för ett driftskompatibelt tåg vid solofärd i ej lutande rörliknande tunnel.

| Typ av tåg | Referensfall | Kriterier för referensfallet |
| --- | --- | --- |
| vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| vtr,max<250 km/h | 200 | 53,6 | ≤1 750 | ≤3 000 | ≤3 700 |
| vtr,max≥250 km/h | 250 | 63,0 | ≤1 600 | ≤3 000 | ≤4 100 |

Typ av tåg

Referensfall

Kriterier för referensfallet

vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

vtr,max<250 km/h

200

53,6

≤1 750

≤3 000

≤3 700

vtr,max≥250 km/h

250

63,0

≤1 600

≤3 000

≤4 100

Där vtr är tåghastigheten och Atu är tunnelns tvärsnittsarea.

Överensstämmelsen skall visas på grundval av fullskaliga prov, utförda vid referenshastighet eller högre hastighet i en tunnel med en tvärsnittsarea som ligger så nära referensfallet som möjligt. Korrigeringen till referensförhållande skall göras med validerad simuleringsprogramvara.

Vi bedömning av överensstämmelse för hela tåg eller tågsätt skall bedömningen göras med största tillåtna tåglängd eller sammankopplade tågsätten upp till 400 m.

Vi bedömning av överensstämmelse för lok eller motorvagnar skall bedömningen göras på grundval av två godtyckliga tågkompositioner med en minsta längd på 150 m, en med loket eller motorvagnen som första fordon (för att kontrollera ΔpN) och en med loket eller motorvagnen som sista fordon (för att kontrollera ΔpT). ΔpFr är satt till 1 250 Pa (för tåg med vtr,max < 250 km/h) eller till 1 400 Pa (för tåg med vtr,max ≥ 250 km/h).

Vid bedömning av överensstämmelse enbart för personvagnar skall bedömningen göras på grundval av ett 400 m långt tåg. ΔpN är satt till 1 750 Pa och ΔpT på 700 Pa (för tåg med vtr,max < 250 km/h) eller till 1 600 Pa och 1 100 Pa (för tåg med vtr,max ≥ 250 km/h).

Se EN 14067–5:2006 för uppgifter om avståndet xp mellan ingångsportalen och mätpositionen, definitionerna av ΔpFr, ΔpN, ΔpT, minsta tunnellängd och ytterligare uppgifter om härledningen av den karakteristiska tryckförändringen.

4.2.6.5   Yttre buller

4.2.6.5.1   Inledning

Buller från rullande materiel kan delas upp i stationärt buller, startbuller och förbifartsbuller.

Stationärt buller påverkas i hög grad av hjälpanordningar, såsom kylsystem, luftkonditionering och kompressorer.

Startbuller är en kombination av buller från drivkomponenter, såsom dieselmotorer och kylfläktar, från hjälpanordningar och, ibland, från hjulslirning.

Förbifartsbuller påverkas i hög grad av rulljudet, som uppkommer i samspelet mellan hjul och räls och som är en funktion av fordonets hastighet och vid högre hastigheter av aerodynamiskt ljud.

Rulljudet i sig orsakas av hjulens och rälsens kombinerade ojämnhet och av spårets och hjulparens gångdynamiska egenskaper.

Förutom rulljudet är vid lägre hastigheter även bullret från hjälpanordningar och drivutrustning av betydelse.

Bulleremissionsnivån bestäms av

| — | ljudtrycksnivån, enligt en definierad mätmetod och mikrofonens läge, |
| --- | --- |

—

ljudtrycksnivån, enligt en definierad mätmetod och mikrofonens läge,

| — | den rullande materielens hastighet, |
| --- | --- |

—

den rullande materielens hastighet,

| — | rälsens ojämnhet, |
| --- | --- |

—

rälsens ojämnhet,

| — | spårets dynamiska och ljudalstrande egenskaper. |
| --- | --- |

—

spårets dynamiska och ljudalstrande egenskaper.

Parameteruppsättningen för beskrivning av stationärt buller omfattar

| — | ljudtrycksnivån, enligt en definierad mätmetod och mikrofonens läge |
| --- | --- |

—

ljudtrycksnivån, enligt en definierad mätmetod och mikrofonens läge

| — | driftsförhållandena. |
| --- | --- |

—

driftsförhållandena.

4.2.6.5.2   Gränsvärden för buller från stationära fordon

Gränsvärdena för buller från stationära fordon skall uppnås på ett avstånd av 7,5 m från spårets mittlinje, och 1,2 m över räls överkant. Fordonen som provas skall vara i kvarhållet driftläge, dvs. med den reostatiska ventilationen avstängd och luftkompressor till broms ej i drift, HVAC normal (ej i förkonditioneringsläge) och all annan utrustning i normalt driftsläge. Mätningsförhållandena definieras enligt standarden EN ISO 3095:2005 med de avvikelser som anges i bilaga N till denna TSD. Beteckningen för ljudtrycksnivån är LpAeq,T. Gränsvärdena för buller från fordon enligt de ovan angivna förhållandena ges i tabell 16.

Tabell 16

Gränsvärden LpAeq,T för stationärt buller från rullande materiel. Den angivna nivån för stationärt buller är energimedelvärdet av alla uppmätta värden vid de mätpunkter som anges i bilaga N, avsnitt 1.1, till denna TSD.

| Fordon | LpAeq,T[dB(A)] |
| --- | --- |
| Klass 1 | Klass 2 |
| Elektriska lok | | 75 |
| Diesellok | | 75 |
| Elektriska tågsätt | 68 | 68 |
| Dieseldrivna tågsätt | | 73 |
| Personvagnar | | 65 |

Fordon

LpAeq,T[dB(A)]

Klass 1

Klass 2

Elektriska lok

75

Diesellok

75

Elektriska tågsätt

68

68

Dieseldrivna tågsätt

73

Personvagnar

65

4.2.6.5.3   Gränsvärden för startbuller

Gränsvärdena för startbuller skall uppnås på ett avstånd av 7,5 m från spårets mittlinje, 1,2 m över räls överkant. Mätförhållandena definieras i standarden EN ISO 3095:2005 med de undantag som anges i bilaga N1.2. Beteckningen för ljudnivån är LpAFmax. Gränsvärdena för startbuller från fordon under de ovan angivna förhållandena anges i tabell 17.

Tabell 17

Gränsvärden LpAFmax för startbuller från rullande materiel

| Fordon | LpAFmax[dB(A)] |
| --- | --- |
| Elektriska lok
  P ≥ 4 500 kW (vid hjulring) | 85 |
| Elektriska lok
  P < 4 500 kW (vid hjulring) | 82 |
| Diesellok | 89 |
| Elektriska tågsätt av klass 2 | 82 |
| Elektriska tågsätt av klass 1 | 85 |
| Dieseldrivna tågsätt | 85 |

Fordon

LpAFmax[dB(A)]

Elektriska lok

P ≥ 4 500 kW (vid hjulring)

85

Elektriska lok

P < 4 500 kW (vid hjulring)

82

Diesellok

89

Elektriska tågsätt av klass 2

82

Elektriska tågsätt av klass 1

85

Dieseldrivna tågsätt

85

4.2.6.5.4   Gränsvärden för buller från förbipasserande fordon

Gränsvärdena för förbifartsbuller skall uppnås på ett avstånd av 25 m från referensspårets mittlinje, 3,5 m över räls överkant vid den fordonshastighet som anges i tabell 18 nedan. Beteckningen för ekvivalent kontinuerlig A-vägd ljudnivå är LpAeq,Tp.

Mätningarna skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005 med de undantag som anges i bilaga N1.3 och N1.4.

Provtåget skall bestå av:

| — | i fallet tågsätt, av själva tågsättet, |
| --- | --- |

—

i fallet tågsätt, av själva tågsättet,

| — | i fallet lokomotiv, det lok som skall provas plus fyra personvagnar. Förbifartsbullret för dessa fyra personvagnar LpAeq,Tp mätt 7,5 m från spårets mittlinje 1,2 m över räls överkant och vid 200 km/h på referensspåret skall inte vara högre än 92 dB(A). Alternativt är två lok av samma typ och 8 personvagnar tillåtna i godtycklig konfiguration, |
| --- | --- |

—

i fallet lokomotiv, det lok som skall provas plus fyra personvagnar. Förbifartsbullret för dessa fyra personvagnar LpAeq,Tp mätt 7,5 m från spårets mittlinje 1,2 m över räls överkant och vid 200 km/h på referensspåret skall inte vara högre än 92 dB(A). Alternativt är två lok av samma typ och 8 personvagnar tillåtna i godtycklig konfiguration,

| — | i fallet personvagnar, de fyra personvagnar som skall provas samt ett lok. Förbifartsbullret från loket LpAeq,Tp mätt 7,5 m från spårets mittlinje 1,2 m över räls överkant och vid 200 km/h på referensspåret skall inte vara högre än 97 dB(A). Alternativt är två lok av samma typ och 8 personvagnar tillåtna i godtycklig konfiguration, |
| --- | --- |

—

i fallet personvagnar, de fyra personvagnar som skall provas samt ett lok. Förbifartsbullret från loket LpAeq,Tp mätt 7,5 m från spårets mittlinje 1,2 m över räls överkant och vid 200 km/h på referensspåret skall inte vara högre än 97 dB(A). Alternativt är två lok av samma typ och 8 personvagnar tillåtna i godtycklig konfiguration,

De två senare fallen anges som ”variabel formation” i detta avsnitt.

Gränsvärdena för buller från hela provtåget LpAeq,Tp på 25 m avstånd, 3,5 m över räls överkant ges i tabell 18.

Tabell 18

Gränsvärden LpAeq,Tp för förbifartsbuller från rullande materiel

| Rullande materiel | Hastighet [km/h] |
| --- | --- |
| 200 | 250 | 300 | 320 |
| Klass 1: | Tågsätt | | 87 dB(A) | 91 dB(A) | 92 dB(A) |
| Klass 2: | Tågsätt eller variabla formationer | 88 dB(A) | | | |

Rullande materiel

Hastighet [km/h]

200

250

300

320

Klass 1:

Tågsätt

87 dB(A)

91 dB(A)

92 dB(A)

Klass 2:

Tågsätt eller variabla formationer

88 dB(A)

En marginal på 1 dB(A) godtas på de värden som anges i tabell 18

4.2.6.6   Yttre elektromagnetisk störning

För tåg, med alla typer av traktion, orsakar alstringen och distributionen av elektrisk energi störningar av hög eller låg intensitet genom ledning (t.ex. genom kontaktledningen och rälsen) och genom elektromagnetisk påverkan. Dessutom kan ombordutrustning orsaka störningar.

4.2.6.6.1   Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet

Öppen punkt

4.2.6.6.2   Elektromagnetisk störning

För att undvika att försämra den rullande materielens korrekta funktion på grund av elektromagnetisk störning skall kraven i följande standarder uppfyllas:

| — | EN 50121–3–1:2000 för hela delsystemet Rullande materiel, |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–1:2000 för hela delsystemet Rullande materiel,

| — | EN 50121–3–2:2000 för de olika slagen av ombordutrustning som är känsliga för interferens. |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–2:2000 för de olika slagen av ombordutrustning som är känsliga för interferens.

4.2.7   Skyddssystem

4.2.7.1   Nödutgångar

4.2.7.1.1   Nödutgångar för passagerare

A   Placering

Nödutgångarna skall uppfylla följande villkor:

| — | Avståndet mellan en sittplats för passagerare och en nödutgång skall alltid vara kortare än 16 m. |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan en sittplats för passagerare och en nödutgång skall alltid vara kortare än 16 m.

| — | Det skall finnas minst två nödutgångar i varje fordon som kan framföras med 40 passagerare eller mindre. För fordon som kan framföras med fler än 40 passagerare skall det finnas tre eller fler nödutgångar. Det är inte tillåtet att placera alla nödutgångarna enbart på fordonets ena sida. |
| --- | --- |

—

Det skall finnas minst två nödutgångar i varje fordon som kan framföras med 40 passagerare eller mindre. För fordon som kan framföras med fler än 40 passagerare skall det finnas tre eller fler nödutgångar. Det är inte tillåtet att placera alla nödutgångarna enbart på fordonets ena sida.

| — | Det minsta måttet på öppningen genom nödutgången skall vara 700 mm x 550 mm. Det är tillåtet att placera säten inom detta område. |
| --- | --- |

—

Det minsta måttet på öppningen genom nödutgången skall vara 700 mm x 550 mm. Det är tillåtet att placera säten inom detta område.

B   Användning

Yttre av- och påstigningsdörrar skall i första hand användas som nödutgångar. Om detta inte är möjligt skall det vara möjligt att använda följande nödvägar antingen var för sig eller i kombination:

| — | Därtill avsedda fönster, genom att fönstret eller glaset trycks ut eller genom att glaset krossas. |
| --- | --- |

—

Därtill avsedda fönster, genom att fönstret eller glaset trycks ut eller genom att glaset krossas.

| — | Kupé- och övergångsdörrar, genom snabb borttagning av dörren eller att glaset krossas. |
| --- | --- |

—

Kupé- och övergångsdörrar, genom snabb borttagning av dörren eller att glaset krossas.

| — | Yttre av- och påstigningsdörrar, genom att dessa trycks ut eller genom att glaset krossas. |
| --- | --- |

—

Yttre av- och påstigningsdörrar, genom att dessa trycks ut eller genom att glaset krossas.

C   Skyltning

Nödutgångar skall vara tydligt markerade för passagerare och räddningspersonal med hjälp av lämpliga skyltar.

D   Evakuering via dörrarna

Tåg skall vara utrustade med nödanordningar (nödsteg eller stegar) som medger evakuering av passagerare via av- och påstigningsdörrar när plattform saknas.

4.2.7.1.2   Förarhyttens nödutgångar

I en nödsituation skall evakuering från förarhytten (eller tillträde till tågets inre delar för räddningstjänsten) normalt ske via de påstigningsdörrar som specificeras i avsnitt 4.2.2.6 a.

När dörrarna inte ger direkt tillträde till tågets utsida skall varje förarhytt vara försedd med ett lämpligt sätt för evakuering via sidofönstren eller luckorna på förarhyttens båda sidor. Dessa nödutgångar skall minst ha måtten 500 mm x 400 mm för att släppa ut instängda personer.

4.2.7.2   Brandsäkerhet

I detta avsnitt används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

Elektrisk försörjningsledning – Ledningen mellan strömavtagaren eller strömkällan och huvudkretsbrytaren eller första huvudsäkringen eller säkringarna på fordonet.

Traktionsledningsutrustning – Både traktionsmodulen som definieras i avsnitt 4.2.8.1 och strömutrustningen som matar traktionsmodulen från den elektriska försörjningsledningen.

4.2.7.2.1   Inledning

I detta avsnitt anges krav för att förebygga, detektera och begränsa effekterna av en tågbrand.

Två kategorier anges i detta avsnitt, kategori A och kategori B, som definieras enligt följande:

Brandsäkerhet av kategori A

Rullande materiel med brandsäkerhet av kategori A är utformade och byggda för drift på infrastruktur med tunnlar och/eller broar och upphöjda bandelar som är högst 5 km långa. Tunnlar efter varandra beaktas inte såsom en tunnel om båda följande krav är uppfyllda:

| — | Avståndet mellan dem i fria luften är längre än 500 m. |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan dem i fria luften är längre än 500 m.

| — | Det finns en säker plats för av- och påstigning inom det öppna linjeavsnittet. |
| --- | --- |

—

Det finns en säker plats för av- och påstigning inom det öppna linjeavsnittet.

Brandsäkerhet av kategori B

Rullande materiel med brandsäkerhet av kategori B är utformade och byggda för drift på all infrastruktur (inklusive de med tunnlar och/eller broar och upphöjda bandelar som är längre än 5 km).

För rullande materiel med brandsäkerhet av kategori B anges ytterligare åtgärder i avsnitten 4.2.7.2.3.3 och 4.2.7.2.4 som krävs för att förbättra möjligheten för ett tågs fortsatta drift i händelse av att en brand detekteras när det kör in i en tunnel. Dessa åtgärder är avsedda att göra det möjligt för tåget att nå fram till en lämplig plats att stanna på och medge evakuering av passagerare och personal från tåget till en säker plats.

Det finns inga ytterligare krav för rullande materiel avseende tunnlar som är längre än 20 km eftersom dessa tunnlar är särskilt utrustade för att vara säkra för tåg som överensstämmer med denna TSD. Detaljer kvarstår som öppen punkt i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.2.7.2.2   Åtgärder för att förhindra brand

Vid valet av material och komponenter skall deras egenskaper vid brand beaktas.

Konstruktionsåtgärder skall införas för att förebygga antändning.

Kraven för överensstämmelse behandlas i avsnitt 7.1.6

4.2.7.2.3   Åtgärder för att detektera och kontrollera brand

4.2.7.2.3.1   Branddetektering

Områden med hög brandrisk på rullande materiel skall vara utrustade med ett system som i ett tidigt skede kan detektera brand och som kan initiera lämpliga automatiska åtgärder för att minimera följdriskerna för passagerare och ombordpersonal.

Detta krav skall anses vara uppfyllt genom kontroll av överensstämmelsen med följande krav:

| — | Den rullande materielen skall vara utrustad med ett branddetekteringssystem som i ett tidigt skede kan detektera en brand i följande områden:






  — | Tekniska utrymmen eller skåp, slutna eller ej slutna, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning. |
| --- | --- | --- |

—

Den rullande materielen skall vara utrustad med ett branddetekteringssystem som i ett tidigt skede kan detektera en brand i följande områden:

—

Tekniska utrymmen eller skåp, slutna eller ej slutna, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning.

| — | Tekniska områden med en förbränningsmotor. |
| --- | --- |

—

Tekniska områden med en förbränningsmotor.

| — | I sovvagnar, sovkupéer, personalutrymmen och övergångar och intilliggande förbränningsvärmare. |
| --- | --- |

—

I sovvagnar, sovkupéer, personalutrymmen och övergångar och intilliggande förbränningsvärmare.

| — | Vid aktivering av detekteringssystem i ett tekniskt område krävs följande automatiska åtgärder:






  — | Meddelande till lokföraren. |
| --- | --- | --- |

—

Vid aktivering av detekteringssystem i ett tekniskt område krävs följande automatiska åtgärder:

—

Meddelande till lokföraren.

| — | Avstängning av forcerad ventilation och försörjningen av högspänning och bränsle till den påverkade utrustningen som kan orsaka en utveckling av branden. |
| --- | --- |

—

Avstängning av forcerad ventilation och försörjningen av högspänning och bränsle till den påverkade utrustningen som kan orsaka en utveckling av branden.

| — | Vid aktivering av detekteringssystem i ett sovutrymme krävs följande automatiska åtgärder:






  — | Meddelande till lokföraren och tågchefen som har ansvaret för det påverkade området. |
| --- | --- | --- |

—

Vid aktivering av detekteringssystem i ett sovutrymme krävs följande automatiska åtgärder:

—

Meddelande till lokföraren och tågchefen som har ansvaret för det påverkade området.

| — | För sovutrymmen – aktivering av ett akustiskt lokalt larm i det påverkade området som är tillräckligt för att väcka passagerarna. |
| --- | --- |

—

För sovutrymmen – aktivering av ett akustiskt lokalt larm i det påverkade området som är tillräckligt för att väcka passagerarna.

4.2.7.2.3.2   Brandsläckare

Den rullande materielen skall vara utrustad med lämpliga och tillräckliga bärbara brandsläckare av typen med vatten och tillsatser i enlighet med kraven i EN 3–3:1994; EN 3–6:1999: och EN 3–7:2004 i lämpliga utrymmen.

4.2.7.2.3.3   Brandmotstånd

För brandsäkerhet av klass B skall rullande materiel vara utrustad med fullgoda brandväggar och skiljeväggar på lämpliga platser.

Överensstämmelsen med detta krav skall anses vara uppfyllt genom kontroll av överensstämmelse med följande krav:

| — | Den rullande materielen skall vara utrustad med skiljeväggar som sträcker sig tvärs över hela fordonets bredd i utrymmen för passagerare och personal i varje fordon, med högst 28 m mellanrum som skall uppfylla kraven på skydd under minst 15 minuter. (Med antagande av att branden kan starta på endera sidan om skiljeväggen) |
| --- | --- |

—

Den rullande materielen skall vara utrustad med skiljeväggar som sträcker sig tvärs över hela fordonets bredd i utrymmen för passagerare och personal i varje fordon, med högst 28 m mellanrum som skall uppfylla kraven på skydd under minst 15 minuter. (Med antagande av att branden kan starta på endera sidan om skiljeväggen)

| — | Rullande materiel skall vara utrustad med brandbarriärer som skall uppfylla kraven på skydd och värmeisolering under minst 15 minuter.






  — | Mellan förarhytten och utrymmet bakom den (antagande att branden startar i det bakre utrymmet). |
| --- | --- | --- |

—

Rullande materiel skall vara utrustad med brandbarriärer som skall uppfylla kraven på skydd och värmeisolering under minst 15 minuter.

—

Mellan förarhytten och utrymmet bakom den (antagande att branden startar i det bakre utrymmet).

| — | Mellan förbränningsmotor och intilliggande områden för passagerare och personal. (antagande att branden startar i förbränningsmotorn) |
| --- | --- |

—

Mellan förbränningsmotor och intilliggande områden för passagerare och personal. (antagande att branden startar i förbränningsmotorn)

| — | Mellan utrymmen med elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning och områden för passagerare och personal. (antagande att branden startar i den elektriska försörjningsledningen och/eller traktionsledningsutrustningen) |
| --- | --- |

—

Mellan utrymmen med elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning och områden för passagerare och personal. (antagande att branden startar i den elektriska försörjningsledningen och/eller traktionsledningsutrustningen)

Prov skall utföras i enlighet med kraven i EN 1363–1:1999 med avseende på provning av skiljeväggar.

4.2.7.2.4   Ytterligare åtgärder för att förbättra driftsförmågan

4.2.7.2.4.1   Tåg med brandsäkerhet av alla kategorier

Dessa åtgärder är tillämpliga för rullande materiel som har brandsäkerhet av kategori A eller B i denna TSD.

Dessa åtgärder krävs för att förbättra möjligheten för ett tågs fortsatta drift under 4 minuter i händelse av att en brand detekteras när tåget kör in i ett tunnelavsnitt. Detta krav är utformat så att tåget kan nå fram till en lämplig plats att stanna på och medge evakuering av passagerare och personal från tåget till en säker plats.

Detta krav skall anses vara uppfyllt genom feltillståndsanalys av följande krav:

Bromsarna skall inte automatiskt ansättas för att stanna tåget som en följd av ett systemfel som orsakas av en brand med antagande om att det brinner i ett tekniskt utrymme eller skåp, slutet eller ej slutet, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning eller ett tekniskt område med en förbränningsmotor.

4.2.7.2.4.2   Brandsäkerhet av kategori B

Dessa åtgärder är tillämpliga för rullande materiel som enbart är specificerade som brandsäkra enligt kategori B enligt denna TSD.

Dessa åtgärder krävs för att förbättra möjligheten för ett tågs fortsatta drift under 15 minuter i händelse av att en brand detekteras när tåget kör in i en tunnel. Detta krav är utformat så att tåget kan nå fram till en lämplig plats att stanna på och medge evakuering av passagerare och personal från tåget till en säker plats.

Detta krav skall anses vara uppfyllt genom feltillståndsanalys avseende följande krav:

| — | Bromsar – Bromsarna skall inte automatiskt ansättas för att stanna tåget som en följd av ett systemfel som orsakas av en brand med antagande om att det brinner i ett tekniskt utrymme eller skåp, slutet eller ej slutet, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning eller ett tekniskt område med en förbränningsmotor. |
| --- | --- |

—

Bromsar – Bromsarna skall inte automatiskt ansättas för att stanna tåget som en följd av ett systemfel som orsakas av en brand med antagande om att det brinner i ett tekniskt utrymme eller skåp, slutet eller ej slutet, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning eller ett tekniskt område med en förbränningsmotor.

| — | Traktion – Minst 50 % kvarstående traktion såsom anges i avsnitt 4.2.8.1, skall finnas tillgänglig för drift vid störning, med antagande om att brandkällan är i ett tekniskt utrymme eller skåp, slutet eller ej slutet, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning eller ett tekniskt område med en förbränningsmotor. Om detta krav på kvarstående kapacitet inte kan uppfyllas beroende på traktionsutrustningens uppbyggnad (t.ex. traktionsutrustning endast på en plats i tåget) skall ett automatiskt brandsläckningssystem tillhandahållas i de utrymmen som beskrivs i denna punkt i punktlistan. |
| --- | --- |

—

Traktion – Minst 50 % kvarstående traktion såsom anges i avsnitt 4.2.8.1, skall finnas tillgänglig för drift vid störning, med antagande om att brandkällan är i ett tekniskt utrymme eller skåp, slutet eller ej slutet, som innehåller elektrisk försörjningsledning och/eller traktionsledningsutrustning eller ett tekniskt område med en förbränningsmotor. Om detta krav på kvarstående kapacitet inte kan uppfyllas beroende på traktionsutrustningens uppbyggnad (t.ex. traktionsutrustning endast på en plats i tåget) skall ett automatiskt brandsläckningssystem tillhandahållas i de utrymmen som beskrivs i denna punkt i punktlistan.

4.2.7.2.5   Särskilda åtgärder för tankar som innehåller brandfarliga vätskor

4.2.7.2.5.1   Allmänt

Transformatortankar omfattas endast om de innehåller brandfarliga vätskor

Om tanken delas invändigt med mellanväggar, skall hela tanken uppfylla kraven.

Tankar skall vara så byggda, placerade och skyddade så att de eller tillhörande ledningar inte kan punkteras eller slås sönder av lösa föremål som kastas upp från spåret. Tankar skall inte installeras i följande utrymmen:

| — | Kollissionsenergiupptagande zoner. |
| --- | --- |

—

Kollissionsenergiupptagande zoner.

| — | Sittutrymmen för passagerare och områden som tillfälligt används av passagerare. |
| --- | --- |

—

Sittutrymmen för passagerare och områden som tillfälligt används av passagerare.

| — | Bagageutrymmen. |
| --- | --- |

—

Bagageutrymmen.

| — | Förarhytter. |
| --- | --- |

—

Förarhytter.

Tankar som är konstruerade enligt följande krav skall anses uppfylla de lägsta kraven på stöttålighet.

Om andra material används skall likvärdig säkerhet bevisas.

Tjockleken på väggarna i tankar för brandfarliga vätskor skall minst vara:

| Volym | Stål | Aluminium |
| --- | --- | --- |
| ≤2 000 l | 2,0 mm | 3,0 mm |
| >2 000 l | 3,0 mm | 4,0 mm |

Volym

Stål

Aluminium

≤2 000 l

2,0 mm

3,0 mm

>2 000 l

3,0 mm

4,0 mm

Temperaturen på den brandfarliga vätskan i tanken skall bibehållas under vätskans flampunkt enligt EN ISO 2719 under alla normala driftsförhållanden.

Utformningen av tankar för brandfarliga vätskor skall säkerställa, i den utsträckning som är praktiskt rimligt, att brandfarliga väskor vid fyllning eller tömning eller i händelse av läckage från tanken eller dess ledningar inte kan

| — | komma i kontakt med roterande maskiner, vilket kan ge upphov till en sprejning, |
| --- | --- |

—

komma i kontakt med roterande maskiner, vilket kan ge upphov till en sprejning,

| — | bli indragen i någon sugande anordning t.ex. ventilatorer, kylare etc., |
| --- | --- |

—

bli indragen i någon sugande anordning t.ex. ventilatorer, kylare etc.,

| — | komma i kontakt med heta komponenter eller elektriska anordningar, som kan ge upphov till elektriska gnistor, |
| --- | --- |

—

komma i kontakt med heta komponenter eller elektriska anordningar, som kan ge upphov till elektriska gnistor,

| — | tränga in i skikt med värme- eller ljudisoleringsmaterial. |
| --- | --- |

—

tränga in i skikt med värme- eller ljudisoleringsmaterial.

4.2.7.2.5.2   Särskilda krav för bränsletankar

Fyllningsindikatorer skall finnas som visar 90 % av den nominella bränsletankvolymen.

Indikeringsanordningens visning skall vara lätt att förstå från den plats fyllningen sker.

Det skall säkerställas att brandfarlig vätska inte kan rinna från påfyllningsrör eller andra öppningar under normala lutnings- (rälsförhöjnings-) förhållanden.

För att undvika osäkerhet skall typen av brandfarlig vätska vara tydligt utmärkt vid bränsletankens påfyllningsledning. Märkningen av den brandfarliga vätskan skall anges med text i enlighet med säkerhetsdatablad enligt ISO 11014–1. Följande varningsskyltar skall visas i närheten av påfyllningsledningen:

Varningsskylt enligt direktiv 92/58/EEG

Image

Eller varningsskylt enligt direktiv 92/58/EEG

Image

4.2.7.3   Skydd mot elolyckor

Elektriskt aktiva komponenter skall vara så konstruerade att medveten och omedveten kontakt med ombordpersonal och passagerare förhindras, under normal drift och i händelse av fel på utrustning.

Alla tåg skall vara utrustade med lämpliga verktyg för att jorda fordonen. I lokförarens handbok, som förvaras på tåget, och i underhållshandboken beskrivs användningen av dem.

Rullande materiel skall uppfylla kraven i EN 50153:2002.

Rullande materiel skall uppfylla villkoren i bilaga O till denna TSD vad gäller skydd genom jordning.

4.2.7.4   Yttre lyktor och tyfoner

4.2.7.4.1   Främre och bakre lyktor

4.2.7.4.1.1   Strålkastare

Två vita strålkastare skall finnas längst fram på tåget, placerade horisontellt på samma höjd över rälsöverkanten, symmetriskt i förhållande till centrumlinjen och minst 1 300 mm från varandra. Om en avsmalnande främre del medför att 1 300 mm inte kan uppnås är det tillåtet att minska detta mått till 1 000 mm.

Strålkastare skall vara monterade mellan 1 500 och 2 000 mm över rälsöverkant.

Strålkastarna skall installeras på fordonen så att den vertikala belysningen på ett avstånd större än 100 m är mindre än 0,5 lux vid rälsöverkant.

Kraven för strålkastare som driftkompatibilitetskomponenter anges i avsnitt H.2 i bilaga H.

4.2.7.4.1.2   Positionsljus

Tre vita positionsljus skall finnas längst fram på tåget. Två positionsljus skall vara placerade horisontellt på samma höjd över rälsöverkanten, symmetriskt i förhållande till centrumlinjen och minst 1 300 mm från varandra. Om en avsmalnande främre del medför att 1 300 mm inte kan uppnås är det tillåtet att minska detta mått till 1 000 mm. Det tredje positionsljuset skall placeras centralt ovanför de två lägre lyktorna.

De två lägre positionsljusen skall vara monterade mellan 1 500 och 2 000 mm över rälsöverkant.

Kraven för positionsljus som driftkompatibilitetskomponenter anges i avsnitt H.2 i bilaga H.

4.2.7.4.1.3   Baklyktor

Två röda baklyktor skall finnas längst bak på tåget, placerade horisontellt på samma höjd över rälsöverkanten, symmetriskt i förhållande till centrumlinjen och minst 1 300 mm från varandra. Om en avsmalnande bakre del medför att 1 300 mm inte kan uppnås är det tillåtet att minska detta mått till 1 000 mm.

Baklyktorna skall vara monterade mellan 1 500 och 2 000 mm över rälsöverkant.

Kraven för baklyktor som driftkompatibilitetskomponenter anges i avsnitt H.3 i bilaga H.

4.2.7.4.1.4   Belysningsreglage

En lokförare skall kunna reglera strålkastare och positionsljus från den normala körställningen. Följande funktioner skall finnas:

| i) | Alla lyktor släckta. |
| --- | --- |

i)

Alla lyktor släckta.

| ii) | Avbländade positionsljus tända (dagtids- och mörkertidsanvändning vid dåliga väderförhållanden). |
| --- | --- |

ii)

Avbländade positionsljus tända (dagtids- och mörkertidsanvändning vid dåliga väderförhållanden).

| iii) | Ej avbländade positionsljus tända (dagtids- och mörkertidsanvändning vid normala väderförhållanden). |
| --- | --- |

iii)

Ej avbländade positionsljus tända (dagtids- och mörkertidsanvändning vid normala väderförhållanden).

| iv) | Avbländade strålkastare tända (dagtid och mörkertid enligt lokförarens önskemål). |
| --- | --- |

iv)

Avbländade strålkastare tända (dagtid och mörkertid enligt lokförarens önskemål).

| v) | Helljusstrålkastare tända (dagtid och mörkertid enligt lokförarens önskemål; avbländade strålkastare skall användas när tåg, korsande vägar och stationer passeras). |
| --- | --- |

v)

Helljusstrålkastare tända (dagtid och mörkertid enligt lokförarens önskemål; avbländade strålkastare skall användas när tåg, korsande vägar och stationer passeras).

Baklyktorna längst bak på tåget skall automatiskt tändas när funktion ii), iii), iv) eller v) ovan är vald. Detta krav skall inte vara tillämpligt för variabla formationer.

De yttre lyktorna som är placerade däremellan på tåget skall vara släckta.

Förutom deras normala roll som fram- och baklyktor är det tillåtet att i nödsituationer använda lyktorna på särskilda sätt och i särskilda arrangemang.

4.2.7.4.2   Tyfoner

4.2.7.4.2.1   Allmänt

Tåg skall vara utrustade med tyfoner med två distinkta toner. Ljudsignalernas toner är avsedda att kännas igen såsom från ett tåg och skall inte likna toner från varningsanordningar som används vid vägtransporter eller på fabriker eller andra vanliga varninganordningar. Den godkända tyfonen skall vara något av följande:

| a) | Två tyfoner med olika ljud. De grundläggande frekvenserna för tyfonen skall vara






  hög ton | 370 Hz ± 20 Hz |
| --- | --- | --- |
| låg ton | 311 Hz ± 20 Hz |

a)

Två tyfoner med olika ljud. De grundläggande frekvenserna för tyfonen skall vara

hög ton

370 Hz ± 20 Hz

låg ton

311 Hz ± 20 Hz

eller

| b) | Två tyfoner som ljuder tillsammans som ett ackord (för den höga tonen). De grundläggande frekvenserna för ackordet skall vara






  hög ton | 622 Hz ± 30 Hz |
| --- | --- | --- |
| låg ton | 370 Hz ± 20 Hz |

b)

Två tyfoner som ljuder tillsammans som ett ackord (för den höga tonen). De grundläggande frekvenserna för ackordet skall vara

hög ton

622 Hz ± 30 Hz

låg ton

370 Hz ± 20 Hz

eller

| c) | Två tyfoner som ljuder tillsammans som ett ackord (för den höga tonen). De grundläggande frekvenserna för ackordet skall vara:






  hög ton | 470 Hz ± 25 Hz |
| --- | --- | --- |
| låg ton | 370 Hz ± 20 Hz |

c)

Två tyfoner som ljuder tillsammans som ett ackord (för den höga tonen). De grundläggande frekvenserna för ackordet skall vara:

hög ton

470 Hz ± 25 Hz

låg ton

370 Hz ± 20 Hz

eller

| d) | Tre tyfoner som ljuder tillsammans som ett ackord (för den höga tonen). De grundläggande frekvenserna för ackordet skall vara






  hög ton | 622 Hz ± 30 Hz |
| --- | --- | --- |
| mellanton | 470 Hz ± 25 Hz |
| låg ton | 370 Hz ± 20 Hz |

d)

Tre tyfoner som ljuder tillsammans som ett ackord (för den höga tonen). De grundläggande frekvenserna för ackordet skall vara

hög ton

622 Hz ± 30 Hz

mellanton

470 Hz ± 25 Hz

låg ton

370 Hz ± 20 Hz

4.2.7.4.2.2   Tyfoner och ljudtrycksnivåer

Den A- eller C-vägda ljudtrycksnivån som avges av varje tyfon separat (eller i grupp om de är avsedda att ljuda tillsammans som ett ackord) skall vara mellan 115 dB och 123 dB mätt och kontrollerat i enlighet med den metod som anges nedan. Ljudtrycksnivån 115 dB skall uppnås när lufttrycket i systemet är 5 bar och ljudtrycksnivån 123 dB skall inte överskridas när lufttrycket i systemet är 9 bar.

4.2.7.4.2.3   Skydd

Tyfoner och deras styrsystem skall vara skyddade, i den omfattning som är praktiskt möjlig, från stötar och efterföljande blockering av flygande föremål såsom skräp, damm, snö, hagel och fåglar.

4.2.7.4.2.4   Kontroll av ljudtrycksnivåer

Ljudtrycksnivåerna skall mätas 5 m från tågets främre del, på samma höjd som tyfonen och över mark som är täckt av ny, ren ballast.

Bullermätningen av tyfonen skall utföras på en öppen plats som allmänt sett uppfyller kraven enligt figur 2, där:

D = 5 m.

R ≥ 1,3D =6 ,5 m.

Figur 2

Öppen plats för mätningar av tyfoner

Image

För tryckluftsdrivna tyfoner skall bullermätningarna utföras när lufttrycket i huvudtanken är 5 och 9 bar.

För att påverkan på omgivningen skall bli så liten som möjligt är det tillrådligt att den C-vägda ljudtrycksnivån mätt 5 m från tågets sida, på samma höjd som tyfonen, i linje med främre delen av tyfonen är minst 5 dB lägre än den nivå som mäts framför tåget.

4.2.7.4.2.5   Krav på driftskompatibilitetskomponenter

De grundläggande frekvenserna för tyfonernas toner skall vara antingen

622 Hz ± 30 Hz

eller

470 Hz ± 25 Hz

eller

370 Hz ± 20 Hz

eller

311 Hz ± 20 Hz

4.2.7.5   Lyftnings- och bärgningsförfaranden

Tågtillverkaren skall tillhandahålla järnvägföretaget relevant teknisk information.

4.2.7.6   Inre buller

Bullernivån inuti passagerarfordon anses inte vara en grundparameter och behandlas därför inte i denna TSD.

Bullernivån i förarhytten behandlas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/10/EG av den 6 februari 2003 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (buller) i arbetet och skall tillämpas av järnvägsföretagen och deras personal. För EG-kontrollen av rullande materiel är uppfyllande av kraven i denna TSD tillräckligt. Gränsvärdena anges i tabell 19.

Tabell 19

Gränsvärden LpAeq,T för inre buller i förarhytten i rullande materiel

| Buller i förarhytten | LpAeq,T

  [dB(A)] | Intervall för mätningstid [s] |
| --- | --- | --- |
| Stillastående
  (vid avgivande av akustisk varning i enlighet med avsnitt 4.2.7.4). | 95 | 3 |
| Största tillåtna hastighet.
  (öppen terräng, utan interna eller externa ljudsignaler) | 80 | 60 |

Buller i förarhytten

LpAeq,T

[dB(A)]

Intervall för mätningstid [s]

Stillastående

(vid avgivande av akustisk varning i enlighet med avsnitt 4.2.7.4).

95

3

Största tillåtna hastighet.

(öppen terräng, utan interna eller externa ljudsignaler)

80

60

Mätningarna skall utföras under följande förhållanden:

| — | Dörrar och fönster skall vara stängda. |
| --- | --- |

—

Dörrar och fönster skall vara stängda.

| — | De dragna lasterna skall motsvara minst två tredjedelar av det största tillåtna värdet. |
| --- | --- |

—

De dragna lasterna skall motsvara minst två tredjedelar av det största tillåtna värdet.

| — | För mätningarna vid största tillåtna hastighet skall mikrofonen vara placerad i nivå med förarens öra (i sittande ställning), i mitten av ett horisontalplan från frontrutan till hyttens bakre vägg. |
| --- | --- |

—

För mätningarna vid största tillåtna hastighet skall mikrofonen vara placerad i nivå med förarens öra (i sittande ställning), i mitten av ett horisontalplan från frontrutan till hyttens bakre vägg.

| — | För mätningarna av tyfonens inverkan skall 8 mikrofonpositioner användas, jämnt spridda runt positionen för förarens huvud (i sittande ställning) i ett horisontalplan och med en radie på 25 cm. Det aritmetiska medelvärdet av de 8 värdena skall jämföras mot gränsvärdet. |
| --- | --- |

—

För mätningarna av tyfonens inverkan skall 8 mikrofonpositioner användas, jämnt spridda runt positionen för förarens huvud (i sittande ställning) i ett horisontalplan och med en radie på 25 cm. Det aritmetiska medelvärdet av de 8 värdena skall jämföras mot gränsvärdet.

| — | Hjulen och spåret skall vara i gott körklart skick. |
| --- | --- |

—

Hjulen och spåret skall vara i gott körklart skick.

| — | Den största tillåtna hastigheten skall bibehållas under minst 90 % av mätningstiden. |
| --- | --- |

—

Den största tillåtna hastigheten skall bibehållas under minst 90 % av mätningstiden.

Det är tillåtet att dela upp mätningstiden i flera korta perioder för att förhållandena skall överensstämma med ovanstående villkor.

4.2.7.7   Luftkonditionering

Förarhytter skall vara ventilerade av ett friskluftsflöde på 30 m3/h per person. Det är tillåtet att stänga av detta luftflöde i tunnlar under förutsättning att koldioxidhalten inte överskrider 5 000 ppm förutsatt att den initiala koldioxidhalten är lägre än 1 000 ppm.

4.2.7.8   Förarövervakning

All avsaknad av lokförarens vaksamhet skall detekteras inom 30 till 60 sekunder och skall medföra, om föraren inte reagerar, åtminstone en full automatisk driftbromsning av tåget och ett upphörande av återfyllningen av huvudledningen.

4.2.7.9   System för trafikstyrning och signalering

4.2.7.9.1   Allmänt

Gränssnittsegenskaperna mellan rullande materiel och delsystemet Trafikstyrning och signalering ingår i avsnitt 4.2.1.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006. Bland andra är följande krav i denna TSD högh. Rullande materiel relevanta:

| — | De minsta bromsegenskaperna för tåg specificeras i avsnitt 4.2.4.1. |
| --- | --- |

—

De minsta bromsegenskaperna för tåg specificeras i avsnitt 4.2.4.1.

| — | Kompatibiliteten mellan alla markbaserade detekteringssystem och rullande materiel specificeras i avsnitt 4.2.6.6.1. |
| --- | --- |

—

Kompatibiliteten mellan alla markbaserade detekteringssystem och rullande materiel specificeras i avsnitt 4.2.6.6.1.

| — | Kompatibiliteten mellan fasta detektorer under fordon och de dynamiska spelrummen för dessa fordon specificeras i avsnitt 4.2.3.1. |
| --- | --- |

—

Kompatibiliteten mellan fasta detektorer under fordon och de dynamiska spelrummen för dessa fordon specificeras i avsnitt 4.2.3.1.

| — | Klimat- och miljöförhållanden för ombordutrustning anges i avsnitt 4.2.6.1. |
| --- | --- |

—

Klimat- och miljöförhållanden för ombordutrustning anges i avsnitt 4.2.6.1.

| — | Elektromagnetisk kompatibilitet med ombordutrustning för trafikstyrning specificeras i avsnitt 4.2.6.6.3. |
| --- | --- |

—

Elektromagnetisk kompatibilitet med ombordutrustning för trafikstyrning specificeras i avsnitt 4.2.6.6.3.

| — | Tågegenskaper avseende bromsning (specificeras i avsnitt 4.2.4) och tåglängd (specificeras i avsnitt 4.2.3.5). |
| --- | --- |

—

Tågegenskaper avseende bromsning (specificeras i avsnitt 4.2.4) och tåglängd (specificeras i avsnitt 4.2.3.5).

| — | Elektromagnetisk kompatibilitet med markbaserade system specificeras i avsnitt 4.2.6.6.2. |
| --- | --- |

—

Elektromagnetisk kompatibilitet med markbaserade system specificeras i avsnitt 4.2.6.6.2.

Dessutom är följande funktioner direkt kopplade till parametrar som definieras av delsystemet Trafikstyrning och signalering.

| — | Drift i särskilda feltillstånd och vid störning såsom anges i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006. |
| --- | --- |

—

Drift i särskilda feltillstånd och vid störning såsom anges i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

| — | Övervakning för att säkerställa att tågets hastighet alltid är lägre än eller högst lika stor som största tillåtna hastighet. |
| --- | --- |

—

Övervakning för att säkerställa att tågets hastighet alltid är lägre än eller högst lika stor som största tillåtna hastighet.

Information om egenskaperna för dessa gränssnitt ges i tabell 5.1 A, 5.1 B och 6.1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006. Dessutom anges referens till europeiska standarder och specifikationer, som skall användas såsom en del av bedömningsförfarandet för överensstämmelse för varje egenskap, i bilaga A till TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Placeringen av antennen för ombordsystemet för trafikstyrning och signalering anges i avsnitten 4.2.2 och 4.2.5 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.2.7.9.2   Hjulparets placering

Följande krav på hjulparens placering är kopplade till delsystemet Trafikstyrning och signalering:

Avståndet mellan två på varandra följande axlar på ett fordon skall inte överskrida de värden som anges i avsnitt 2.1.3 i bilaga A till TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Det longitudinella avståndet från den första axeln eller sista axeln till den närmaste fordonsänden, (dvs. närmaste koppel, buffert eller framände) skall överensstämma med kraven som anges i avsnitt 2.1.2 i bilaga A, tillägg 1, i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Avståndet mellan första och sista axeln på ett fordon skall inte vara mindre än det värde som anges i avsnitt 2.1.4 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.2.7.9.3   Hjul

De krav på hjul som är kopplade till delsystemet Trafikstyrning och signalering anges avsnitt 2.2 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Kraven på hjulmaterialets ferromagnetiska kvalitet anges i avsnitt 3.4 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.2.7.10   Koncept för övervakning och diagnostik

De funktioner och den utrustning som anges i denna TSD och upprepas nedan skall övervakas automatiskt eller externt:

| — | Dörrars användning såsom specificeras i avsnitt 4.2.2.4.2.1. |
| --- | --- |

—

Dörrars användning såsom specificeras i avsnitt 4.2.2.4.2.1.

| — | Detektering av instabilitet såsom specificeras i avsnitt 4.2.3.4.5. |
| --- | --- |

—

Detektering av instabilitet såsom specificeras i avsnitt 4.2.3.4.5.

| — | Ombordbaserad övervakning av lagerboxars tillstånd såsom specificeras i avsnitt 4.2.3.3.2.1. |
| --- | --- |

—

Ombordbaserad övervakning av lagerboxars tillstånd såsom specificeras i avsnitt 4.2.3.3.2.1.

| — | Aktivering av passagerarlarm såsom specificeras i avsnitt 4.2.5.3. |
| --- | --- |

—

Aktivering av passagerarlarm såsom specificeras i avsnitt 4.2.5.3.

| — | Bromssystem såsom specificeras i avsnitt 4.2.4.3. |
| --- | --- |

—

Bromssystem såsom specificeras i avsnitt 4.2.4.3.

| — | Detektering av urspårning såsom specificeras i avsnitt 4.2.3.4.11. |
| --- | --- |

—

Detektering av urspårning såsom specificeras i avsnitt 4.2.3.4.11.

| — | Branddetektering såsom specificeras i avsnitt 4.2.7.2.3. |
| --- | --- |

—

Branddetektering såsom specificeras i avsnitt 4.2.7.2.3.

| — | Fel på förarövervakning såsom specificeras i avsnitt 4.2.7.8. |
| --- | --- |

—

Fel på förarövervakning såsom specificeras i avsnitt 4.2.7.8.

| — | Information från delsystemet Trafikstyrning och signalering såsom specificeras i avsnitt 4.2.7.9. |
| --- | --- |

—

Information från delsystemet Trafikstyrning och signalering såsom specificeras i avsnitt 4.2.7.9.

Denna övervakning av funktionerna och utrustningen skall vara kontinuerlig eller utföras med en frekvens som säkerställer pålitlig detektering av fel. För tåg av klass 1 skall detta system även vara kopplat till ombordbaserad registreringsutrustning för tågdata för att medge spårbarhet. För tåg av alla klasser är kraven på registrering för delsystemet Trafikstyrning och signalering såsom de beskrivs i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 obligatoriska.

Lokföraren skall få indikation om sådan detektering och en reaktion av föraren skall krävas.

Lämplig automatisk bromsning krävs när ett funktionsfel uppstår på förarövervakningen eller på ombordsystem för trafikstyrning och signalering.

4.2.7.11   Särskilda specifikationer för tunnlar

4.2.7.11.1   Utrymmen utrustade med luftkonditionering för passagerare och ombordpersonal

Ombordpersonalen skall kunna minimera spridning och inandning av gaser i händelse av brand. I detta syfte skall det vara möjligt att koppla bort och stänga alla yttre ventilationsvägar och stänga av luftkonditioneringen. Det är tillåtet att fjärrutlösa dessa åtgärder i hela tåget eller i enbart ett enskilt fordon.

4.2.7.11.2   Kommunikationssystem

Krav på kommunikationssystem anges i avsnitt 4.2.5.1.

4.2.7.12   Nödbelysningssystem

Tågen skall vara utrustade med ett nödbelysningssystem för skydd och säkerhet på tåget i händelse av olycka. Detta system skall ge en tillräckligt stark belysning i utrymmen för passagerare och i serviceområden enligt följande:

| — | För minst tre timmars driftstid sedan huvudenergiförsörjningen har avbrutits. |
| --- | --- |

—

För minst tre timmars driftstid sedan huvudenergiförsörjningen har avbrutits.

| — | Belysningsnivå på minst 5 lux i nivå med golvet. |
| --- | --- |

—

Belysningsnivå på minst 5 lux i nivå med golvet.

Värden för specifika områden och provningsmetoder enligt punkt 5.3 i EN 13272:2001 skall uppfyllas.

I händelse av brand skall nödbelysningssystemet bibehålla minst 50 % av nödbelysningen i de fordon som inte är påverkade av branden under minst 20 minuter. Detta krav skall anses vara uppfyllt genom en tillfredsställande feltillståndsanalys.

4.2.7.13   Programvara

Programvara som påverkar säkerhetsrelaterade funktioner skall utvecklas och bedömas i enlighet med kraven i EN 50128:2001 och EN 50155:2001/A1:2002.

4.2.7.14   Människa–maskin-gränssnitt (Driver Machine Interface (DMI))

Det europeiska trafikstyrningssystemets bildskärm för förarhytter kvarstår som en öppen punkt.

4.2.7.15   Fordonsidentitet

Öppen punkt

4.2.8   Traktion och elektrisk utrustning

4.2.8.1   Traktionskrav

För att garantera god kompatibilitet med andra tågfunktioner skall de lägsta medelaccelerationerna som beräknas över tiden på ett plant spår vara såsom anges i tabell 20.

Tabell 20

Beräknad minsta medelacceleration

| | Accelerationer för klass 1 [m/s2] | Accelerationer för klass 2 [m/s2] |
| --- | --- | --- |
| 0 till 40 km/h | 0,40 | 0,30 |
| 0 till 120 km/h | 0,32 | 0,28 |
| 0 till 160 km/h | 0,17 | 0,17 |

Accelerationer för klass 1 [m/s2]

Accelerationer för klass 2 [m/s2]

0 till 40 km/h

0,40

0,30

0 till 120 km/h

0,32

0,28

0 till 160 km/h

0,17

0,17

Vid högsta tillåtna driftshastighet på ett plant spår skall tåget fortfarande klara att accelerera med minst 0,05 m/s2.

Eftersom hänsyn måste tas till tillgänglighet, trafikflöde och säker frigång i tunnlar skall tåg uppfylla alla följande villkor:

| — | Prestanda skall uppnås vid nominell spänning. |
| --- | --- |

—

Prestanda skall uppnås vid nominell spänning.

| — | En felaktig traktionsmodul får inte minska effekten för tåg av klass 1 med mer än 25 % och inte mer än 50 % för ett tåg av klass 2. |
| --- | --- |

—

En felaktig traktionsmodul får inte minska effekten för tåg av klass 1 med mer än 25 % och inte mer än 50 % för ett tåg av klass 2.

| — | På ett tåg av klass 1 skall inte ett enskilt fel på kraftmatningsutrustning till traktionsmodulerna minska traktionseffekten med mer än 50 %. |
| --- | --- |

—

På ett tåg av klass 1 skall inte ett enskilt fel på kraftmatningsutrustning till traktionsmodulerna minska traktionseffekten med mer än 50 %.

En traktionsmodul definieras som elektronisk kraftmatningsutrustning för en eller flera traktionsmotorer vilken kan arbeta oberoende av andra moduler.

Under dessa förhållanden skall det vara möjligt för ett tåg med normal last (enligt definition i avsnitt 4.2.3.2) med en traktionsmodul ur drift att starta i den största lutning den troligen kommer att trafikera med en acceleration i storleksordningen 0,05 m/s2. Det skall vara möjligt att köra tåget i detta tillstånd i samma lutning under tio minuter och uppnå 60 km/h.

4.2.8.2   Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion

| a) | För att säkerställa god tillgång till traktion skall tågets konstruktion och beräkningen av dess traktionsprestanda inte anta adhesionsvärden mellan hjul och räls som är större än de värden som ges i tabell 21.
  Tabell 21
  Största tillåtna adhesion mellan hjul och räls vid beräkning av traktionsprestanda






  Vid start och i mycket låg hastighet | 30 % |
| --- | --- | --- |
| Vid 100 km/h | 27,5 % |
| Vid 200 km/h | 19 % |
| Vid 300 km/h | 10 % |

a)

För att säkerställa god tillgång till traktion skall tågets konstruktion och beräkningen av dess traktionsprestanda inte anta adhesionsvärden mellan hjul och räls som är större än de värden som ges i tabell 21.

Tabell 21

Största tillåtna adhesion mellan hjul och räls vid beräkning av traktionsprestanda

Vid start och i mycket låg hastighet

30 %

Vid 100 km/h

27,5 %

Vid 200 km/h

19 %

Vid 300 km/h

10 %

Linjär interpolation skall utföras för mellanliggande hastigheter.

Dessa siffror krävs enbart för konstruktions- och beräkningssyften och inte för bedömning av antislirsystem.

| b) | Drivaxlar skall vara utrustade med ett antislirsystem. Ingen bedömning krävs av detta system. |
| --- | --- |

b)

Drivaxlar skall vara utrustade med ett antislirsystem. Ingen bedömning krävs av detta system.

4.2.8.3   Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning

De elektriska egenskaperna hos rullande materiel med gränssnitt mot delsystemet Energi skall beaktas under följande rubriker:

| — | Spännings- och frekvensvariationer i strömförsörjningen. |
| --- | --- |

—

Spännings- och frekvensvariationer i strömförsörjningen.

| — | Den största effekt som kan tas från kontaktledningen. |
| --- | --- |

—

Den största effekt som kan tas från kontaktledningen.

| — | Effektfaktorn hos växelströmsförsörjningen. |
| --- | --- |

—

Effektfaktorn hos växelströmsförsörjningen.

| — | De korta överspänningar som alstras vid driften av rullande materiel. |
| --- | --- |

—

De korta överspänningar som alstras vid driften av rullande materiel.

| — | Den elektromagnetiska störningen, se avsnitt 4.2.6.6. |
| --- | --- |

—

Den elektromagnetiska störningen, se avsnitt 4.2.6.6.

| — | De andra funktionella gränssnitten som anges i avsnitt 4.2.8.3.7. |
| --- | --- |

—

De andra funktionella gränssnitten som anges i avsnitt 4.2.8.3.7.

4.2.8.3.1   Strömförsörjningens spänning och frekvens

4.2.8.3.1.1   Strömförsörjning.

Tåg skall klara drift inom de spännings- och frekvensområden som anges i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Energi 2006 och specificeras i punkt 4 i EN 50163:2004.

4.2.8.3.1.2   Energiåtermatning

De allmänna villkoren för återmatning av energi till kontaktledningen från återmatande bromsning specificeras i avsnitt 4.2.4.3 i denna TSD och i punkt 12.1.1 i EN 50388:2005.

Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i EN 50388:2005, punkt 14.7.1.

4.2.8.3.2   Största effekt och största strömstyrka som är tillåtet att ta ned från kontaktledningen

Den installerade effekten på höghastighetslinjer bestämmer den tillåtna effektförbrukningen för tåg. Därför skall strömbegränsningsanordningar vara installerade på tågen såsom krävs i kapitel 7 i EN 50388:2005. Bedömning av överensstämmelse skall utföras i enlighet med EN 50388:2005, punkt 14.3.

För likspänningssystem skall strömmen vid stillastående begränsas till de värden som specificeras i avsnitt 4.2.20 i TSD högh. Energi 2006.

4.2.8.3.3   Effektfaktor

De konstruktionsdata som skall användas för effektfaktorn anges i EN 50388:2005, kapitel 6 med följande undantag på bangårdar, anslutningsspår och depåer:

Effektfaktorn för grundvågen skall vara ≥ 0,8 (2) under följande förhållanden:

| — | Tåget är stillastående med traktionskraften avstängd och alla hjälpsystem igång
  och |
| --- | --- |

—

Tåget är stillastående med traktionskraften avstängd och alla hjälpsystem igång

och

| — | den aktiva effekten som tas ned är större än 200 kW. |
| --- | --- |

—

den aktiva effekten som tas ned är större än 200 kW.

Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i kapitel 6 och punkt 14.2 i EN 50388:2005.

4.2.8.3.4   Störningar i energisystemet

4.2.8.3.4.1   Övertonsegenskaper och därtill hörande överspänningar i kontaktledningen

En traktionsenhet skall inte orsaka oacceptabla överspänningar genom att alstra övertoner. En kompatibilitetsbedömning av traktionsenheten skall utföras i enlighet med kraven i punkt 10 i EN 50388:2005, som visar att traktionsenheten inte alstrar övertoner utöver angivna gränsvärden.

4.2.8.3.4.2   Effekter av likströmskomponent i växelströmsförsörjning

Traktionsenheter för växelström skal vara så konstruerade att de är okänsliga för små likströmmar vars värden specificeras i avsnitt 4.2.24 i TSD högh. Energi 2006.

4.2.8.3.5   Energimätare

Om energimätare skall installeras på tåg, skall en anordning användas som kan fungera i alla medlemsstater. Specifikationen för denna anordning kvarstår såsom en öppen punkt.

4.2.8.3.6   Krav på delsystemet Rullande materiel avseende strömavtagare

4.2.8.3.6.1   Strömavtagarens kontaktkraft

a)   Krav avseende medelkontaktkraft

Medelkontaktkraften Fm bildas av de statiska och aerodynamiska komponenterna för kontaktkraften med dynamisk korrigering. F
  m är ett målvärde som skall uppnås för att säkerställa strömavtagningskvalitet utan otillbörlig ljusbågsbildning och för att begränsa slitage och risker för kolslitskenor.

Medelkontaktkraften är en egenskap för strömavtagaren hos en viss rullande materiel, dess placering på tåget och en given vertikal höjning av strömavtagaren.

Rullande materiel och strömavtagare monterade på rullande materiel skall vara konstruerade så att de utövar medelkontaktkraften på kontaktledningen (vid hastigheter högre än 80 km/h) som beskrivs i följande figurer beroende på avsedd användning:

Växelströmssystem: Figur 4.2.15.1 i TSD högh. Energi 2006 (linjekategori I, II och III)

Likspänningssystem: Figur 4.2.15.2 i TSD högh. Energi 2006.

I fallet med tåg med flera strömavtagare i samtidig drift, skall inte kontaktkraften Fm för någon enskild strömavtagare vara större än det värde som ges av den tillämpliga kurvan i figur 4.2.15.1 i TSD högh. Energi 2006 (för växelström) eller figur 4.2.15.2 (för likström).

b)   Inställning av strömavtagarens medelkontaktkraft och integrering i delsystemet Rullande materiel

Rullande materiel skall medge inställning av strömavtagaren för att kunna uppfylla de krav som specificeras i detta avsnitt.

Bedömning av överensstämmelse skall utföras i enlighet med avsnitt 4.2.16.2.4 i TSD högh. Energi 2006.

Strömavtagaren skall vara så konstruerad att den klarar drift med medelkontaktkraften (Fm) för målkurvorna såsom anges i avsnitt 4.2.15 i TSD högh. Energi 2006. För att säkerställa att rullande materiel och dess strömavtagare i drift är lämpliga för de linjer de avses trafikera, skall bedömningen av medelkontaktkraften omfatta mätningar enligt den sökandes behov enligt följande: För varje linjekategori enligt definition i tabell 4.2.9 i TSD högh. Energi 2006 som tåget avses trafikera skall prov utföras

| — | inom området för den nominella kontaktledningshöjden
  och |
| --- | --- |

—

inom området för den nominella kontaktledningshöjden

och

| — | upp till högsta tillåtna hastighet |
| --- | --- |

—

upp till högsta tillåtna hastighet

enligt ansökan från tillverkare, järnvägsföretag eller dess i gemenskapen etablerade ombud, som begärt bedömning

Vid dessa prov skall hastigheten ökas från 150 km/h till högsta tillåtna hastighet med mellanliggande steg som inte är större än 50 km/h vardera för största och minsta höjd. Minsta antalet hastighetsnivåer för rullande materiel av klass 1 är fem steg och för rullande materiel av klass 2 tre steg. Inga prov krävs på mellanliggande höjder för samma kategori av linje.

I registret över rullande materiel skall högsta framgångsrikt provade driftshastigheten för kombinationen av rullande materiel och strömavtagare, för varje linjekategori och för höjdområdet för kontaktledningen för denna linje, anges och därigenom ange den rullande materielens driftsområde.

Varje medlemsstat skall ange relevanta referenslinjer på vilka bedömningen kan utföras. Linjer som överensstämmer med TSD högh. Energi 2006 skall – om sådana finns – väljas som referenslinjer.

c)   Strömavtagarens dynamiska kontaktkraft

Kraven på den dynamiska kontaktkraften anges i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Energi 2006.

4.2.8.3.6.2   Strömavtagares placering

Tåg skall vara konstruerade för att kunna byta mellan ett strömförsörjningssystem eller från en fassektion till en intilliggande utan brygga över endera systemet eller fasskiljande sektioner.

Det är tillåtet att fler än en strömavtagare samtidigt är i kontakt med kontaktledningsutrustningen. I figur 3 illustreras kraven för strömavtagarnas placering.

I enlighet med största tillåtna tåglängd, skall största avstånd mellan första och sista strömavtagaren (L1) vara mindre än 400 m för att kunna hantera de olika typerna av avskiljande sektioner. När fler än en strömavtagare samtidigt är i kontakt med kontaktledningen, skall avståndet mellan en strömavtagare och den tredje i följd märkt som L2 vara mer än 143 m. Avståndet mellan två efterföljande strömavtagare i kontakt med kontaktledningen skall vara större än 8 m för dessa angivna typer av avskiljande sektioner

Om avståndet mellan strömavtagarna inte uppfyller det tidigare kravet skall det finnas en driftregel om att sänka strömavtagare för att medge att tågen kan hantera avskiljande sektioner.

Antalet strömavtagare och deras avstånd skall väljas med beaktande av kraven på strömavtagningsprestanda (såsom de anges i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Energi 2006). Mellanliggande strömavtagare kan ha en godtycklig placering.

Vid drift på växelströmsystem skall tåg med flera strömavtagare inte ha någon elektrisk koppling mellan de strömavtagare som är i drift.

När avståndet mellan på varandra följande strömavtagare är mindre än det avstånd som visas i tabell 4.2.19 i TSD högh. Energi 2006 skall rullande materiel visa genom prov att, för den kontaktledningsutrustning som anges i avsnitt 4.2 i TSD högh. Energi 2006, strömavtagningskvaliteten såsom den anges i avsnitt 4.2.16.1 i TSD högh. Energi 2006 är uppfylld för strömavtagaren med sämst prestanda.

Figur 3

Strömavtagares placering

Image

4.2.8.3.6.3   Strömavtagares isolering mot fordonet

Strömavtagarna skall monteras på fordonens tak och isoleras mot jordning. Isoleringen skall vara fullgod för alla systemspänningar. De datareferenser som skall kontrolleras finns i EN 50163:2004, punkt 4, för systemspänningar och i EN 50124–1:2001, tabell A2, för isoleringskoordineringskrav.

4.2.8.3.6.4   Sänkning av strömavtagare

Rullande materiel skall vara utrustad med en anordning som sänker strömavtagaren om kraven i EN 50206–1:1998, punkt 4.9 inte uppfylls.

Rullande materiel skall sänka strömavtagaren på en tid som uppfyller kraven i EN 50206–1:1998, punkt 4.8 och till det dynamiska isoleringsavståndet enligt EN 50119:2001 tabell 9 antingen initierat av lokföraren eller som ett svar på trafiksstyrningssignaler. Strömavtagaren skall sänkas till spärrat läge på mindre än 10 sekunder.

Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i EN 50206–1:1998, punkterna 6.3.2 och 6.3.3.

4.2.8.3.6.5   Strömavtagningskvalitet

I normal drift skall strömavtagningskvaliteten uppfylla kraven i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Energi 2006. Bedömningen av överensstämmelsen skall göras med en referenskontaktledning. Definitionen av en referenskontaktledning kvarstår som en öppen punkt i TSD högh. Energi 2006.

NQ, procentandelen ljusbåge, anges i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Energi 2006.

Om det i händelse av fel på en strömavtagare som normalt är i drift, krävs fortsatt drift i normal hastighet med en reservströmavtagare, skall värdet på NQ inte vara större än 0,5. Om drift vid normal hastighet inte krävs skall tåget köra i en sådan hastighet att det normala värdet på NQ bibehålls.

4.2.8.3.6.6   Samordning av elskydd

Utformningen av den elektriska skyddskoordineringen skall överensstämma med kraven som beskrivs i punkt 11 i EN 50388:2005.

Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i punkt 14.6 i EN 50388:2005.

4.2.8.3.6.7   Framförande genom fasskiljande sektioner

Tåg som är avsedda för trafik på linjer som är utrustade med trafikstyrnings- och signalanordningar som kommunicerar kraven från avskiljande sektioner på linjen till tågen skall vara utrustade med system som kan ta emot denna information från dessa anordningar.

Påföljande åtgärder skall utlösas automatiskt för tåg av klass 1 som trafikerar sådana linjer.

För tåg av klass 2 som trafikerar sådana linjer krävs inte att åtgärderna är automatiska, men traktionsenheten skall övervaka att lokföraren ingriper och om så krävs agerar.

Dessa anordningar skall åtminstone se till att effektförbrukningen (både för traktions- och hjälpsystem och för lastströmmen till transformatorn) automatiskt sänks till noll och att huvudkretsbrytaren öppnar innan traktionsenheten kommer in i en avskiljande sektion, utan att lokföraren ingriper. När den avskiljande sektionen lämnas skall anordningarna få huvudkretsbrytaren att slutas och effektförbrukningen att återupptas.

Dessutom skall, när fasskiljande sektioner kräver att strömavtagare på ett tåg sänks och därefter höjs, dessa extra åtgärder tillåtas att automatiskt initieras. Dessa funktioner skall svara på ingångssignaler från delsystemet Trafikstyrning och signalering.

4.2.8.3.6.8   Framförande genom systemskiljande sektioner

De tillgängliga alternativen för framförande genom systemseparerande sektioner beskrivs i avsnitten 4.2.22.2 och 4.2.22.3 i TSD högh. Energi 2006.

Före framförande genom systemseparerande sektioner skall traktionsenhetens huvudkretsbrytare öppnas.

När strömavtagare inte sänks från kontaktledningen får endast de elektriska kretsar på traktionsenheten, som omedelbart anpassar sig till strömförsörjningssystemet vid strömavtagare, fortfarande vara anslutna.

Efter framförandet genom en systemseparerande sektion skall en traktionsenhet detektera det nya systemets spänning vid strömavtagaren. Modifieringen av traktionsutrustningens konfiguration skall antingen göras automatiskt eller manuellt.

4.2.8.3.6.9   Strömavtagarnas höjd

Installationen av en strömavtagare på en traktionsenhet skall medge samspel mellan kontaktledningar på höjder mellan 4 800 mm och 6 500 mm över rälsöverkant.

4.2.8.3.7   Driftskompatibilitetskomponenten strömavtagare

4.2.8.3.7.1   Utformning av helheten.

Strömavtagare är anordningar för nedtagning av ström från en eller flera kontaktledningar och för överföring av strömmen till traktionsenheten på vilken de är monterade. De är konstruerade för att medge vertikal rörelse av strömavtagartoppen. Strömavtagartoppen bär kolslitskenorna och deras fästen. Ändarna på strömavtagartoppen har formen av nedåtvända horn.

Strömavtagaren skall uppfylla specificerade prestanda vad gäller högsta tillåtna hastighet och strömöverföringskapacitet. Kraven på strömavtagare anges i punkt 4 i EN 50206–1:1998.

Kraven på dynamiskt beteende och strömavtagarkvalitet skall bedömas i enlighet med avsnitt 4.2.16.2.2 i TSD högh. Energi 2006.

4.2.8.3.7.2   Geometri för strömavtagartopp

Strömavtagartoppar med samma huvudsakliga mått skall användas på alla kategorier av linjer för växelströms- och likspänningssystem. Längden och det ledande området på strömavtagartoppen och dess profil är fastställda för att uppnå driftskompatibilitet. Profilen på strömavtagartoppen skall vara såsom återges i figur 4.

Figur 4

Profil för strömavtagartoppen

Image

| 1 | Horn tillverkade av isolerande material (utskjutande längd 200 mm) |
| --- | --- |

1

Horn tillverkade av isolerande material (utskjutande längd 200 mm)

| 2 | Kolslitskenornas minsta längd 800 mm |
| --- | --- |

2

Kolslitskenornas minsta längd 800 mm

| 3 | Ledande område på kollektorhuvudet 1 200 mm |
| --- | --- |

3

Ledande område på kollektorhuvudet 1 200 mm

| 4 | Längd på strömavtagartoppen 1 600 mm |
| --- | --- |

4

Längd på strömavtagartoppen 1 600 mm

Strömavtagartoppar utrustade med kolslitskenor med oberoende upphängning skall bibehålla överensstämmelse med helhetsprofilen med en statisk kraft på 70 N ansatt i mitten av huvudet. Det tillåtna värdet för snedhet hos strömavtagartoppen anges i punkt 5.2 i EN 50367:2006.

Kontakt mellan kontaktledningen och strömavtagartoppen är möjlig utanför kolslitskenorna och inom hela det ledande området inom begränsade linjeavsnitt under försämrade förhållanden, t.ex. fordonssvajning tillsammans med starka vindar.

4.2.8.3.7.3   Strömavtagares statiska kontaktkraft

Den statiska kontaktkraften är den vertikala kontaktkraft som utövas uppåt av strömavtagartoppen mot kontaktledningen och som orsakas av anordningen för höjning av strömavtagaren, när strömavtagaren är höjd och fordonet stå stilla.

Den statiska kontaktkraften som utövas av strömavtagaren på kontaktledningen, såsom anges i punkt 3.3.5 i EN 50206–1:1998, skall kunna ställas in mellan följande värden:

| — | 40 N till 120 N för växelströmsförsörjningssystem, |
| --- | --- |

—

40 N till 120 N för växelströmsförsörjningssystem,

| — | 50 N till 150 N för likströmsförsörjningssystem. |
| --- | --- |

—

50 N till 150 N för likströmsförsörjningssystem.

Strömavtagarna och deras mekanismer som tillhandahåller erforderliga kontaktkrafter skall säkerställa att en strömavtagare klarar att användas mot kontaktledningsutrustning som överensstämmer med TSD högh. Energi. För detaljer och bedömning hänvisas till punkt 6.3.1 i EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.7.4   Strömavtagares arbetsområde

Strömavtagare skall ha ett arbetsområde som är minst 1 700 mm. Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i punkterna 4.2 och 6.2.3 i EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.7.5   Strömkapacitet

Strömavtagare skall vara konstruerade för den märkström som skall överföras till fordonen. Tillverkaren skall ange märkströmmen. En analys skall visa att strömavtagaren klarar att överföra märkströmmen. Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i punkt 6.13 i EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.8   Driftskompatibilitetskomponenten kolslitskena

4.2.8.3.8.1   Allmänt

Kolslitskenor är de utbytbara delarna av strömavtagartoppen, som är i direkt kontakt med kontaktledningen och som en följd av detta, är utsatta för slitage. Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i punkterna 5.2.2 till 5.2.4, 5.2.6 och 5.2.7 i EN 50405:2006.

4.2.8.3.8.2   Kolslitskenans geometri

Kolslitskenornas längd anges i figur 4.

4.2.8.3.8.3   Material

Det material som används för kolslitskenorna skall vara mekaniskt och elektriskt kompatibelt med kontaktledningens material (såsom specificeras i avsnitt 4.2.11 i TSD högh. Energi 2006) för att undvika onödigt slitage på kontaktledningarnas ytor, därigenom minimeras slitaget både på kontaktledning och kolslitskenor. Rent kol eller kol impregnerat med tillsatsmaterial skall användas i samspel med kontaktledningar som är tillverkade av koppar eller kopparlegeringar. Kolslitskenornas material skall överensstämma med punkt 6.2 i EN 50367:2006.

4.2.8.3.8.4   Detektering av brott på kolslitskena

Kolslitskenor skall vara så konstruerade att alla skador som är kvarstående och som troligen kan skada kontaktledningen initierar en automatisk sänkningsanordning.

Bedömning av överensstämmelse skall utföras enligt kraven i EN 50405:2006, punkt 5.2.5.

4.2.8.3.8.5   Strömkapacitet

Kolslitskenornas material och tvärsnitt skall väljas efter det maximala strömkravet. Märkströmmen skall anges av tillverkaren. Typprov skall visa överensstämmelsen såsom anges i punkt 5.2 i EN 50405:2006.

Kolslitskenor skall klara att överföra den ström som traktionsenheterna drar vid stillastående. Bedömning av överensstämmelse skall utföras i enlighet med EN 50405:2006, punkt 5.2.1.

4.2.8.3.9   Gränssnitt mot strömförsörjningssystem

För tåg med elektrisk traktion anges de huvudsakliga gränssnittskomponenterna mellan delsystemen Rullande materiel och Energi i TSD:erna högh. Rullande materiel och Energi 2006.

De är följande:

| — | Den största effekt som kan tas från kontaktledningen [se avsnitt 4.2.8.3.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.3 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Den största effekt som kan tas från kontaktledningen [se avsnitt 4.2.8.3.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.3 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Den största ström som kan tas vid stillastående [se avsnitt 4.2.8.3.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.20 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Den största ström som kan tas vid stillastående [se avsnitt 4.2.8.3.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.20 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Strömförsörjningens spänning och frekvens [se avsnitt 4.2.8.3.1.1 i denna TSD och avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Strömförsörjningens spänning och frekvens [se avsnitt 4.2.8.3.1.1 i denna TSD och avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Energi 2006]

| — | De överspänningar som alstras i kontaktledningen av övertoner [se avsnitt 4.2.8.3.4 i denna TSD och avsnitt 4.2.25 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

De överspänningar som alstras i kontaktledningen av övertoner [se avsnitt 4.2.8.3.4 i denna TSD och avsnitt 4.2.25 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Elektriska skyddsåtgärder [se avsnitt 4.2.8.3.6.6 i denna TSD och avsnitt 4.2.23 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Elektriska skyddsåtgärder [se avsnitt 4.2.8.3.6.6 i denna TSD och avsnitt 4.2.23 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Strömavtagares placering [se avsnitt 4.2.8.3.6.2 i denna TSD och avsnitten 4.2.19, 4.2.21 och 4.2.22 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Strömavtagares placering [se avsnitt 4.2.8.3.6.2 i denna TSD och avsnitten 4.2.19, 4.2.21 och 4.2.22 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Framförande genom fasskiljande sektioner [se avsnitt 4.2.8.3.6.7 i denna TSD och avsnitt 4.2.21 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Framförande genom fasskiljande sektioner [se avsnitt 4.2.8.3.6.7 i denna TSD och avsnitt 4.2.21 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Framförande genom systemskiljande sektioner [se avsnitt 4.2.8.3.6.8 i denna TSD och avsnitt 4.2.22 i TSD högh. Energi] |
| --- | --- |

—

Framförande genom systemskiljande sektioner [se avsnitt 4.2.8.3.6.8 i denna TSD och avsnitt 4.2.22 i TSD högh. Energi]

| — | Strömavtagares kontaktkraft [se avsnitt 4.2.8.3.6.1 i denna TSD och avsnitten 4.2.14 och 4.2.15 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Strömavtagares kontaktkraft [se avsnitt 4.2.8.3.6.1 i denna TSD och avsnitten 4.2.14 och 4.2.15 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Effektfaktor [se avsnitt 4.2.8.3.3.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.3 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Effektfaktor [se avsnitt 4.2.8.3.3.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.3 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Återmatande bromsning [se avsnitt 4.2.8.3.1.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.4 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Återmatande bromsning [se avsnitt 4.2.8.3.1.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.4 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Geometri för strömavtagartoppen [se avsnitt 4.2.8.3.7.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.13 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Geometri för strömavtagartoppen [se avsnitt 4.2.8.3.7.2 i denna TSD och avsnitt 4.2.13 i TSD högh. Energi 2006]

| — | Strömavtagares gångdynamiska egenskaper och strömavtagningskvaliteten [se avsnitt 4.2.8.3.6.5 i denna TSD och avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Energi 2006] |
| --- | --- |

—

Strömavtagares gångdynamiska egenskaper och strömavtagningskvaliteten [se avsnitt 4.2.8.3.6.5 i denna TSD och avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Energi 2006]

4.2.8.3.10   Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

Den minsta impedansen mellan strömavtagare och hjul på rullande materiel anges i avsnitt 3.6.1 i bilaga A, tillägg 1, till TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.2.9   Service

4.2.9.1   Allmänt

Service och smärre reparationer som krävs för att säkerställa säker återfärd skall kunna utföras på delar av järnvägsnätet som ligger långt från fordonets hemort, även när fordonet är uppställt på en utländsk spåranläggning.

Tåg skall kunna vara uppställda, utan ombordpersonal, med strömförsörjning från kontaktledningen eller hjälpenergikälla avsedd för belysning, luftkonditionering, kylda utrymmen och frysutrymmen etc.

4.2.9.2   Utrustning för utvändig rengöring av tåg

Det skall vara möjligt att rengöra förarhytternas vindrutor både från marken och från plattformshöjderna 550 mm och 760 mm med lämplig (med särskild hänsyn till hälso- och säkerhetsaspekter) rengöringsutrustning, på alla stationer och inrättningar där tågen gör uppehåll eller är uppställda.

Det skall vara möjligt att anpassa hastigheten med vilken tåget passerar tågtvättanläggningen så att den passar alla tågtvättanläggningar, dvs. mellan 2 och 6 km/h.

4.2.9.3   Toalettömningssystem

4.2.9.3.1   Fordonsbaserade tömningssystem

Toalettömningssystemen skall konstrueras så att de medger slutna toaletter (med rent eller återvunnet vatten) att tömmas med tillräckliga intervall, så att tömningen kan utföras efter ett schema på därför avsedda depåer.

Följande anslutningar på rullande materiel är driftskompatibilitetskomponenter.

| — | Tömningsmunstycket 3" (inre del) såsom anges i bilaga M, kapitel VI, figur M VI.1. |
| --- | --- |

—

Tömningsmunstycket 3" (inre del) såsom anges i bilaga M, kapitel VI, figur M VI.1.

| — | Spolningsanslutningen till toalettanken (inre del), vars användning är frivillig, anges i bilaga M, kapitel VI, figur VI.2. |
| --- | --- |

—

Spolningsanslutningen till toalettanken (inre del), vars användning är frivillig, anges i bilaga M, kapitel VI, figur VI.2.

4.2.9.3.2   Mobila tömningsvagnar

Mobila tömningsvagnar är driftskompatibilitetskomponenter.

Mobila toalettömningsinstallationer skall vara kompatibla med egenskaperna hos minst ett fordonsbaserat tömningssystem (som använder rent eller återvunnet vatten).

Mobila tömningsvagnar skall ha alla följande funktioner:

| — | Tömning. |
| --- | --- |

—

Tömning.

| — | Sugning (gränsvärdet för sugningsvakuumet anges till 0,2 bar) |
| --- | --- |

—

Sugning (gränsvärdet för sugningsvakuumet anges till 0,2 bar)

| — | Sköljning (gäller endast tömningsutrustning för toaletter med slutna tankar). |
| --- | --- |

—

Sköljning (gäller endast tömningsutrustning för toaletter med slutna tankar).

| — | Förfyllning eller fyllning av tillsatser (gäller endast tömningsutrustning för toaletter med slutna tankar). |
| --- | --- |

—

Förfyllning eller fyllning av tillsatser (gäller endast tömningsutrustning för toaletter med slutna tankar).

Anslutningarna på tömningsvagnarna (3" för tömning och 1" för sköljning) och tillhörande tätningar skall överensstämma med figurerna M IV.1 respektive M IV.2 i bilaga M, kapitel IV.

4.2.9.4   Inre rengöring av tåg

4.2.9.4.1   Allmänt

En elektrisk strömförsörjningsanslutning med 3 000 VA vid 230 V, 50 Hz, skall tillhandahållas i varje personvagn för drift av industriell rengöringsutrustning. Denna effekt skall finnas tillgänglig samtidigt i alla personvagnar i ett tågsätt. Elektriska uttag inuti tåget skall inte sitta längre från varandra än att ingen del av personvagnen som behöver rengöras är mer än 12 m från ett eluttag.

4.2.9.4.2   Elektriska uttag

De inre eluttagen skall vara kompatibla med kontakter som överensstämmer med CEE 7 standardblad VII (16A-250V, jämför figur 5).

Figur 5

Kontakt enligt CEE 7 standardblad VII (alla mått visas inte)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Mått och toleranser anges endast som information. Mått och toleranser skall vara enligt den standard som hänvisas till.

4.2.9.5   Vattenpåfyllningsutrustning

4.2.9.5.1   Allmänt

Ny utrustning för vattenförsörjning på det driftskompatibla järnvägsnätet skall försörjas med dricksvatten i enlighet med direktiv 98/83/EG och dess drift skall säkerställa att det vatten som levereras i den sista delen av den fasta delen av dessa installationer överensstämmer med den kvalitet som specificeras av samma direktiv för vatten avsett för förbrukning av människor.

4.2.9.5.2   Vattenpåfyllningsadapter

Vattenpåfyllningsadaptrarna är driftskompatibilitetskomponenter, som definieras i bilaga M, kapitel V.

4.2.9.6   Sandpåfyllningsutrustning

Sandboxar fylls normalt vid schemalagda underhållsarbeten i särskilda verkstäder som ansvarar för underhåll av tågsätt. Om så krävs skall dock sand som uppfyller lokala specifikationer för denna användning finnas tillgänglig för fyllning av sandboxar så att rullande materiel kan fortsätta sin kommersiella drift tills den återvänder till sin underhållsanläggning.

4.2.9.7   Särskilda krav för uppställning av tåg

Rullande materiel skall vara så konstruerade att

| — | periodisk övervakning inte krävs när de är uppställda och elektriskt anslutna till ett försörjningssystem, |
| --- | --- |

—

periodisk övervakning inte krävs när de är uppställda och elektriskt anslutna till ett försörjningssystem,

| — | den kan konfigureras för olika funktionsnivåer (t.ex. beredskapsläge, förberedelseläge), |
| --- | --- |

—

den kan konfigureras för olika funktionsnivåer (t.ex. beredskapsläge, förberedelseläge),

| — | frånvaro av spänning inte skadar någon komponent på den rullande materielen. |
| --- | --- |

—

frånvaro av spänning inte skadar någon komponent på den rullande materielen.

4.2.9.8   Bränslepåfyllningsutrustning

Öppen punkt

4.2.10   Underhåll

4.2.10.1   Skyldigheter

Alla underhållsarbeten som vidtas på rullande materiel måste utföras enligt bestämmelserna i denna TSD.

Allt underhåll skall vidtas enligt det underhållsprogram som är tillämpligt för den rullande materielen.

Underhållsprogrammet måste hanteras enligt bestämmelserna i denna TSD.

När leverantören har överlämnat den rullande materielen och leveransen har godkänts skall en enda enhet ta på sig ansvaret för hanteringen av ändringar som påverkar konstruktionens integritet, för underhållet av den rullande materielen och förvaltningen av underhållsprogrammet.

I registret över rullande materiel skall anges vilken enhet som är ansvarig för underhållet av den rullande materielen och förvaltningen av underhållsprogrammet.

4.2.10.2   Underhållsprogram

Underhållsprogrammet skall bestå av

| — | verifikationsrapport för underhållsdata, |
| --- | --- |

—

verifikationsrapport för underhållsdata,

| — | underhållsdokumentationen. |
| --- | --- |

—

underhållsdokumentationen.

4.2.10.2.1   Verifikationsrapport för underhållsdata

I en verifikationsrapport för underhållsdata

| — | beskrivs de metoder som använts för att utforma underhållet, |
| --- | --- |

—

beskrivs de metoder som använts för att utforma underhållet,

| — | beskrivs prov, undersökningar och utförda beräkningar som använts för att utforma underhållet, |
| --- | --- |

—

beskrivs prov, undersökningar och utförda beräkningar som använts för att utforma underhållet,

| — | anges de relevanta uppgifter som använts för detta syfte och styrks deras ursprung, |
| --- | --- |

—

anges de relevanta uppgifter som använts för detta syfte och styrks deras ursprung,

| — | beskrivs de resurser som krävs för underhållet av den rullande materielen. |
| --- | --- |

—

beskrivs de resurser som krävs för underhållet av den rullande materielen.

Denna akt skall innehålla följande:

| — | Namn och avdelning på tillverkaren och/eller det järnvägsföretag som ansvarar för underhållsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Namn och avdelning på tillverkaren och/eller det järnvägsföretag som ansvarar för underhållsprogrammet.

| — | Erfarenheter, principer och metoder som använts för att utforma underhållet av fordonet. |
| --- | --- |

—

Erfarenheter, principer och metoder som använts för att utforma underhållet av fordonet.

| — | Nyttjandeprofiler (gränsvärden för normalt utnyttjande av fordonet (km/månad, klimatgränsvärden, godkända typer av last sov.) som beaktats vid utformningen av underhållet). |
| --- | --- |

—

Nyttjandeprofiler (gränsvärden för normalt utnyttjande av fordonet (km/månad, klimatgränsvärden, godkända typer av last sov.) som beaktats vid utformningen av underhållet).

| — | Utförda prov, undersökningar och beräkningar. |
| --- | --- |

—

Utförda prov, undersökningar och beräkningar.

| — | Relevanta uppgifter som använts för att utforma underhållet och ursprunget till dessa uppgifter (genom erfarenhet, prov osv.). |
| --- | --- |

—

Relevanta uppgifter som använts för att utforma underhållet och ursprunget till dessa uppgifter (genom erfarenhet, prov osv.).

| — | Ansvarighet och spårbarhet för konstruktionsprocessen (namn, kompetens och befattning för författaren och den som godkänt varje dokument). |
| --- | --- |

—

Ansvarighet och spårbarhet för konstruktionsprocessen (namn, kompetens och befattning för författaren och den som godkänt varje dokument).

| — | De resurser som krävs för underhållet (t.ex. nödvändig tid för besiktningar, byte av delar, komponenters livslängd etc.) |
| --- | --- |

—

De resurser som krävs för underhållet (t.ex. nödvändig tid för besiktningar, byte av delar, komponenters livslängd etc.)

4.2.10.2.2   Underhållsdokumentationen

Underhållsdokumentationen består av alla de dokument som är nödvändiga för att förverkliga hantering och utförande av fordonets underhåll. Den skall bestå av följande:

| — | Komponenthierarki och funktionell beskrivning: Hierarkin sätter upp gränser för rullande materiel genom att förteckna alla delar som tillhör den rullande materielen produktstruktur och använder ett lämpligt antal bestämda nivåer. Den sista komponenten skall vara en utbytbar enhet. |
| --- | --- |

—

Komponenthierarki och funktionell beskrivning: Hierarkin sätter upp gränser för rullande materiel genom att förteckna alla delar som tillhör den rullande materielen produktstruktur och använder ett lämpligt antal bestämda nivåer. Den sista komponenten skall vara en utbytbar enhet.

| — | Schematiska kretsscheman, anslutningsscheman och förbindningsscheman. |
| --- | --- |

—

Schematiska kretsscheman, anslutningsscheman och förbindningsscheman.

| — | Reservdelslista: Listan skall innehålla den tekniska beskrivningen av reservdelarna (utbytbara enheterna) för att medge identifiering och anskaffande av rätt reservdelar. |
| --- | --- |

—

Reservdelslista: Listan skall innehålla den tekniska beskrivningen av reservdelarna (utbytbara enheterna) för att medge identifiering och anskaffande av rätt reservdelar.

| — | Gränsvärden av betydelse för säkerhet/driftskompatibilitet: För de komponenter eller delar som är relevanta för säkerheten/driftskompatibiliteten enligt denna TSD. I detta dokument skall de mätbara gränsvärden anges som inte får överskridas under drift (inklusive drift vid störning). Säkerhetskritiska uppgifter (se direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, artikel 14.5 e avseende underhållsschema för fordonet skall ingå i registret över rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Gränsvärden av betydelse för säkerhet/driftskompatibilitet: För de komponenter eller delar som är relevanta för säkerheten/driftskompatibiliteten enligt denna TSD. I detta dokument skall de mätbara gränsvärden anges som inte får överskridas under drift (inklusive drift vid störning). Säkerhetskritiska uppgifter (se direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, artikel 14.5 e avseende underhållsschema för fordonet skall ingå i registret över rullande materiel.

| — | Europeiska rättsliga skyldigheter: När komponenter eller system omfattas av särskilda europeiska rättsliga skyldigheter skall dessa skyldigheter förtecknas. |
| --- | --- |

—

Europeiska rättsliga skyldigheter: När komponenter eller system omfattas av särskilda europeiska rättsliga skyldigheter skall dessa skyldigheter förtecknas.

| — | Underhållsplan.






  — | o Förteckning, schema och kriterier för alla planerade förebyggande underhållsarbeten. |
| --- | --- | --- |

—

Underhållsplan.

—

o Förteckning, schema och kriterier för alla planerade förebyggande underhållsarbeten.

| — | o Förteckning, schema och kriterier för villkorade planerade förebyggande underhållsarbeten. |
| --- | --- |

—

o Förteckning, schema och kriterier för villkorade planerade förebyggande underhållsarbeten.

| — | o Förteckning över relevanta avhjälpande underhållsarbeten. |
| --- | --- |

—

o Förteckning över relevanta avhjälpande underhållsarbeten.

| — | o Underhållsarbeten som styrs av specifika användningsvillkor. |
| --- | --- |

—

o Underhållsarbeten som styrs av specifika användningsvillkor.

Underhållsarbetenas omfattning skall beskrivas.

Observera: Visst underhållsarbete som översyner och mycket omfattande reparationer kanske inte kan fastställas när fordonet tas i drift. I detta fall skall ansvaret för och förfaranden för att besluta om sådana underhållsarbeten beskrivas.

| — | Underhållsinstruktioner.
  För varje underhållsarbete som förtecknas i underhållsplanen förklaras i instruktionerna den rad av uppgifter som skall utföras.
  När underhållsuppgifter är gemensamma för olika arbeten eller gemensamma för olika fordon är det tillåtet av förklara dem i särskilda underhållsfoldrar.
  Instruktionerna och foldrarna skall innehålla följande information:






  — | Specifika verktyg och anordningar inklusive underhållsprogramvara. |
| --- | --- | --- |

—

Underhållsinstruktioner.

För varje underhållsarbete som förtecknas i underhållsplanen förklaras i instruktionerna den rad av uppgifter som skall utföras.

När underhållsuppgifter är gemensamma för olika arbeten eller gemensamma för olika fordon är det tillåtet av förklara dem i särskilda underhållsfoldrar.

Instruktionerna och foldrarna skall innehålla följande information:

—

Specifika verktyg och anordningar inklusive underhållsprogramvara.

| — | Särskilda personalkompetenser som krävs enligt standarder eller föreskrifter (svetsning, oförstörande prov etc.). |
| --- | --- |

—

Särskilda personalkompetenser som krävs enligt standarder eller föreskrifter (svetsning, oförstörande prov etc.).

| — | Allmänna krav avseende mekanik-, el-, tillverknings- eller andra ingenjörsmässig kompetens. |
| --- | --- |

—

Allmänna krav avseende mekanik-, el-, tillverknings- eller andra ingenjörsmässig kompetens.

| — | Yrkes- och arbetsrelaterade hälso- och säkerhetsbestämmelser (inklusive lagstiftning om kontrollerad användning av ämnen som är farliga för hälsa och säkerhet). |
| --- | --- |

—

Yrkes- och arbetsrelaterade hälso- och säkerhetsbestämmelser (inklusive lagstiftning om kontrollerad användning av ämnen som är farliga för hälsa och säkerhet).

| — | Miljöskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Miljöskyddsbestämmelser.

| — | Detaljer om den uppgift som skall utföras, åtminstone






  — | instruktioner för demontering/montering, |
| --- | --- | --- |

—

Detaljer om den uppgift som skall utföras, åtminstone

—

instruktioner för demontering/montering,

| — | underhållskriterier, |
| --- | --- |

—

underhållskriterier,

| — | kontroller och prov, |
| --- | --- |

—

kontroller och prov,

| — | verktyg och material som krävs för att utföra uppgiften, |
| --- | --- |

—

verktyg och material som krävs för att utföra uppgiften,

| — | förbrukningsmateriel som krävs för att utföra uppgiften, |
| --- | --- |

—

förbrukningsmateriel som krävs för att utföra uppgiften,

| — | personlig säkerhets- och skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

personlig säkerhets- och skyddsutrustning.

| — | Prov och förfaranden som skall vidtas efter varje underhållsarbete före idrifttagning. |
| --- | --- |

—

Prov och förfaranden som skall vidtas efter varje underhållsarbete före idrifttagning.

| — | Spårbarhet och protokoll. |
| --- | --- |

—

Spårbarhet och protokoll.

| — | Handbok för felsökning (feldiagnoser) inklusive funktionella och schematiska diagram över systemen. |
| --- | --- |

—

Handbok för felsökning (feldiagnoser) inklusive funktionella och schematiska diagram över systemen.

4.2.10.3   Förvaltning av underhållsprogrammet

Underhållsprogrammet skall tillhandahållas med det första tåget eller fordonet i en serie, antingen av tillverkaren eller järnvägföretaget och underställas de förfaranden som specificeras i avsnitt 6.2.4 i denna TSD, innan fordonet tas i trafik. Detta avsnitt gäller inte prototyper som används för utvärderingssyften.

Efter att ha tagit det första tåget eller fordonet av en serie i trafik är järnvägsföretaget ansvarigt för förvaltningen av underhållsprogrammet som hör till den rullande materielen, för vilken den har Serviceansvar vad gäller bestämmelserna som anges i denna TSD. I detta ingår ett förfarande med regelbunden granskning av underhållsprogrammet för att säkerställa överensstämmelse med de väsentliga kraven.

Underhållsprogrammet måste förvaltas enligt de förfaranden som anges i järnvägsföretagets certifierade säkerhetshanteringssystem.

I de fall då järnvägsföretagen utför underhåll på rullande materiel som de använder, skall de se till att det finns fastställda förfaranden för att hantera underhålls- och driftsdugligheten för den rullande materielen inkluderande följande:

| — | Information i registret över rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Information i registret över rullande materiel.

| — | Redogörelse för egendomsförvaltningen, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av den rullande materielen (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder). |
| --- | --- |

—

Redogörelse för egendomsförvaltningen, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av den rullande materielen (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder).

| — | Programvara i förekommande fall. |
| --- | --- |

—

Programvara i förekommande fall.

| — | Förfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som framkommit som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som framkommit som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet.

| — | Förfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som framkommit som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet och som identifierats under någon underhållsaktivitet. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, som framkommit som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet och som identifierats under någon underhållsaktivitet.

| — | Driftprofiler för rullande materiel (inbegripet, men inte begränsat till totala tillryggalagda kilometrar). |
| --- | --- |

—

Driftprofiler för rullande materiel (inbegripet, men inte begränsat till totala tillryggalagda kilometrar).

| — | Förfaranden för skydd och kontroll av sådana system. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för skydd och kontroll av sådana system.

I enlighet med bestämmelserna i bilaga III till direktiv 2004/49, måste järnvägsföretagens säkerhetsstyrningssystem visa att lämpliga underhållsförfaranden finns och därmed säkerställa fortgående överensstämmelse med de väsentliga kraven och kraven i denna TSD, inklusive kraven i underhållsprogrammet.

I de fall då andra enheter än järnvägsföretagen använder den rullande materielen och är ansvariga för den använda rullande materielens underhåll måste det järnvägsföretag som använder den rullande materielen förvissa sig om att alla relevanta underhållsrutiner finns och verkligen tillämpas. Detta förfarande måste även på lämpligt sätt visas i järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem.

Den enhet som är ansvarig för den rullande materielens underhåll skall se till att pålitlig information om underhållsprocessen, liksom de specificerade uppgifter som skall göras tillgängliga enligt TSD:erna, är tillgängliga för det drivande järnvägföretaget och på begäran från det drivande järnvägföretaget visa att dessa processer garanterar den rullande materielens överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG).

4.2.10.4   Förvaltning av underhållsdokumentationen

Den enhet som är ansvarig för underhållet av den rullande materielen skall säkerställa att det finns processer för förvaltningen av, och säkrad tillgång till, information avseende förvaltning, underhåll och driftsduglighet för den rullande materielen. Andra parter som är driftsmässigt inblandade i denna process skall tillhandahålla den begärda underhållsinformationen. I informationen skall följande ingå:

| — | Registret för rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel.

| — | Konfigureringsstyrningsinformation. |
| --- | --- |

—

Konfigureringsstyrningsinformation.

| — | System för förvaltning av underhållshanteringsinformation, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av den rullande materielen, för vilket parten har ansvaret (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder). |
| --- | --- |

—

System för förvaltning av underhållshanteringsinformation, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av den rullande materielen, för vilket parten har ansvaret (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder).

| — | Hanteringsförfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, inbegripet drifts- eller underhållshändelser, som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet. |
| --- | --- |

—

Hanteringsförfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för rullande materiel, inbegripet drifts- eller underhållshändelser, som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet.

| — | Hanteringsförfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsduglighet för rullande materiel, inbegripet drifts- eller underhållshändelser som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet och som identifierats under något slag av underhållsarbete inklusive reparation av delar. |
| --- | --- |

—

Hanteringsförfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsduglighet för rullande materiel, inbegripet drifts- eller underhållshändelser som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet och som identifierats under något slag av underhållsarbete inklusive reparation av delar.

| — | Driftprofiler för rullande materiel (t.ex. kilometrar). |
| --- | --- |

—

Driftprofiler för rullande materiel (t.ex. kilometrar).

| — | Säkerhetshanteringsprocesser för skydd och kontroll av informationssystemen. |
| --- | --- |

—

Säkerhetshanteringsprocesser för skydd och kontroll av informationssystemen.

4.2.10.5   Genomförande av underhållet

Järnvägföretaget skall schemalägga körscheman så att varje tåg återvänder med spridda intervall till därför avsedda anläggningar där större underhållsarbeten utförs med en frekvens som är överensstämmande med höghastighetstågens konstruktion och driftsäkerhet.

När ett tåg är i ett försämrat tillstånd, skall villkoren enligt vilka visst reparationsarbete kan vidtas för att medge säker återfärd till en därför avsedd anläggning och de särskilda driftsvillkoren överenskommas, från fall till fall, mellan infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretaget eller med ett dokument såsom krävs i avsnitt 4.2.1.

4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

4.3.1   Allmänt

I den omfattning som teknisk kompatibilitet berörs, är dessa delsystemet Rullande materiels gränssnitt mot de andra delsystemen:

| — | Tågens konstruktion |
| --- | --- |

—

Tågens konstruktion

| — | Förarövervakning |
| --- | --- |

—

Förarövervakning

| — | Strömförsörjningssystem |
| --- | --- |

—

Strömförsörjningssystem

| — | Fordonsbaserad trafikstyrningsutrustning |
| --- | --- |

—

Fordonsbaserad trafikstyrningsutrustning

| — | Plattformshöjd. |
| --- | --- |

—

Plattformshöjd.

| — | Dörrstyrning |
| --- | --- |

—

Dörrstyrning

| — | Nödutgångar |
| --- | --- |

—

Nödutgångar

| — | Strålkastare |
| --- | --- |

—

Strålkastare

| — | Nödkoppel |
| --- | --- |

—

Nödkoppel

| — | Hjul/räl kontakt |
| --- | --- |

—

Hjul/räl kontakt

| — | Varmgångsdetektering |
| --- | --- |

—

Varmgångsdetektering

| — | Passagerarlarm |
| --- | --- |

—

Passagerarlarm

| — | Tryckvågseffekter |
| --- | --- |

—

Tryckvågseffekter

| — | Sidvindseffekter |
| --- | --- |

—

Sidvindseffekter

| — | Bromsar oberoende av adhesion mellan hjul och räl |
| --- | --- |

—

Bromsar oberoende av adhesion mellan hjul och räl

| — | Flänssmörjning |
| --- | --- |

—

Flänssmörjning

| — | Flexibilitetskoefficient |
| --- | --- |

—

Flexibilitetskoefficient

Gränssnitten definieras i följande avsnitt för att säkra ett sammanhållet överensstämmande transeuropeiskt järnvägsnät för höghastighetståg.

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, är de funktionella och tekniska specifikationerna för gränssnitten anordnade efter delsystem i följande ordning:

| — | Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Delsystemet Infrastruktur

| — | Delsystemet Energi |
| --- | --- |

—

Delsystemet Energi

| — | Delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

—

Delsystemet Trafikstyrning och signalering

| — | Delsystemet Drift |
| --- | --- |

—

Delsystemet Drift

För vart och ett av dessa gränssnitt har specifikationerna anordnats i samma ordning som i avsnitt 4.2, enligt följande:

| — | Strukturer och mekaniska delar. |
| --- | --- |

—

Strukturer och mekaniska delar.

| — | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler. |
| --- | --- |

—

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.

| — | Bromsning. |
| --- | --- |

—

Bromsning.

| — | Information för och kommunikation med passagerare. |
| --- | --- |

—

Information för och kommunikation med passagerare.

| — | Klimat- och miljöförhållanden. |
| --- | --- |

—

Klimat- och miljöförhållanden.

| — | Skyddssystem. |
| --- | --- |

—

Skyddssystem.

| — | Traktion och elektrisk utrustning. |
| --- | --- |

—

Traktion och elektrisk utrustning.

| — | Service. |
| --- | --- |

—

Service.

| — | Underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhåll.

Följande förteckning är gjord för att ange vilka delsystem som hare ett gränssnitt till grundparametrar i denna TSD.

| — | Strukturer och mekaniska delar (avsnitt 4.2.2):

  Tågens konstruktion (avsnitt 4.2.1.2): Delsystemet Drift.
  Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg (avsnitt 4.2.2.2): Delsystemet Drift.
  Fordonsstrukturens hållfasthet (avsnitt 4.2.2.3): Inga gränssnitt har identifierats.
  Av- och påstigning (avsnitt 4.2.2.4): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Toaletter (avsnitt 4.2.2.4): Delsystemet Drift

  Förarhytt (avsnitt 4.2.2.6): Delsystemen Infrastruktur och Trafikstyrning och signalering.
  Frontruta och tågets front (avsnitt 4.2.2.7): Delsystemet Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

—

Strukturer och mekaniska delar (avsnitt 4.2.2):

Tågens konstruktion (avsnitt 4.2.1.2): Delsystemet Drift.

Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg (avsnitt 4.2.2.2): Delsystemet Drift.

Fordonsstrukturens hållfasthet (avsnitt 4.2.2.3): Inga gränssnitt har identifierats.

Av- och påstigning (avsnitt 4.2.2.4): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Toaletter (avsnitt 4.2.2.4): Delsystemet Drift

Förarhytt (avsnitt 4.2.2.6): Delsystemen Infrastruktur och Trafikstyrning och signalering.

Frontruta och tågets front (avsnitt 4.2.2.7): Delsystemet Trafikstyrning och signalering.

| — | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler (avsnitt 4.2.3):

  Kinematisk lastprofil (avsnitt 4.2.3.1): Delsystemet Infrastruktur.
  Statisk axellast (avsnitt 4.2.3.2): Delsystemen Infrastruktur och Trafikstyrning och signalering.
  Parametrar för rullande materiel, som påverkar markbaserade tågövervakningssystem (avsnitt 4.2.3.3): Delsystemen Infrastruktur, Trafikstyrning och signalering och Drift.
  Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel (avsnitt 4.2.3.4): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Största tillåtna tåglängd (avsnitt 4.2.3.5): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Maximala lutningar (avsnitt 4.2.3.6): Delsystemet Infrastruktur.
  Minsta kurvradie (avsnitt 4.2.3.7): Delsystemet Infrastruktur.
  Flänssmörjning (avsnitt 4.2.3.8): Delsystemet Infrastruktur.
  Fjädringskoefficient (avsnitt 4.2.3.9): Delsystemet Energi.
  Sandning (avsnitt 4.2.3.10): Delsystemen Trafikstyrning och signalering och Drift.
  Aerodynamiska effekter på ballast (avsnitt 4.2.3.11): Delsystemen Infrastruktur och Drift. |
| --- | --- |

—

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler (avsnitt 4.2.3):

Kinematisk lastprofil (avsnitt 4.2.3.1): Delsystemet Infrastruktur.

Statisk axellast (avsnitt 4.2.3.2): Delsystemen Infrastruktur och Trafikstyrning och signalering.

Parametrar för rullande materiel, som påverkar markbaserade tågövervakningssystem (avsnitt 4.2.3.3): Delsystemen Infrastruktur, Trafikstyrning och signalering och Drift.

Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel (avsnitt 4.2.3.4): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Största tillåtna tåglängd (avsnitt 4.2.3.5): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Maximala lutningar (avsnitt 4.2.3.6): Delsystemet Infrastruktur.

Minsta kurvradie (avsnitt 4.2.3.7): Delsystemet Infrastruktur.

Flänssmörjning (avsnitt 4.2.3.8): Delsystemet Infrastruktur.

Fjädringskoefficient (avsnitt 4.2.3.9): Delsystemet Energi.

Sandning (avsnitt 4.2.3.10): Delsystemen Trafikstyrning och signalering och Drift.

Aerodynamiska effekter på ballast (avsnitt 4.2.3.11): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

| — | Bromsning (avsnitt 4.2.4):

  Bromsprestanda (avsnitt 4.2.4.1): Delsystemen Trafikstyrning och signalering och Drift.
  Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning (avsnitt 4.2.4.2): Inga gränssnitt har identifierats.
  Krav på bromssystem (avsnitt 4.2.4.3): Delsystemen Energi och Drift.
  Driftbromsprestanda (avsnitt 4.2.4.4): Inga gränssnitt har identifierats.
  Virvelströmsbromsar (avsnitt 4.2.4.5): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg (avsnitt 4.2.4.6): Delsystemet Drift

  Bromsprestanda i branta lutningar (avsnitt 4.2.4.7): Delsystemen Infrastruktur och Drift. |
| --- | --- |

—

Bromsning (avsnitt 4.2.4):

Bromsprestanda (avsnitt 4.2.4.1): Delsystemen Trafikstyrning och signalering och Drift.

Gränsvärde för adhesion mellan hjul och räl vid bromsning (avsnitt 4.2.4.2): Inga gränssnitt har identifierats.

Krav på bromssystem (avsnitt 4.2.4.3): Delsystemen Energi och Drift.

Driftbromsprestanda (avsnitt 4.2.4.4): Inga gränssnitt har identifierats.

Virvelströmsbromsar (avsnitt 4.2.4.5): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg (avsnitt 4.2.4.6): Delsystemet Drift

Bromsprestanda i branta lutningar (avsnitt 4.2.4.7): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

| — | Information för och kommunikation med passagerare (avsnitt 4.2.5):

  Kommunikationssystem (avsnitt 4.2.5.1): Delsystemet Drift

  Informationsskyltar för passagerare (avsnitt 4.2.5.2): Inga gränssnitt har identifierats.
  Passagerarlarm (avsnitt 4.2.5.3): Delsystemen Infrastruktur och Drift. |
| --- | --- |

—

Information för och kommunikation med passagerare (avsnitt 4.2.5):

Kommunikationssystem (avsnitt 4.2.5.1): Delsystemet Drift

Informationsskyltar för passagerare (avsnitt 4.2.5.2): Inga gränssnitt har identifierats.

Passagerarlarm (avsnitt 4.2.5.3): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

| — | Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6):

  Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6.1): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält (avsnitt 4.2.6.2): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Sidvind (avsnitt 4.2.6.3): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Största tryckförändring i tunnlar (avsnitt 4.2.6.4): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Yttre buller (avsnitt 4.2.6.5): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Yttre elektromagnetisk störning (avsnitt 4.2.6.6): Delsystemen Energi och Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

—

Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6):

Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6.1): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält (avsnitt 4.2.6.2): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Sidvind (avsnitt 4.2.6.3): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Största tryckförändring i tunnlar (avsnitt 4.2.6.4): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Yttre buller (avsnitt 4.2.6.5): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Yttre elektromagnetisk störning (avsnitt 4.2.6.6): Delsystemen Energi och Trafikstyrning och signalering.

| — | Skyddssystem (avsnitt 4.2.7):

  Nödutgångar (avsnitt 4.2.7.1): Delsystemet Drift.
  Brandsäkerhet (avsnitt 4.2.7.2): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Skydd mot elolyckor (avsnitt 4.2.7.3): Inga gränssnitt har identifierats.
  Yttre lyktor (avsnitt 4.2.7.4): Delsystemen Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering och Drift.
  Tyfon (avsnitt 4.2.7.4): Delsystemet Drift.
  Lyftnings- och bärgningsförfaranden (avsnitt 4.2.7.5): Delsystemet Drift.
  Inre buller (avsnitt 4.2.7.6): Delsystemet Drift.
  Luftkonditionering (avsnitt 4.2.7.7): Delsystemen Infrastruktur och Drift.
  Förarövervakning (avsnitt 4.2.7.8): Delsystemet Drift.
  System för trafikstyrning och signalering (avsnitt 4.2.7.9): Delsystemet Trafikstyrning och signalering

  Koncept för övervakning och diagnostik (avsnitt 4.2.7.10): Delsystemen Trafikstyrning och signalering och Drift.
  Särskilda specifikationer för tunnlar (avsnitt 4.2.7.11): Delsystemen Infrastruktur, Trafikstyrning och signalering och Drift.
  Nödbelysningssystem (avsnitt 4.2.7.12): Inga gränssnitt har identifierats.
  Programvara (avsnitt 4.2.7.13): Inga gränssnitt har identifierats. |
| --- | --- |

—

Skyddssystem (avsnitt 4.2.7):

Nödutgångar (avsnitt 4.2.7.1): Delsystemet Drift.

Brandsäkerhet (avsnitt 4.2.7.2): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Skydd mot elolyckor (avsnitt 4.2.7.3): Inga gränssnitt har identifierats.

Yttre lyktor (avsnitt 4.2.7.4): Delsystemen Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering och Drift.

Tyfon (avsnitt 4.2.7.4): Delsystemet Drift.

Lyftnings- och bärgningsförfaranden (avsnitt 4.2.7.5): Delsystemet Drift.

Inre buller (avsnitt 4.2.7.6): Delsystemet Drift.

Luftkonditionering (avsnitt 4.2.7.7): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

Förarövervakning (avsnitt 4.2.7.8): Delsystemet Drift.

System för trafikstyrning och signalering (avsnitt 4.2.7.9): Delsystemet Trafikstyrning och signalering

Koncept för övervakning och diagnostik (avsnitt 4.2.7.10): Delsystemen Trafikstyrning och signalering och Drift.

Särskilda specifikationer för tunnlar (avsnitt 4.2.7.11): Delsystemen Infrastruktur, Trafikstyrning och signalering och Drift.

Nödbelysningssystem (avsnitt 4.2.7.12): Inga gränssnitt har identifierats.

Programvara (avsnitt 4.2.7.13): Inga gränssnitt har identifierats.

| — | Traktion och elektrisk utrustning (avsnitt 4.2.8)

  Traktionskrav (avsnitt 4.2.8.1): Delsystemet Drift.
  Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion (avsnitt 4.2.8.2): Delsystemet Drift.
  Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning (avsnitt 4.2.8.3): Delsystemen Energi, Trafikstyrning och signalering och Drift. |
| --- | --- |

—

Traktion och elektrisk utrustning (avsnitt 4.2.8)

Traktionskrav (avsnitt 4.2.8.1): Delsystemet Drift.

Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion (avsnitt 4.2.8.2): Delsystemet Drift.

Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning (avsnitt 4.2.8.3): Delsystemen Energi, Trafikstyrning och signalering och Drift.

| — | Service (avsnitt 4.2.9): Delsystemen Infrastruktur och Drift. |
| --- | --- |

—

Service (avsnitt 4.2.9): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

| — | Underhåll (avsnitt 4.2.10): Delsystemen Infrastruktur och Drift. |
| --- | --- |

—

Underhåll (avsnitt 4.2.10): Delsystemen Infrastruktur och Drift.

4.3.2   Delsystemet Infrastruktur

4.3.2.1   Av– och påstigning

I avsnitt 4.2.2.4.1 i denna TSD specificeras placeringen av fotstegen för av- och påstigning. Denna placering beror på läget för plattformskanten, som specificeras i avsnitten 4.2.20.4 och 4.2.20.5 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.2   Förarhytt

I avsnitt 4.2.2.6 i denna TSD anges att förarhytten skall vara tillgänglig från tågets båda sidor från marken och från plattformen. Plattformens höjd från räls överkant anges i avsnitt 4.2.20.4 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.3   Kinematisk lastprofil

I avsnitt 4.2.3.1 i denna TSD anges att rullande materiel skall överensstämma med en av de kinematiska lastprofilerna som anges i bilaga C till TSD konv. Godsvagnar. Motsvarande infrastrukturprofil anges i avsnitt 4.2.3 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje den kinematiska lastprofil som skall uppfyllas av den rullande materielen på denna linje.

4.3.2.4   Statisk axellast

I avsnitt 4.2.3.2 i denna TSD anges de största statiska axellaster som är tillåtna för olika typer av rullande materiel. Motsvarande specifikationer återges i avsnitt 4.2.13 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.5   Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

I avsnitt 4.2.3.3.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende varmgångsdetektering med markbaserad varmgångsdetekteringsutrustning. De minsta kraven på infrastrukturprofilen avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.3 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.6   Rullande materiels gångdynamiska egenskaper och hjulprofiler

I avsnitt 4.2.3.4 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende rullande materiels gångdynamiska egenskaper och särskilt parametrar för hjulprofilen. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur och särskilt rälsprofilens parametrar återges i avsnitten 4.2.9, 4.2.10, 4.2.11, 4.2.12 och 5.3.1.1 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.7   Största tillåtna tåglängd

I avsnitt 4.2.3.5 i denna TSD specificeras den största tillåtna tåglängden. Den största plattformslängden specificeras i avsnitt 4.2.20.2 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje den minsta plattformslängd som höghastighetståg avses göra uppehåll vid.

4.3.2.8   Maximala lutningar

I avsnitt 4.2.3.6 i denna TSD anges att tåg skall kunna starta, trafikera och stanna på alla linjer som de avsedda att trafikera. De maximala lutningarna anges i avsnitt 4.2.5 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje den maximala lutningen.

4.3.2.9   Minsta kurvradie

I avsnitt 4.2.3.7 i denna TSD anges att tåg skall kunna klara den minsta kurvradien på alla linjer som de avsedda att trafikera. Den minsta kurvradien specificeras i avsnitten 4.2.6, 4.2.8 och 4.2.25 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje den minsta kurvradien för höghastighetsspår och uppställningsspår.

4.3.2.10   Flänssmörjning

Det finns inte något gränssnitt avseende flänssmörjning mot TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.11   Ballastsprut/”flygande ballast”

I avsnitt 4.2.3.11 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende aerodynamiska effekter på ballast. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.27 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.12   Virvelströmsbroms

I avsnitt 4.2.4.5 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende användningen av virvelströmsbromsar. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.13 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje villkoren för användning av virvelströmsbromsar.

4.3.2.13   Bromsprestanda i branta lutningar

I avsnitt 4.2.4.7 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende bromsprestanda i branta lutningar. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.5 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje de maximala lutningarna.

4.3.2.14   Passagerarlarm

Det finns inte något gränssnitt avseende passagerarlarm mot TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.15   Klimat- och miljöförhållanden

Det finns inte något gränssnitt avseende klimat- och miljöförhållanden mot TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.16   Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält

I avsnitt 4.2.6.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende tågs aerodynamiska belastningar i fritt fällt. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitten 4.2.4, 4.2.14.7 och 4.4.3 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.17   Sidvind

I avsnitt 4.2.6.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende sidvind. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.17 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.18   Största tryckförändring i tunnlar

I avsnitt 4.2.6.4 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende största tryckförändring i tunnlar. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.19   Yttre buller

I avsnitt 4.2.6.5 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende yttre buller från rullande materiel. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.19 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.20   Brandsäkerhet

I avsnitt 4.2.7.2 i denna TSD anges särskilda specifikationer avseende brandsäkerhet för tåg som trafikerar tunnlar och/eller upphöjda banavsnitt som är längre än 5 km. Specifikationerna avseende delsystemet Infrastruktur avseende tunnlar och/eller upphöjda linjeavsnitt anges i avsnitt 4.2.21 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje var tunnlar och/eller upphöjda linjeavsnitt med en längd större än 5 km finns och hur de identifieras.

4.3.2.21   Strålkastare

Det finns ett gränssnitt mellan strålkastarna (avsnitt 4.2.7.4.1.1 i denna TSD) i form av ljusstyrka och egenskaperna hos de reflekterande kläderna på personal som arbetar på eller nära spåret som beskrivs i avsnitt 4.7 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.22   Särskilda specifikationer för tunnlar

I avsnitt 4.2.7.11 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende drift i tunnlar. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.21 i TSD högh. Infrastruktur 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje var tunnlarna finns och hur de identifieras.

4.3.2.23   Service

I avsnitt 4.2.9 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende Service. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Infrastruktur återges i avsnitt 4.2.26 i TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.2.24   Underhåll

Det finns inte något gränssnitt avseende underhåll mot TSD högh. Infrastruktur 2006.

4.3.3   Delsystemet Energi.

4.3.3.1   Reserverad

4.3.3.2   Krav på bromssystem

I avsnitten 4.2.4.3 och 4.2.8.3.1.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende kraven på återmatande bromsning. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Energi återges i avsnitt 4.2.4 i TSD högh. Energi 2006 och i infrastrukturregistret anges för varje linje var dessa specifikationer gäller.

4.3.3.3   Utvändig elektromagnetisk störning

I avsnitt 4.2.6.6 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende yttre elektromagnetisk störning. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Energi återges i avsnitt 4.2.6 i TSD högh. Energi 2006.

4.3.3.4   Strålkastare

Det finns ett gränssnitt mellan strålkastarna (avsnitt 4.2.7.4.1.1 i denna TSD) i form av ljusstyrka och egenskaperna hos de reflekterande kläderna på personal som arbetar på eller nära spåret som beskrivs i avsnitt 4.7 i TSD högh. Energi 2006.

4.3.3.5   Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning

I avsnitt 4.2.8.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende strömförsörjning. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Energi återges i avsnitten 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.2.9.1, 4.2.9.2, 4.2.10, 4.2.11, 4.2.14, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.18, 4.2.19, 4.2.20, 4.2.21, 4.2.22, 4.2.23, 4.2.24 och 4.2.25 i TSD högh. Energi 2006. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Energi som berör kontaktledningens placering, återges i avsnitt 4.2.9 i TSD högh. Energi 2006.

4.3.4   Delsystemet Trafikstyrning och signalering

4.3.4.1   Förarhytt

I avsnitt 4.2.2.6 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende lokförarens sikt ut mot signalerna. Signalernas placering specificeras i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.2   Frontruta och tågets front

I avsnitt 4.2.2.7 i denna TSD anges att frontrutan inte skall ändra signalernas färg. Signalernas färg specificeras i avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.3   Statisk axellast

I avsnitt 4.2.3.2 i denna TSD specificeras minsta axellaster. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitt 4.2.11 och i bilaga A, tillägg 1, avsnitt 3.1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.4   Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

I avsnitt 4.2.3.3.2.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende parametrar, som påverkar markbaserade tågövervakningssystem och särskilt hjulparens elektriska motstånd och varmgångsdetektering. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitten 4.2.10 och 4.2.11 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 och i dess bilaga A, tillägg 1, avsnitt 1 till 4.

4.3.4.5   Sandning

I avsnitt 4.2.3.10 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende begränsning av sandning avseende gränssnittet mot delsystemet Trafikstyrning och signalering. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitt 4.2.11 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 och i dess bilaga A, tillägg 1, avsnitt 4.1.

4.3.4.6   Bromsprestanda

I avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD anges att en infrastrukturförvaltare tillåts fastställa ytterligare krav på grund av olika system för trafikstyrning och signalering av klass B på deras del av järnvägsnätet. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 och i infrastrukturregistret anges dessa specifikationer.

I avsnitt 4.2.4.7 i denna TSD specificeras bromskapaciteten i branta lutningar och i avsnitt 6.2.1.2 och i bilaga C till TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 anges hur information avseende begränsande lutningar överförs till tåget.

4.3.4.7   Elektromagnetisk störning

I avsnitt 4.2.6.6 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende elektromagnetisk störning. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitt 4.2.12.2 och i bilaga A, avsnitt A6 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.8   System för trafikstyrning och signalering

I avsnitt 4.2.7.9 i denna TSD specificeras detaljerna för egenskaper hos rullande materiel relaterade till system för trafikstyrning och signalering, och speciellt placering av hjul och löpverk. Motsvarande specifikationer avseende hjulparsplacering och hjul återges i avsnitt 4.2.11 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 och i dess bilaga A, tillägg 1. Placeringen av antennen för ombordsystemet för trafikstyrning och signalering anges i avsnitten 4.2.2 och 4.2.5 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

I avsnitt 4.2.7.9.1 i denna TSD anges att drift särskilt vid störning av delsystemet Trafikstyrning och signalering anges i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006. I avsnitt 4.2.7.14 i denna TSD specificeras det europeiska trafikstyrningssystemets bildskärm för förarhytter. De krav som är specifika för delsystemet Trafikstyrning och signalering ingår i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.9   Koncept för övervakning och diagnostik

I avsnitt 4.2.7.10 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende koncept för övervakning och diagnostik. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitt 4.2.2 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.10   Särskilda specifikationer för tunnlar

I avsnitt 4.2.7.11 i denna TSD anges att luftintags- och utloppsspjäll på luftkonditioneringssystem får vara stängda vid färd genom tunnlar. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering avseende överföring från marken av signal för att stänga eller öppna dessa spjäll återges i avsnitten 4.2.2 och 4.2.3 och i bilaga A, index 7 och 33 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.11   Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning

I avsnitten 4.2.8.3.6.9 och 4.2.8.3.6.10 i denna TSD anges att ombordutrustning måste uppfylla de krav som överförs av anordningar tillhörande delsystemet Trafikstyrning och signalering vid passering av fas- och systemskiljande sektioner tillhörande delsystemet Energi. Motsvarande specifikationer avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering återges i avsnitten 4.2.2 och 4.2.3 och i bilaga A, index 7 och 33 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

4.3.4.12   Strålkastare

Det finns ett gränssnitt mellan strålkastarna (avsnitt 4.2.7.4.1.1 i denna TSD) i form av ljusstyrka och egenskaperna hos de reflekterande kläderna på personal som arbetar på eller nära spåret som beskrivs i avsnitt 4.7 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

I avsnitt 4.2.16 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006 anges att de återreflekterande skyltarna skall uppfylla kraven för drift i enlighet med avsnitt 4.2.7.4.1.1 i TSD högh. Rullande materiel 2006.

4.3.5   Delsystemet Drift

4.3.5.1   Tågens konstruktion

I avsnitt 4.2.1.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende tågens konstruktion. I avsnitt 4.2.2.5 och bilagorna H, J och L i TSD högh. Drift 2006 anges reglerna för tågens sammansättning.

4.3.5.2   Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg

I avsnitt 4.2.2.2 i denna TSD och dess bilaga K specificeras detaljerna för rullande materiel avseende drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg och särskilt kraven avseende drift i del 2 av bilaga K. Motsvarande specifikationer återges i avsnitten 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 och 4.2.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.3   Av- och påstigning

I avsnitt 4.2.2.4 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende fotsteg och dörrar för av- och påstigande passagerare. Motsvarande specifikationer återges i avsnitt 4.2.2.4 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.4   Toaletter

I avsnitt 4.2.2.5 i denna TSD specificeras kraven på toalettspolningssystemet. Det finns inga specifikationer om regler för utarbetandet av tömningsscheman för och skötsel av toaletterna i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.5   Frontruta och tågets front

I avsnitt 4.2.2.7 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende frontrutan. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för sikt återges i avsnitt 4.3.2.4 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.6   Egenskaper hos rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

I avsnitt 4.2.3.3.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende övervakning av lagerboxars tillstånd. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för drift i händelse av att fel detekteras återges i avsnitt 4.2.3.6 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.7   Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel

I avsnitt 4.2.3.4 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för drift i händelse av att instabil gång upptäcks återges i avsnitt 4.2.3.6 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.8   Största tillåtna tåglängd

I avsnitt 4.2.3.5 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende största tillåtna tåglängd. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för drift när tågets längd och plattformens längd inte överensstämmer återges i avsnitten 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 och 4.2.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.9   Sandning

I avsnitt 4.2.3.10 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende sandning. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för manuell sandning eller avbrytande av automatisk sandning av lokföraren återges i avsnitt C.1 i bilaga B och i bilaga H till TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.10   Ballastsprut/”flygande ballast”

I avsnitt 4.2.3.11 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende ballastsprut/”flygande ballast”. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för hastighetsrestriktioner, vid behov, återges i avsnitt 4.2.1.2.2.3 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.11   Bromsprestanda

I avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende bromsprestanda. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för användning av bromsen återges i avsnitten 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 och 4.2.2.6.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.12   Krav på bromssystem

I avsnitt 4.2.4.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende krav på bromssystem. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för användning av bromsen återges i avsnitten 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 och 4.2.2.6.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.13   Virvelströmsbromsar

I avsnitt 4.2.4.5 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende virvelströmsbromsar. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för användning av virvelströmsbromsar återges i avsnitt 4.2.2.6.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.14   Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg

I avsnitt 4.2.4.6 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende skydd av ett stillastående tåg. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för säkring av tåget när parkeringsbromsen inte räcker till återges i avsnitt 4.2.2.6.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.15   Bromsprestanda i branta lutningar

I avsnitt 4.2.4.7 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende bromsprestanda i branta lutningar. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för hastighetsrestriktioner återges i avsnitten 4.2.1.2.2.3 och 4.2.2.6.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.16   Kommunikationssystem

I avsnitt 4.2.5.1 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende krav på kommunikationssystem. Det finns inga specifikationer avseende reglerna för användning av kommunikationssystem i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.17   Passagerarlarm

I avsnitt 4.2.5.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende passagerarlarm. Motsvarande specifikationer återges i avsnitt 4.2.2.4 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.18   Klimat- och miljöförhållanden

I avsnitt 4.2.6.1 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende klimat- och miljöförhållanden. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för användning av rullande materiel som inte överensstämmer med aktuella klimat- och miljöförhållanden återges i avsnitten 4.2.2.5 och 4.2.3.3.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.19   Aerodynamiska belastningar från tåg i fritt fält

I avsnitt 4.2.6.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende tågs aerodynamiska belastningar i fritt fällt. Det finns inga specifikationer avseende säkerhetsreglerna för spårarbetare och passagerare på plattformar i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.20   Sidvind

I avsnitt 4.2.6.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende sidvind. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för hastighetsrestriktioner vid behov återges i avsnitten 4.2.1.2.2.3 och 4.2.3.6 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.21   Största tryckförändring i tunnlar

I avsnitt 4.2.6.4 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende största tryckförändring i tunnlar. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för hastighetsrestriktioner vid behov återges i avsnitten 4.2.1.2.2.3 och 4.2.3.6 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.22   Yttre buller

I avsnitt 4.2.6.5 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende yttre buller. Motsvarande specifikationer återges i avsnitt 4.2.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.23   Nödutgångar

I avsnitt 4.2.7.1 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende nödutgångar. Motsvarande specifikationer återges i avsnitten 4.2.3.6 och 4.2.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.24   Brandsäkerhet

I avsnitt 4.2.7.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende brandsäkerhet. Motsvarande specifikationer avseende förfarande i händelse av brand ombord återges i avsnitten 4.2.3.6 och 4.2.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.25   Yttre lyktor och tyfon

I avsnitt 4.2.7.4 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende yttre lyktor och tyfon. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för användning av yttre lyktor och tyfon återges i avsnitten 4.2.2.1.2, 4.2.2.1.3 och 4.2.2.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.26   Lyftnings- och bärgningsförfaranden

I avsnitt 4.2.7.5 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende lyftnings- och bärgningsförfaranden. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för lyftnings- och bärgningsförfaranden återges i avsnitt 4.2.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.27   Inre buller

I avsnitt 4.2.7.6 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende inre buller, som beror på driftsförhållanden. Det finns ingen specifikation i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.28   Luftkonditionering

I avsnitt 4.2.7.7 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende luftkonditionering. Det finns inga specifikationer avseende reglerna för avbrytande av friskluftsflöde i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.29   Förarövervakning

I avsnitt 4.2.7.8 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende förarövervakning. Motsvarande specifikationer återges i avsnitten 4.3.3.2 och 4.3.3.7 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.30   Koncept för övervakning och diagnostik

I avsnitt 4.2.7.10 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende koncept för övervakning och diagnostik. Ytterligare krav återges i avsnitt 4.2.3.5.2 och i bilagorna H och J till TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.31   Särskilda specifikationer för tunnlar

I avsnitt 4.2.7.11 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende särskilda specifikationer för tunnlar. Motsvarande specifikationer avseende förfaranden för förhindrande av inandning av rök i händelse av en brand nära tåget återges i avsnitten 4.2.1.2.2.1, 4.2.3.7 och 4.6.3.2.3.3 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.32   Traktionskrav

I avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende traktionskrav. Motsvarande specifikationer avseende förfaranden för att beakta sådana prestanda återges i avsnitten 4.2.2.5 och 4.2.3.3.2 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.33   Krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion

I avsnitt 4.2.8.2 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende krav på adhesion mellan hjul och räl vid traktion. Motsvarande specifikationer avseende åtgärder i händelse av försämrad adhesion mellan hjul och räl återges i avsnitten 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 och 4.2.1.2.2 och i avsnitt C i bilaga B till TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.34   Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning

I avsnitt 4.2.8.3 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende strömförsörjning. Motsvarande specifikationer avseende förfaranden i händelse av nedsatt funktionalitet för strömförsörjningssystemet, reglerna för användning av strömavtagare och de regler som skall tillämpas vid framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner återges i avsnitten 4.2.3.6 och 4.2.1.2.2 och i bilaga H till TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.35   Service

I avsnitt 4.2.9 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende Service. Det finns ingen specifikation avseende förfarande för Service i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.36   Fordonsidentitet

I avsnitt 4.2.7.15 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende fordonsidentitet. Motsvarande specifikationer avseende reglerna för identifiering av fordon återges i avsnitt 4.2.2.3 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.37   Siktlinje mot signaler

I avsnitt 4.2.2.6 i denna TSD specificeras detaljerna för rullande materiel avseende signalers synbarhet. Specifikationerna avseende motsvarande driftsregler återges i avsnitten 4.3.1.1, 4.3.2.4 och 4.3.3.6 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.38   Nödutgångar

I avsnitt 4.2.7.1 i denna TSD specificeras detaljerna avseende nödutgångar. Motsvarande specifikationer återges i avsnitt 4.2.2.4 i TSD högh. Drift 2006.

4.3.5.39   Människa–maskin-gränssnitt (Driver Machine Interface(DMI))

I avsnitt 4.2.7.14 i denna TSD specificeras detaljerna för det europeiska trafikstyrningssystemets bildskärm för förarhytter. Specifikationerna avseende motsvarande driftsregler återges i avsnitt 4.3.2.3 och i bilaga A1 till TSD högh. Drift 2006.

4.4   Driftsregler

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, är driftsreglerna som är specifika för delsystemet Rullande materiel och som omfattas av denna TSD de som förtecknas i avsnitt 4.3.5 ovan.

Följande driftsregler utgör inte någon del av bedömningen av rullande materiel.

Villkoren för drift vid nedsatt funktionalitet utgör en del av säkerhetshanteringssystemen hos ett järnvägsföretag (se avsnitt 4.2.1 a).

Dessutom skall driftsregler genomföras för att säkerställa att ett tåg som stannar i en lutning, som anges i avsnitt 4.2.4.6 i denna TSD (Skydd mot oavsiktlig rullning av stillastående tåg), hålls kvar på mekanisk väg av personalen inom två timmar.

Körscheman skall ta hänsyn till behoven av Service och schemalagt underhåll.

Reglerna för användning av kommunikationssystem, passagerarlarm och nödutgångar, såväl som användningen av dörrar för av- och påstigning och av luftkonditioneringsspjäll skall utarbetas av järnvägsföretaget.

Säkerhetsreglerna för banarbetare och passagerare på plattformar skall utarbetas av infrastrukturförvaltaren.

Driftsvillkoren skall utfärdas av järnvägsföretaget för att bullernivån i förarhytten skall hållas inom de gränsvärden som föreskrivs av parlamentets och rådets direktiv 2003/10/EG av den 6 februari 2003 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikalisk påverkan (buller), avseende egenskaperna för rullande materiel såsom anges i avsnitt 4.2.7.6 i denna TSD.

Specifikationerna avseende förfaranden för hjälp till funktionshindrade är en öppen punkt, i avvaktan på att TSD konv. Tillgänglighet för funktionshindrade skall finnas tillgänglig.

Plomberingarna av nödbromshandtaget skall ersättas efter användning.

Förfaranden för lyftning och undsättning skall upprättas av järnvägsföretaget och skall beskriva såväl metoden som resurserna som behövs för att lyfta och undsätta ett urspårat tåg eller ett tåg som inte kan flyttas på normalt sätt.

4.5   Underhållsregler

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, beskrivs de underhållsregler som är specifika för delsystemet Rullande materiel och som omfattas av denna TSD i avsnitten:

| — | 4.2.3.3.1 Elektriskt motstånd för hjulpar |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1 Elektriskt motstånd för hjulpar

| — | 4.2.3.3.2.1 Varmgångsdetektering på tåg av klass 1 |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.1 Varmgångsdetektering på tåg av klass 1

| — | 4.2.3.3.2.2 Varmgångsdetektering på de tåg av klass 2 som kräver varmgångsdetektering av lagerboxar |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.2 Varmgångsdetektering på de tåg av klass 2 som kräver varmgångsdetektering av lagerboxar

| — | 4.2.3.4.8 Driftvärden för ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.8 Driftvärden för ekvivalent konicitet

| — | 4.2.7.3 Skydd mot elolyckor |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 Skydd mot elolyckor

och särskilt i avsnitten:

| — | 4.2.9 Service |
| --- | --- |

—

4.2.9 Service

| — | 4.2.10 Underhåll |
| --- | --- |

—

4.2.10 Underhåll

Underhållsreglerna skall vara sådana att de gör det möjligt för rullande materiel att uppfylla de bedömningskriterier som anges i kapitel 6 under hela sin livslängd.

Den part som ansvarar för förvaltningen av underhållsprogrammet, såsom anges i avsnitt 4.2.10, skall ange toleranser och lämpliga intervall för att säkerställa ständig överensstämmelse. Denna part ansvarar även för att fastställa gränsvärden för drift när dessa inte anges i denna TSD.

Detta innebär att de bedömningsförfaranden som beskrivs i kapitel 6 i denna TSD skall uppfyllas för typgodkännande, men att de inte nödvändigtvis är lämpliga för underhåll. Alla tester behöver inte utföras vid varje underhållstillfälle och de som utförs kan ha större toleranser.

Kombinationen av ovanstående garanterar kontinuerlig överensstämmelse med de väsentliga kraven under den rullande materielens livslängd.

4.6   Yrkesmässiga kvalifikationer

De yrkesmässiga kvalifikationer som krävs för drift av delsystemet Rullande materiel kommer att omfattas av TSD högh. Drift 2006.

Kompetenskraven för underhåll av delsystemet högh. Rullande materiel skall beskrivas i detalj i underhållsplanen (se avsnitt 4.2.10.2.2).

4.7   Hälso- och säkerhetskrav

Bestämmelserna för hälsa och säkerhet avseende buller, vibrationer och luftkonditionering för personal i serviceutrymmen skall inte avvika från minimibestämmelserna för passagerare.

Utöver kraven som anges i avsnitten 4.2.2.6 (förarhytt), 4.2.2.7 (frontruta och tågets front), 4.2.7.1.2 (förarhyttens nödutgång), 4.2.7.2.3.3 (brandmotstånd), 4.2.7.6 (inre buller), 4.2.7.7 (luftkonditionering) och i underhållsplanen (se avsnitt 4.2.10) finns inga ytterligare krav avseende hälsa och säkerhet för underhålls- och driftspersonal i denna TSD.

4.8   Registren över infrastruktur och rullande materiel

4.8.1   Infrastrukturregistret

Kraven på innehållet i infrastrukturregistret för höghastighetståg med avseende på delsystemet högh. Rullande materiel specificeras i följande avsnitt:

| — | 1.2 Geografiskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

—

1.2 Geografiskt tillämpningsområde

| — | 4.2.3.4.3 Gränsvärden för spårkrafter |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 Gränsvärden för spårkrafter

| — | 4.2.3.5 Maximala lutningar |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 Maximala lutningar

| — | 4.2.3.7 Minsta kurvradie |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 Minsta kurvradie

| — | 4.2.4.1 Minsta bromsprestanda |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 Minsta bromsprestanda

| — | 4.2.4.3 Krav på bromssystem |
| --- | --- |

—

4.2.4.3 Krav på bromssystem

| — | 4.2.4.5 Virvelströmsbromsar |
| --- | --- |

—

4.2.4.5 Virvelströmsbromsar

| — | 4.2.4.7 Bromsprestanda i branta lutningar |
| --- | --- |

—

4.2.4.7 Bromsprestanda i branta lutningar

| — | 4.2.6.1 Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

—

4.2.6.1 Klimat- och miljöförhållanden

| — | 4.2.6.6.1 Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1 Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet

| — | 4.2.7.7 Luftkonditionering |
| --- | --- |

—

4.2.7.7 Luftkonditionering

| — | 4.2.8.3 Elförsörjningens egenskaper |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 Elförsörjningens egenskaper

| — | 4.3.2.3 Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

—

4.3.2.3 Kinematisk lastprofil

| — | 4.3.2.7 Största tillåtna tåglängd |
| --- | --- |

—

4.3.2.7 Största tillåtna tåglängd

| — | 4.3.2.8 Maximala lutningar |
| --- | --- |

—

4.3.2.8 Maximala lutningar

| — | 4.3.2.9 Minsta kurvradie |
| --- | --- |

—

4.3.2.9 Minsta kurvradie

| — | 4.3.2.12 Virvelströmsbroms |
| --- | --- |

—

4.3.2.12 Virvelströmsbroms

| — | 4.3.2.13 Bromsprestanda i branta lutningar |
| --- | --- |

—

4.3.2.13 Bromsprestanda i branta lutningar

| — | 4.3.2.14 Passagerarlarm |
| --- | --- |

—

4.3.2.14 Passagerarlarm

| — | 4.3.2.20 Brandsäkerhet |
| --- | --- |

—

4.3.2.20 Brandsäkerhet

| — | 4.3.2.22 Särskilda specifikationer för tunnlar |
| --- | --- |

—

4.3.2.22 Särskilda specifikationer för tunnlar

| — | 4.3.3.2 Krav på bromssystem |
| --- | --- |

—

4.3.3.2 Krav på bromssystem

| — | 4.3.4.6 Bromsprestanda |
| --- | --- |

—

4.3.4.6 Bromsprestanda

Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att de uppgifter som tillhandahålls för införande i infrastrukturregistret är korrekta.

4.8.2   Registret för rullande materiel

Registret för rullande materiel skall omfatta följande obligatoriska uppgifter för all rullande materiel för höghastighetståg, som överensstämmer med denna TSD såsom de förtecknas i bilaga I.

Vid ändring av registreringsmedlemsstat skall innehållet i registret för rullande materiel för den rullande materielen föras över från den ursprungliga registreringsstaten till den nya registreringsstaten.

Uppgifterna i registret för rullande materiel är nödvändiga för

| — | medlemsstaten, för att bekräfta att den rullande materielen för höghastighetståg uppfyller kraven enligt denna TSD, |
| --- | --- |

—

medlemsstaten, för att bekräfta att den rullande materielen för höghastighetståg uppfyller kraven enligt denna TSD,

| — | infrastrukturförvaltaren, för att bekräfta att den rullande materielen för höghastighetståg är kompatibel med infrastrukturen som den avses trafikera, |
| --- | --- |

—

infrastrukturförvaltaren, för att bekräfta att den rullande materielen för höghastighetståg är kompatibel med infrastrukturen som den avses trafikera,

| — | järnvägsföretaget, för att bekräfta att den rullande materielen för höghastighetståg är lämplig för företagets driftskrav. |
| --- | --- |

—

järnvägsföretaget, för att bekräfta att den rullande materielen för höghastighetståg är lämplig för företagets driftskrav.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1   Definition

Enligt artikel 2 d i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, avses med driftskompatibilitetskomponenter ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg är direkt eller indirekt beroende av”.

Begreppet ”komponent” omfattar såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex. programvara.

Driftkompatibilitetskomponenter som beskrivs i avsnitt 5.3 är komponenter, vars teknologi, konstruktion, material, tillverknings- och bedömningsförfaranden är fastställda och möjliggör specificering och kontroll av dem oberoende av tillhörande delsystem, enligt bilaga IV till direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG).

5.2   Innovativa lösningar

Såsom nämnts i avsnitt 4 i denna TSD, kan innovativa lösningar kräva nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder. Dessa specifikationer och bedömningsmetoder skall utvecklas genom det förfarande som beskrivs i avsnittet 6.1.4.

5.3   Förteckning över komponenter

Driftskompatibilitetskomponenterna omfattas av relevanta bestämmelser i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och förtecknas nedan:

Automatkoppel

Drag- och stötinrättningskomponenter

Övergångskoppel för bogsering och undsättning

Förarhytters vindrutor

Hjul

Strålkastare

Positionsljus

Baklyktor

Tyfon

Strömavtagare

Kolslitskenor

Anslutningar för toalettömningssystem

Mobila tömningsvagnar

Vattenpåfyllningsadaptrar

5.4   Prestanda och specifikationer för komponenterna

De egenskaper som den rullande materielen för höghastighetståg skall beakta och som anges i relevanta punkter i avsnitt 4.2 visas nedan:

Automatkoppel [punkt 4.2.2.2.2.1]

Drag- och stötinrättningskomponenter [punkt 4.2.2.2.2.2]

Övergångskoppel för bogsering och undsättning [punkt 4.2.2.2.2.3]

Förarhytters vindrutor [punkt 4.2.2.7]

Hjul [punkt 4.2.3.4.9.2]

Strålkastare [punkt H.2 i bilaga H]

Positionsljus [punkt H.2 i bilaga H]

Baklyktor [punkt H.3 i bilaga H]

Tyfon [punkt 4.2.7.4.2.5]

Strömavtagare [punkt 4.2.8.3.7]

Kolslitskenor [punkt 4.2.8.3.8]

Anslutningar för toalettömningssystem [bilaga M VI]

Mobila tömningsvagnar [punkt 4.2.9.3.2]

Vattenpåfyllningsadaptrar [punkt 4.2.9.5.2]

6.   BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING

6.1.   Driftskompatibilitetskomponenter för delsystemet Rullande materiel

6.1.1   Bedömning av överensstämmelse (allmänt)

Tillverkaren av en driftskompatibilitetskomponent eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om överensstämmelse eller en EG-försäkran om lämplighet för användning i enlighet med artikel 13.1 och kapitel 3 i bilaga IV till direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, innan driftskompatibilitetskomponenten släpps ut på marknaden.

Bedömningen av en driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse skall göras enligt följande moduler. (Dessa moduler beskrivs i bilaga F till denna TSD):

Moduler för driftskompatibilitetskomponenter:

| Modul A | : | Intern tillverkningskontroll av konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna |
| --- | --- | --- |
| Modul A1 | : | Intern konstruktionskontroll med produktkontroll av konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna |
| Modul B | : | Typkontroll av konstruktions- och utvecklingsfaserna |
| Modul C | : | Överensstämmelse med typen för produktionsfasen |
| Modul D | : | System för kvalitetsstyrning av produktionen för produktionsfasen |
| Modul F | : | Produktkontroll av produktionsfasen |
| Modul H1 | : | Fullständigt kvalitetsstyrningssystem för konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna |
| Modul H2 | : | Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med konstruktionskontroll för konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna |
| Modul V | : | Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning) |

Modul A

:

Intern tillverkningskontroll av konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna

Modul A1

:

Intern konstruktionskontroll med produktkontroll av konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna

Modul B

:

Typkontroll av konstruktions- och utvecklingsfaserna

Modul C

:

Överensstämmelse med typen för produktionsfasen

Modul D

:

System för kvalitetsstyrning av produktionen för produktionsfasen

Modul F

:

Produktkontroll av produktionsfasen

Modul H1

:

Fullständigt kvalitetsstyrningssystem för konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna

Modul H2

:

Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med konstruktionskontroll för konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna

Modul V

:

Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning)

Om deltagande av ett anmält organ krävs för den aktuella modulen:

| — | Godkännandeprocessen och bedömningens innehåll skall fastställas gemensamt av tillverkaren eller dennes inom gemenskapen etablerade ombud och ett anmält organ, enligt de krav som fastställs i denna TSD. |
| --- | --- |

—

Godkännandeprocessen och bedömningens innehåll skall fastställas gemensamt av tillverkaren eller dennes inom gemenskapen etablerade ombud och ett anmält organ, enligt de krav som fastställs i denna TSD.

| — | För varje driftkompatibilitetskomponent skall det anmälda organ som väljs av tillverkaren vara auktoriserat antingen






  — | att bedöma driftskompatibilitetskomponenter för delsystemet högh. Rullande materiel eller |
| --- | --- | --- |

—

För varje driftkompatibilitetskomponent skall det anmälda organ som väljs av tillverkaren vara auktoriserat antingen

—

att bedöma driftskompatibilitetskomponenter för delsystemet högh. Rullande materiel eller

| — | att bedöma driftskompatibilitetskomponenterna strömavtagare och kolslitskena för delsystemet högh. Energi, när detta är relevant. |
| --- | --- |

—

att bedöma driftskompatibilitetskomponenterna strömavtagare och kolslitskena för delsystemet högh. Energi, när detta är relevant.

Det finns ett förfarande i avsnitt 6.3 för hantering av övergångsreglerna för driftskompatibilitetskomponenterna så att de kan användas utan certifiering.

6.1.2   Bedömningsförfaranden för överensstämmelse (moduler)

Bedömningen av överensstämmelse skall omfatta de faser och egenskaper som anges med ett ”X” i tabell D1 i bilaga D till denna TSD. Tillverkaren eller dennes inom gemenskapen etablerade ombud skall välja en av modulerna eller modulkombinationerna som anges i följande tabell 22 avseende den önskade komponenten.

Tabell 22

Bedömningsmoduler för driftskompatibilitetskomponenter:

| Avsnitt | Komponent som skall bedömas | Modul A | Modul A1 (3) | Modul B+C | Modul B+D | Modul B+F | Modul H1 (3) | Modul H2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2.1 | Automatkoppel | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Drag- och stötinrättningskomponenter | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Övergångskoppel för bogsering och undsättning | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.7 | Förarhytters vindrutor | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Hjul | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2 | Tyfon | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.8.3.7 | Strömavtagare | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.8.3.9 | Kolslitskenor | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.9.3.2 | Mobila tömningsvagnar | X | | X | | | X | |
| 4.2.9.5.2 | Vattenpåfyllningsadaptrar | X | | X | | | X | |
| Bilaga H
  avsnitt H.2 | Strålkastare | | X | X | X | | X | X |
| Bilaga H
  avsnitt H.2 | Positionsljus | | X | X | X | | X | X |
| Bilaga H
  avsnitt H.3 | Baklyktor | | X | X | X | | X | X |
| Bilaga M VI | Anslutningar för toalettömningssystem | X | | X | | | X | |

Avsnitt

Komponent som skall bedömas

Modul A

Modul A1 (3)

Modul B+C

Modul B+D

Modul B+F

Modul H1 (3)

Modul H2

4.2.2.2.2.1

Automatkoppel

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.2

Drag- och stötinrättningskomponenter

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.3

Övergångskoppel för bogsering och undsättning

X

X

X

X

X

4.2.2.7

Förarhytters vindrutor

X

X

X

X

X

4.2.3.4.9.2

Hjul

X

X

X

X

X

4.2.7.4.2

Tyfon

X

X

X

X

X

4.2.8.3.7

Strömavtagare

X

X

X

X

X

4.2.8.3.9

Kolslitskenor

X

X

X

X

X

4.2.9.3.2

Mobila tömningsvagnar

X

X

X

4.2.9.5.2

Vattenpåfyllningsadaptrar

X

X

X

Bilaga H

avsnitt H.2

Strålkastare

X

X

X

X

X

Bilaga H

avsnitt H.2

Positionsljus

X

X

X

X

X

Bilaga H

avsnitt H.3

Baklyktor

X

X

X

X

X

Bilaga M VI

Anslutningar för toalettömningssystem

X

X

X

6.1.3   Befintliga lösningar

Om det redan finns en befintlig lösning för en driftskompatibilitetskomponent som redan har bedömts efter en ansökan under jämförbara förhållanden och denna finns på marknaden, skall följande förfarande tillämpas.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall visa att resultaten av prov och kontroller vid den tidigare bedömningen av driftskompatibilitetskomponenterna överensstämmer med kraven i denna TSD. I detta fall skall prov och kontroller fortfara att vara giltiga för den nya bedömningen. Modulerna A1 och H1 får tillämpas om de är markerade i tabell 22.

Om det inte är möjligt att visa att lösningen tidigare provats med positivt resultat, skall tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud välja bedömningsförfarande enligt de moduler eller modulkombinationer som anges i tabell 22. Modulerna A1 och H1 får inte tillämpas även om de är markerade i tabell 22.

6.1.4   Innovativa lösningar

När en lösning som föreslås bli en driftskompatibilitetskomponent är innovativ, i den mening som avses i avsnitt 5.2, skall tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud ange avvikelser från relevant avsnitt av denna TSD och lämna in dem till Europeiska järnvägsbyrån (ERA). Europeiska järnvägsbyrån skall ta fram och färdigställa lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationer för komponenten och utveckla bedömningsmetoder.

De lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationerna och bedömningsmetoderna som tas fram på detta sätt skall införlivas i TSD i samband med översynsförfarandet.

Efter ikraftträdandet av ett kommissionsbeslut, som fattats enligt artikel 21.2 i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG), får den innovativa lösningen användas innan den införlivats i en TSD.

6.1.5   Bedömning av lämplighet för användning

Bedömningen av lämplighet för användning enligt förfarandet för typvalidering genom användningserfarenhet (modul V), såsom anges i bilaga F till denna TSD, krävs för följande driftskompatibilitetskomponenter:

| — | Hjul |
| --- | --- |

—

Hjul

| — | Drag- och stötinrättningar |
| --- | --- |

—

Drag- och stötinrättningar

6.2   Delsystemet Rullande materiel

6.2.1   Bedömning av överensstämmelse (allmänt)

I enlighet med bilaga VI till direktiv 96/48/EG, skall den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen etablerade ombud till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av överensstämmelse med delsystemet Rullande materiel eller delsystemet Energi, när detta är relevant.

Det anmälda organet skall vara auktoriserat för att bedöma delsystemet högh. Rullande materiel och om så krävs för att bedöma delsystemet högh. Energi. Om det inte är auktoriserat att bedöma delsystemet högh. Energi skall det, om så krävs, upphandla förfarandet hos ett annat anmält organ som är anmält för bedömning av delsystemet högh. Energi för bedömning av relevanta krav avseende den ombordbaserade delen av delsystemet högh. Energi (se avsnitten 4.2.8.3 och 4.3.3.4 i denna TSD).

EG-kontrollförklaringen eller kontrollförklaringarna skall, i enlighet med artikel 18.1 och bilaga VI till direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG), en för delsystemet högh. Rullande materiel, en för de ombordbaserade delarna av delsystemet högh. Energi om så krävs, upprättas av den sökande.

EG-kontrollförklaringen eller kontrollförklaringarna krävs för att erhålla tillstånd för att ta rullande materiel i drift.

Bedömningen av ett delsystems överensstämmelse skall utföras enligt en eller en kombination av följande moduler enligt avsnitt 6.2.2 och bilaga E till denna TSD (modulerna beskrivs i bilaga F till denna TSD).

Moduler för EG-kontroll av delsystem

| Modul SB | : | Typkontroll av konstruktions- och utvecklingsfaserna |
| --- | --- | --- |
| Modul SD | : | Produktkvalitetshanteringssystem för produktionsfasen |
| Modul SF | : | Produktkontroll för produktionsfasen |
| Modul SH2 | : | Fullständigt kvalitetshanteringssystem med konstruktionskontroll för konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna |

Modul SB

:

Typkontroll av konstruktions- och utvecklingsfaserna

Modul SD

:

Produktkvalitetshanteringssystem för produktionsfasen

Modul SF

:

Produktkontroll för produktionsfasen

Modul SH2

:

Fullständigt kvalitetshanteringssystem med konstruktionskontroll för konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna

Godkännandeprocessen och bedömningens innehåll skall fastställas gemensamt av den sökande och ett anmält organ, enligt de krav som fastställs i denna TSD och i överstämmelse med de regler som återges i kapitel 7 i denna TSD.

6.2.2   Bedömningsförfaranden för överensstämmelse (moduler)

Den sökande skall välja en av modulerna eller modulkombinationerna som anges i tabell 23.

Tabell 23

Bedömningsmoduler för delsystem

| Delsystem som skall bedömas | Modul SB+SD | Modul SB+SF | Modul SH2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Delsystemet Rullande materiel | X | X | X |
| Ombordbaserad del av delsystemet Energi, när detta är relevant | X | X | X |

Delsystem som skall bedömas

Modul SB+SD

Modul SB+SF

Modul SH2

Delsystemet Rullande materiel

X

X

X

Ombordbaserad del av delsystemet Energi, när detta är relevant

X

X

X

De egenskaper hos delsystemet Rullande materiel som skall bedömas under relevanta faser anges i tabell E1 i bilaga E till denna TSD. Den sökande skall bekräfta att varje delsystem som tillverkas överensstämmer med typen. Ett ”X” i kolumn 4 i tabell E1 i bilaga E anger att relevanta egenskaper skall kontrolleras genom prov av varje enskilt delsystem. Provorganet skall fastställas enligt den bedömningsmodul som används.

Driftskompatibilitetskomponenternas egenskaper som anges i bilaga D, tabell D1, visas även i bilaga E, tabell E1. Bedömning av dessa egenskaper täcks av förekomsten av EG-försäkran om överensstämmelse och om tillämpligt av EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten. Bedömningen av delsystemets underhåll beskrivs i avsnitt 6.2.4.

6.2.3   Innovativa lösningar

När det i ett rullande materiel ingår en innovativ lösning, i den mening som avses i avsnitt 4.1 skall tillverkaren eller den upphandlande enheten definiera avvikelsen från relevant avsnitt av TSD och inlämna dem till Europeiska järnvägsbyrån (ERA). Europeiska järnvägsbyrån skall fastställa lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationer för denna lösning och utveckla bedömningsmetoder.

De lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationerna och bedömningsmetoderna skall inkorporeras i TSD i samband med översynsförfarandet.

Efter ikraftträdandet av ett kommissionsbeslut, som fattats enligt artikel 21.2 i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG), kan den innovativa lösningen användas innan den inkorporerats i en TSD.

6.2.4   Bedömning av underhåll

Enligt artikel 18.3 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall underhållsprogrammet, som utgör en del av det tekniska underlaget, framläggas för ett anmält organ.

Ett anmält organ skall endast kontrollera att informationen finns i underhållsprogrammet enligt avsnitt 4.2.10.2. Det anmälda organet behöver inte kontrollera uppgifterna i underhållsprogrammet.

Ansvaret för bedömningen av underhållets överensstämmelse åvilar varje berörd medlemsstat.

I avsnitt F.4 i bilaga F (som är en öppen punkt) beskrivs det förfarande genom vilket varje medlemsstat försäkrar att underhållsrutinerna uppfyller villkoren i denna TSD och säkerställer att grundparametrarna och de väsentliga kraven uppfylls under den rullande materielens livslängd.

6.2.5   Bedömning av ett enskilt fordon

När en bedömning av ett nytt, uppgraderat eller moderniserat enskilt fordon krävs enligt kraven i avsnitt 4.2.1.2 och ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg för de andra fordonen i beståndet finns tillgängligt, krävs endast en bedömning av det nya fordonet under förutsättning att tågsättet fortfarande överensstämmer med TSD.

När en bedömning av ett enskilt fordon krävs enligt kraven i avsnitt 4.2.1.2 och ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg för de andra fordonen i beståndet inte finns tillgängligt, är det tillåtet att acceptera nationell certifiering för sådant annat fordon tills EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg finns tillgängligt.

6.3   Driftskompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran

6.3.1   Allmänt

Under en begränsad tidsperiod, som kallas ”övergångsperioden”, kan driftkompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning undantagsvis införlivas i delsystem, under förutsättning att de bestämmelser som beskrivs i detta kapitel är uppfyllda.

6.3.2   Övergångsperioden

Övergångsperioden börjar när denna TSD träder i kraft och varar i sex år.

När övergångsperioden är slut, och med de undantag som medges enligt avsnitt 6.3.3.3 nedan, skall driftskompatibilitetskomponenter omfattas av den erforderliga EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan den införlivas i delsystemet.

6.3.3   Certifieringen av delsystem som innehåller icke-certifierade driftskompatibilitetskomponenter under övergångsperioden

6.3.3.1   Villkor

Under övergångsperioden får ett anmält organ utfärda ett intyg om överensstämmelse för ett delsystem, även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som är införlivade i delsystemet inte omfattas av relevanta EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande tre kriterier är uppfyllda:

| — | det anmälda organet har kontrollerat delsystemets överensstämmelse med de krav som fastställs i kapitel 4 i denna TSD och |
| --- | --- |

—

det anmälda organet har kontrollerat delsystemets överensstämmelse med de krav som fastställs i kapitel 4 i denna TSD och

| — | det anmälda organet genom att utföra ytterligare bedömningar har bekräftat att driftskompatibilitetskomponenterna i fråga om överensstämmelse och/eller lämpligheten för användning för överensstämmer med kraven i kapitel 5 och |
| --- | --- |

—

det anmälda organet genom att utföra ytterligare bedömningar har bekräftat att driftskompatibilitetskomponenterna i fråga om överensstämmelse och/eller lämpligheten för användning för överensstämmer med kraven i kapitel 5 och

| — | de driftskompatibilitetskomponenter, som inte omfattas av relevant EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, skall ha använts i ett delsystem som redan tagits i drift i minst en av medlemsstaterna innan denna TSD trätt i kraft.






  — | EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning skall inte upprättas för de driftskompatibilitetskomponenter som bedömts på detta sätt. |
| --- | --- | --- |

—

de driftskompatibilitetskomponenter, som inte omfattas av relevant EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, skall ha använts i ett delsystem som redan tagits i drift i minst en av medlemsstaterna innan denna TSD trätt i kraft.

—

EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning skall inte upprättas för de driftskompatibilitetskomponenter som bedömts på detta sätt.

6.3.3.2   Anmälan

| — | I intyget om delsystemets överensstämmelse skall det tydligt anges vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts av det anmälda organet som en del av kontrollen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

I intyget om delsystemets överensstämmelse skall det tydligt anges vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts av det anmälda organet som en del av kontrollen av delsystemet.

| — | I EG-kontrollförklaringen av delsystemet skall följande tydligt anges;






  — | Vilken driftskompatibilitetskomponent som har bedömts såsom en del av delsystemet. |
| --- | --- | --- |

—

I EG-kontrollförklaringen av delsystemet skall följande tydligt anges;

—

Vilken driftskompatibilitetskomponent som har bedömts såsom en del av delsystemet.

| — | Bekräftelse av att delsystemet innehåller driftskompatibilitetskomponenter som är identiska med dem som kontrollerats såsom en del av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Bekräftelse av att delsystemet innehåller driftskompatibilitetskomponenter som är identiska med dem som kontrollerats såsom en del av delsystemet.

| — | För dessa driftskompatibilitetskomponenter: orsaken eller orsakerna till varför tillverkaren inte tillhandahöll en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan de införlivades i delsystemet. |
| --- | --- |

—

För dessa driftskompatibilitetskomponenter: orsaken eller orsakerna till varför tillverkaren inte tillhandahöll en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan de införlivades i delsystemet.

6.3.3.3   Genomförande av livscykel

Nyproduktion eller uppgradering/modernisering av det berörda delsystemet måste slutföras inom de sex år som utgör övergångsperiod. Beträffande delsystemets livscykel:

| — | Under övergångsperioden och |
| --- | --- |

—

Under övergångsperioden och

| — | under ansvar av det organ som har utfärdat EG-kontrollförklaringen för delsystemet
  får de driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ och byggda av samma tillverkare användas för underhållsrelaterat utbyte och som reservdelar för delsystemet.
  Efter övergångsperioden och |
| --- | --- |

—

under ansvar av det organ som har utfärdat EG-kontrollförklaringen för delsystemet

får de driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ och byggda av samma tillverkare användas för underhållsrelaterat utbyte och som reservdelar för delsystemet.

Efter övergångsperioden och

| — | till dess att delsystemet uppgraderas, moderniseras eller ersätts och |
| --- | --- |

—

till dess att delsystemet uppgraderas, moderniseras eller ersätts och

| — | under ansvar av det organ som har utfärdat EG-kontrollförklaring av delsystemet
  får de driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ och byggda av samma tillverkare, fortsatt användas för underhållsrelaterat utbyte. |
| --- | --- |

—

under ansvar av det organ som har utfärdat EG-kontrollförklaring av delsystemet

får de driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ och byggda av samma tillverkare, fortsatt användas för underhållsrelaterat utbyte.

6.3.4   Övervakningsåtgärder

Under övergångsperioden skall medlemsstater övervaka:

| — | Antal och typ av driftskompatibilitetskomponenter som införs på marknaden i den egna staten. |
| --- | --- |

—

Antal och typ av driftskompatibilitetskomponenter som införs på marknaden i den egna staten.

| — | När ett delsystem läggs fram för godkännande sörja för att skälen till att driftskompatibilitetskomponenterna inte certifierats av tillverkaren anges. |
| --- | --- |

—

När ett delsystem läggs fram för godkännande sörja för att skälen till att driftskompatibilitetskomponenterna inte certifierats av tillverkaren anges.

| — | Meddela kommissionen och övriga medlemsstater närmare uppgifter om de icke-certifierade driftskompatibilitetskomponenterna och om orsakerna till att de saknar sådan försäkran. |
| --- | --- |

—

Meddela kommissionen och övriga medlemsstater närmare uppgifter om de icke-certifierade driftskompatibilitetskomponenterna och om orsakerna till att de saknar sådan försäkran.

7.   GENOMFÖRANDE AV TSD RULLANDE MATERIEL

7.1   Genomförande av TSD

7.1.1   Nytillverkade rullande materiel av ny konstruktion

7.1.1.1   Definitioner

I avsnitt 7.1.1 och avsnitt 7.1.2.1 används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| — | Fas A-perioden är den period som börjar när ett anmält organ utses och tillhandahålls en beskrivning av den rullande materiel som avses utvecklas och byggas eller förvärvas. |
| --- | --- |

—

Fas A-perioden är den period som börjar när ett anmält organ utses och tillhandahålls en beskrivning av den rullande materiel som avses utvecklas och byggas eller förvärvas.

| — | Fas B-perioden är den period som börjar när ett EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg utfärdas av ett anmält organ och slutar när detta EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg upphör att vara giltigt. |
| --- | --- |

—

Fas B-perioden är den period som börjar när ett EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg utfärdas av ett anmält organ och slutar när detta EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg upphör att vara giltigt.

7.1.1.2   Allmänt

| — | EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget för delsystem eller |
| --- | --- |

—

EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget för delsystem eller

| — | EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget för överensstämmelse och/eller lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenter, |
| --- | --- |

—

EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget för överensstämmelse och/eller lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenter,

får begäras av alla sökanden såsom anges i avsnitt 6.2.1 respektive 6.1.1.

Den sökande skall tillkännage sin avsikt att utveckla och bedöma ny rullande materiel och/eller driftskompatibilitetskomponenter för ett anmält organ som väljs i enlighet med kapitel 6 i denna TSD. Tillsammans med detta tillkännagivande skall den sökande tillhandahålla en beskrivning av den rullande materielen eller driftskompatibilitetskomponenten som denne avser att utveckla och bygga eller förvärva.

7.1.1.3   Fas A

Efter dagen för valet av det anmälda organet skall certifieringsgrunden för den giltiga TSD:n vid dagen för valet för den angivna rullande materielen fastställas för en sju år lång fas A-period, med undantag för de särskilda krav där artikel 19 i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG) tillämpas.

När en reviderad version, inklusive denna, av TSD träder i kraft under fas A-perioden är det tillåtet att använda den reviderade versionen, antingen i sin helhet eller särskilda delar, om både den sökande och det anmälda organet så överenskommer. Dessa överenskommelser skall dokumenteras.

Efter en positiv bedömning skall ett anmält organ utfärda EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg för delsystemet eller EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg för överensstämmelse och/eller lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten.

7.1.1.4   Fas B

a)   Krav på delsystemet

EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg för delsystemet är giltigt under den sju år långa fas B-perioden även om en ny TSD träder i kraft, förutom vid tillämpning av artikel 19 i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG). Under denna period tillåts ny rullande materiel av samma typ att tas i drift utan en ny typbedömning.

Före utgången av den sju år långa fas B-perioden skall rullande materiel bedömas i enlighet med den TSD som är i kraft vid denna tidpunkt för de krav som ändrats eller är nya i förhållande till certifieringsgrunden.

| — | Om avvikelse begärs och godtas, är EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget fortfarande giltigt under ytterligare tre års fas B-period. Före utgången av de tre åren tillåts samma bedömningsprocess och ansökan om avvikelse återigen ske. |
| --- | --- |

—

Om avvikelse begärs och godtas, är EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget fortfarande giltigt under ytterligare tre års fas B-period. Före utgången av de tre åren tillåts samma bedömningsprocess och ansökan om avvikelse återigen ske.

| — | Om konstruktionen av delsystemet är överensstämmande med EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget skall detta fortfarande vara giltigt under ytterligare sju års fas B-period. |
| --- | --- |

—

Om konstruktionen av delsystemet är överensstämmande med EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget skall detta fortfarande vara giltigt under ytterligare sju års fas B-period.

I händelse av att ingen ny TSD träder i kraft före utgången av fas B-perioden, krävs ingen bedömning av den rullande materielen och relevant certifiering skall fortfarande vara i kraft under ytterligare sju års fas B-period.

b)   Krav på driftskompatibilitetskomponenter

Typkontroll- eller konstruktionskontrollintyget eller försäkran om lämplighet för användning är giltigt under en fem år lång fas B-period även om en ny TSD träder i kraft utom vad gäller användningen av artikel 19 i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG). Under denna period tillåts nya komponenter av samma typ tas i drift utan en bedömning.

Före utgången av den fem år långa fas B-perioden skall komponenten bedömas i enlighet med den TSD som då är i kraft för de krav som ändrats eller är nya i jämförelse med certifieringsgrunden.

Om en avvikelse begärs och godtas, är EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget för lämplighet fortfarande giltigt under ytterligare tre års fas B-period. Före utgången av de tre åren tillåts samma bedömningsprocess och ansökan om avvikelse ske endast en gång till.

7.1.2   Nytillverkade rullande materiel av befintlig konstruktion certifierade enligt en befintlig TSD

Det befintliga EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget för delsystemet är giltigt under en sju år lång fas B-period efter datum för dess utfärdande även om en ny TSD träder i kraft utom vad gäller särskilda krav där artikel 19 i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG) gäller. Under denna period tillåts ny rullande materiel av samma typ tas i drift utan en ny typbedömning.

Före utgången av den sju år långa fas B-perioden skall rullande materiel bedömas i enlighet med den TSD som då är i kraft för de krav som ändrats eller är nya i jämförelse med certifieringsgrunden.

| — | Om en avvikelse begärs och godtas, är EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget fortfarande giltigt under ytterligare tre års fas B-period. Före utgången av de tre åren tillåts samma bedömningsprocess och ansökan om avvikelse återigen ske. |
| --- | --- |

—

Om en avvikelse begärs och godtas, är EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget fortfarande giltigt under ytterligare tre års fas B-period. Före utgången av de tre åren tillåts samma bedömningsprocess och ansökan om avvikelse återigen ske.

| — | Om konstruktionen av delsystemet är överensstämmande med EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget skall detta fortfarande vara giltigt under ytterligare sju års fas B-period. |
| --- | --- |

—

Om konstruktionen av delsystemet är överensstämmande med EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget skall detta fortfarande vara giltigt under ytterligare sju års fas B-period.

I händelse av att ingen ny TSD träder i kraft innan fas B-perioden tar slut, krävs ingen bedömning av den rullande materielen och relevant certifiering skall fortfarande vara i kraft under ytterligare sju års fas B-period.

För driftskompatibilitetskomponenter är även det förfarande som beskrivs i avsnitt 7.1.1.4 giltigt för nytillverkade rullande materiel av befintlig konstruktion certifierade enligt en befintlig TSD.

7.1.3   Rullande materiel av befintlig konstruktion

Rullande materiel vars konstruktion inte är certifierad i enlighet med TSD:erna skall underställas villkoren i avsnitt 7.1.7.

Med befintlig rullande materiel avses rullande materiel som redan är i drift innan denna TSD träder i kraft.

Denna TSD gäller inte befintlig rullande materiel så länge som den inte moderniseras eller uppgraderas.

7.1.4   Rullande materiel som uppgraderas eller moderniseras

Vad gäller rullande materiel som redan är i drift gäller detta avsnitt befintliga höghastighetståg och konventionell rullande materiel som skall uppgraderas för höghastighetsdrift, såsom anges i artikel 2 l och 2 n i direktiv 96/48/EG (ändrat genom direktiv 2004/50/EG).

En ny bedömning av kraven i den TSD som är i kraft vid dagen för begäran krävs endast av ändringarna som omfattas av denna TSD.

Vägledning om de ändringar som anses vara uppgraderingar eller moderniseringar ges nedan.

I följande förteckning anges såsom upplysande vägledning de ändringar som kräver ombedömning av ett fordons konstruktion. Denna förteckning är inte uttömmande (parameterändringar som anges nedan är giltiga endast om den totala ändringen ligger inom gränserna för denna TSD):

| — | Ändringar av fordonsparametrar som påverkar fordonets gångdynamik utöver det förenklade förfarandet (λ). λ definieras i punkt 5.5.5 i EN 14363:2005.






  — | Montering av nykonstruerade fjäder-, koppel-, aktiva fordons/vagnskorgsstyrningsmekanismer etc. |
| --- | --- | --- |

—

Ändringar av fordonsparametrar som påverkar fordonets gångdynamik utöver det förenklade förfarandet (λ). λ definieras i punkt 5.5.5 i EN 14363:2005.

—

Montering av nykonstruerade fjäder-, koppel-, aktiva fordons/vagnskorgsstyrningsmekanismer etc.

| — | Överskridande av grundvillkoren för anpassning till det förenklade mätförfarandet. ”Avsaknaden” av en säkerhetsfaktor λ ≥ 1,1 innebärande att det utvärderade resultatet är minst 10 % från de säkerhetsrelaterade gränsvärdena. |
| --- | --- |

—

Överskridande av grundvillkoren för anpassning till det förenklade mätförfarandet. ”Avsaknaden” av en säkerhetsfaktor λ ≥ 1,1 innebärande att det utvärderade resultatet är minst 10 % från de säkerhetsrelaterade gränsvärdena.

| — | Ändringar av drifts-, fordons- och löpverksparametrar utöver de toleranser som anges i tabell 3 i EN 14363:2005 ”Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon– Provning av gångdynamik och stationära prov”. |
| --- | --- |

—

Ändringar av drifts-, fordons- och löpverksparametrar utöver de toleranser som anges i tabell 3 i EN 14363:2005 ”Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon– Provning av gångdynamik och stationära prov”.

| — | Höjning av Vmax med mer än 10 km/h |
| --- | --- |

—

Höjning av Vmax med mer än 10 km/h

| — | Ändring av den totala fordonsvikten med mer än 10 % |
| --- | --- |

—

Ändring av den totala fordonsvikten med mer än 10 %

| — | Höjning av den statiska axelvikten med mer än 1,5 ton |
| --- | --- |

—

Höjning av den statiska axelvikten med mer än 1,5 ton

| — | Ändring av koncepten för






  — | nödutgångar |
| --- | --- | --- |

—

Ändring av koncepten för

—

nödutgångar

| — | brandsäkerhet |
| --- | --- |

—

brandsäkerhet

| — | arbetarskydd och miljöskydd |
| --- | --- |

—

arbetarskydd och miljöskydd

| — | ombordbaserade kontroll- och hanteringssystem inklusive för tillämplig programvara. |
| --- | --- |

—

ombordbaserade kontroll- och hanteringssystem inklusive för tillämplig programvara.

7.1.5   Noise

7.1.5.1   Transitional period

It is allowable to apply limits 2 dB(A) higher than those stated in section 4 and clause 7.3 of this TSI for external noise from rolling stock within the scope of this TSI within a transitional period of 24 months starting from the date of entry into force of this TSI. This allowance is restricted to the case of:

| — | contracts already signed or under the final phase of the tendering procedure at the date of entry into force of this TSI, and options to these contracts to purchase additional vehicles, or |
| --- | --- |

—

contracts already signed or under the final phase of the tendering procedure at the date of entry into force of this TSI, and options to these contracts to purchase additional vehicles, or

| — | contracts for purchasing new rolling stock of an existing design type signed during this transitional period. |
| --- | --- |

—

contracts for purchasing new rolling stock of an existing design type signed during this transitional period.

The transitional period of 24 months is extended to 60 months in the case of DMUs where the power per diesel engine is more than or equal to 500 kW.

7.1.5.2   Upgrading or renewal of rolling stock

It has only to be proved that an upgraded or renewed vehicle does not increase noise with respect to the performance of the vehicle before upgrading or renewal.

7.1.5.3   A two step approach

It is recommended that in the case of new rolling stock to be ordered after 1 January 2010 Section 4.2.1.1 and Section 4.2.6.5.4 of this TSI is applied with a reduction of 2 dB(A) at a speed of 250km/h, and 3 dB(A) at speeds of 300km/h and 320km/h. This recommendation will serve only as a basis for revising section 4.2.6.5.4 in the context of the TSI revision process mentioned in section 7.1.10

7.1.6   Mobila toalettömningsvagnar [avsnitt 4.2.9.3]

Första steget: Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget undersöker tillsammans det förslag till körschema för den rullande materielen som läggs fram av järnvägsföretaget och identifierar de områden på det driftskompatibla järnvägsnätet, längs den beaktade rutten, där det skulle vara möjligt (enligt detta förslag till körschema för den rullande materielen) att tömma tågets toaletter vid behov och var det inte finns (eller inte finns tillräckligt med) fasta anordningar för tömning av toaletter som medger denna funktion för dessa tåg.

Andra steget: Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget utför tillsammans en ekonomisk undersökning som medför ändringar i den rullande materielens körschema. Dessa ändringar, avseende antal och/eller placering av områden där det kommer att vara möjligt att tömma tågets toaletter vid behov, minimerar antalet mobila toalettömningsvagnar (i överensstämmelse med denna TSD) som måste placeras inom dessa områden.

7.1.7   Åtgärder för att förhindra brand – materialöverensstämmelse

I avvaktan på publiceringen av EN 45545–2 eller av en bilaga till denna TSD, skall överensstämmelsen med kraven i avsnitt 4.2.7.2.2 anses vara uppfyllda genom kontroll av överensstämmelsen med materialbrandsäkerhetskraven i de anmälda nationella reglerna (för tillämplig driftskategori) från en av följande uppsättningar standarder:

| — | De brittiska standarderna BS6853, GM/RT2120 utgåva 2 och AV/ST9002 utgåva 1. |
| --- | --- |

—

De brittiska standarderna BS6853, GM/RT2120 utgåva 2 och AV/ST9002 utgåva 1.

| — | De franska standarderna NF F 16–101:1988 och NF F 16–102/1992. |
| --- | --- |

—

De franska standarderna NF F 16–101:1988 och NF F 16–102/1992.

| — | Den tyska standarden DIN 5510–2:2003 inklusive giftighetsmätningar, brandsäkerhetskategori 2 (standarden får för närvarande tillägg med krav rörande giftighet; sådana krav från andra standarder kan på lämpligt sätt utnyttjas tills tillägget är klart). |
| --- | --- |

—

Den tyska standarden DIN 5510–2:2003 inklusive giftighetsmätningar, brandsäkerhetskategori 2 (standarden får för närvarande tillägg med krav rörande giftighet; sådana krav från andra standarder kan på lämpligt sätt utnyttjas tills tillägget är klart).

| — | De italienska standarderna UNI CEI 11170–1:2005 och UNI CEI 11170–3:2005. |
| --- | --- |

—

De italienska standarderna UNI CEI 11170–1:2005 och UNI CEI 11170–3:2005.

| — | De polska standarderna PN-K-02511:2000 och PN-K-02502:1992. |
| --- | --- |

—

De polska standarderna PN-K-02511:2000 och PN-K-02502:1992.

7.1.8   Rullande materiel i drift enligt nationella, bilaterala, multilaterala eller internationella överenskommelser

7.1.8.1   Befintliga överenskommelser

Medlemsstater skall, inom 6 månader från det att denna TSD träder i kraft, till kommissionen anmäla följande typer av överenskommelser rörande driften av rullande materiel som omfattas av denna TSD (konstruktion, modernisering, uppgradering, ibruktagande, drift och underhåll av rullande materiel enligt definition i kapitel 2 i denna TSD):

| — | Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater/säkerhetsmyndigheter och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis. |
| --- | --- |

—

Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater/säkerhetsmyndigheter och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare, som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis.

| — | Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller mellan medlemsstater/säkerhetsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller mellan medlemsstater/säkerhetsmyndigheter.

| — | Internationella överenskommelser som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför Europeiska unionen, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Internationella överenskommelser som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför Europeiska unionen, eller mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett land utanför Europeiska unionen.

Fortsatt drift/underhåll av rullande materiel som omfattas av dessa överenskommelser skall tillåtas i den mån de överensstämmer med gemenskapens lagstiftning.

Dessa överenskommelsers förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet icke-diskriminerande aspekter och förenligheten med denna TSD, kommer att bedömas av Europeiska järnvägsbyrån och kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder, såsom till exempel att se över denna TSD för att eventuellt göra tillägg angående specialfall eller övergångslösningar.

RIC-avtalet skall inte anmälas eftersom detta är känt.

7.1.8.2   Framtida överenskommelser eller ändringar av befintliga överenskommelser

I alla framtida överenskommelser och ändringar av befintliga överenskommelser, i synnerhet de som omfattar upphandling av rullande materiel vars konstruktion inte är certifierad i enlighet med TSD:erna, skall hänsyn tas till EU:s lagstiftning och till denna TSD. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådana överenskommelser/ändringar. Samma förfarande som i avsnitt 7.1.7.1 är då tillämpligt.

7.1.9   Översyn av TSD

Enligt artikel 6.3 i direktiv 96/48/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall Europeiska järnvägsbyrån ansvara för att förbereda översyn och uppdatering av TSD:erna och förse den kommitté som avses i artikel 21 med lämpliga rekommendationer för att den tekniska utvecklingen eller förändringar i de samhälleliga kraven skall kunna beaktas. Dessutom kan framtida antaganden och översyner av andra TSD:er också inverka på denna TSD. Föreslagna ändringar av denna TSD skall bli föremål för ingående granskning och uppdaterade TSD:er kommer att offentliggöras regelbundet med ett vägledande tidsintervall på 3 år.

Byrån skall meddelas alla innovativa lösningar som övervägs av en sökande enligt avsnitt 6.1.4 eller 6.2.3 eller av anmälda organ, när den sökande inte gör det, för att fastställa huruvida de skall tas med i framtida TSD:er.

Sedan skall byrån fortsätta i enlighet med avsnitt 6.1.4 eller 6.2.3.

7.2   Rullande materiels kompatibilitet med andra delsystem

Genomförandet av TSD högh. Rullande materiel skall överensstämma med kraven på full kompatibilitet mellan rullande materiel och de fasta installationerna, inklusive infrastruktur, energi och trafikstyrning på det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg.

Metoder och faser för genomförande med avseende på rullande materiel beror, till en följd av detta, på följande villkor:

| — | Fortskridandet av genomförandet av TSD:erna högh. Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering och Drift. |
| --- | --- |

—

Fortskridandet av genomförandet av TSD:erna högh. Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering och Drift.

| — | Rullande materiels driftsscheman (körscheman). |
| --- | --- |

—

Rullande materiels driftsscheman (körscheman).

Övergångsstrategin för ombordbaserade trafikstyrningssystem beskrivs i avsnitt 7.2.2.5 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Verktygen för att säkerställa överensstämmelse med de tekniska kompatibilitetskraven och för att ta hänsyn till tidigare nämnda villkor är

| — | Infrastrukturregistret, |
| --- | --- |

—

Infrastrukturregistret,

| — | registret för rullande materiel. |
| --- | --- |

—

registret för rullande materiel.

7.3   Specialfall

7.3.1   Allmänt

Följande särskilda bestämmelser är tillåtna i nedanstående specialfall.

Dessa specialfall kan delas in i två kategorier: bestämmelserna tillämpas antingen permanent (”P”-fall) eller temporärt (”T”-fall). Det rekommenderas att målsystemet för de temporära fallen uppnås antingen år 2010 (”T1”-fall), ett mål som fastställs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (”T2”-fall).

7.3.2   Förteckning över specialfall

7.3.2.1   Allmänna specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Inom Finlands territorium och vid den svenska gränsövergångsstationen i Haparanda (1 524 mm) accepteras endast boggier, hjulpar och andra driftskompatibilitetskomponenter som påverkas av spårviddsgränssnittet och/eller delsystem byggda för järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm, om de uppfyller de i det följande nämnda finska specialfallen för spårviddsgränssnitt. Utan att det påverkar ovannämnda begränsning (1 524 mm spårvidd) godkänns alla driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem som uppfyller kraven i TSD för spårvidden 1 435 vid gränsövergångsstationen Torneå (1 435) samt vid tågfärjehamnarna på spår för 1 435 mm spårvidd.

7.3.2.2   Drag- och stötinrättningar samt övergångskoppel för undsättning av tåg [avsnitt 4.2.2.2]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer tillåts vara 1 830 mm. Alternativt är det tillåtet att denna rullande materiel utrustas med SA-3 koppel med eller utan sidobuffertar.

Bredden på bufferttallrikarna skall ökas med 40 mm mot utsidan, då avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer är 1 790 mm.

7.3.2.3   Passagerarsteg [avsnitt 4.2.2.4.1]

Observera:
  specialfall från TSD Tillgänglighet för funktionshindrade kommer att införas här senare.

7.3.2.4   Fordonsprofil [avsnitt 4.2.3.1]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Rullande materiel avsedd för trafik i Finland (1 524 mm) skall överensstämma med lastprofilen FIN 1 såsom den anges i bilaga R.

Specialfall för linjer i Storbritannien:

Kategori ”P” – permanent

Tåg avsedda för trafik på uppgraderade linjer i Storbritannien skall överensstämma med lastprofilen ”UK1 (utgåva 2)” såsom den anges i bilaga C till denna TSD.

Specialfall för tåg i trafik på Irlands och Nordirlands järnvägsnät:

Kategori ”P” – permanent

Lastprofilen för tåg som är konstruerade för trafik på linjerna i Irlands och Nordirlands järnvägsnät skall vara kompatibla med den irländska standardlastprofilen.

7.3.2.5   Fordonsmassa[avsnitt 4.2.3.2]

Specialfall för Frankrike:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 3.1.4 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Belgiens transeuropeiska järnvägsnät för höghastighetståg (utom ”L1”):

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 3.1.5 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

7.3.2.6   Elektriskt motstånd för hjulpar [avsnitt 4.2.3.3.1]

Specialfall för Polen:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 3.5.2 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Frankrike:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 3.5.3 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Nederländerna:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 3.5.4 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 520/1 524 mm

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 6.4 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

7.3.2.7   Varmgångdetektering för tåg av klass 2 [avsnitt 4.2.3.3.2.3]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Funktionella krav på fordonet

Ömsesidiga överenskommelser mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag krävs för att identifiera tåg med hjälp av tågidentifieringssystem och användning av särskilt överenskomna larmutlösningsnivåer. Särskilda larmutlösningsnivåer skall förtecknas i registret över rullande materiel.

Transversella mått för mätområdet

På rullande materiel som är avsedd för användning på det finska järnvägsnätet (spårvidd 1 524 mm) skall följande mätområden på undersidan av en lagerbox vara fria för att medge detektering med markbaserad HABD-utrustning:

| — | en minsta obruten längd på 50 mm inom ett minsta transversellt avstånd från hjulparets centrum på 1 020 mm och ett största transversellt avstånd från hjulparets centrum på 1 140 mm |
| --- | --- |

—

en minsta obruten längd på 50 mm inom ett minsta transversellt avstånd från hjulparets centrum på 1 020 mm och ett största transversellt avstånd från hjulparets centrum på 1 140 mm

| — | en minsta obruten längd på 15 mm inom ett minsta transversellt avstånd från hjulparets centrum på 885 mm och ett största transversellt avstånd från hjulparets centrum på 903 mm |
| --- | --- |

—

en minsta obruten längd på 15 mm inom ett minsta transversellt avstånd från hjulparets centrum på 885 mm och ett största transversellt avstånd från hjulparets centrum på 903 mm

Longitudinellt mått för mätområdet

Det longitudinella måttet på undersidan av lagerboxen som skall vara fritt för att medge observation med markbaserad HABD-utrustning (se figur nedan) skall:

| — | vara centrerat på hjulparets centrumlinje, |
| --- | --- |

—

vara centrerat på hjulparets centrumlinje,

| — | ha en minsta längd L (mm) = 200 mm |
| --- | --- |

—

ha en minsta längd L (mm) = 200 mm

Image

7.3.2.8   Kontakt hjul-räls (hjulprofiler) [4.2.3.4.4]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Hjulpar på tåg som är konstruerade för trafik på det finska järnvägsnätets linjer skall vara kompatibla med spårvidden 1 524 mm.

Specialfall för tåg i trafik på Irlands och Nordirlands järnvägsnät:

Kategori ”P” – permanent

Hjulpar på tåg som är konstruerade för trafik på det irländska och nordirländska järnvägsnätets linjer skall vara kompatibla med spårvidden 1 602 mm.

7.3.2.9   Hjulpar [4.2.3.4.9]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Måtten för hjulpar och hjul för spårvidderna 1 520 mm och 1 524 mm ges i bilaga M, tabell M.2.

7.3.2.10   Största tillåtna tåglängd [4.2.3.5]

Specialfall för Storbritannien:

Kategori ”P” – permanent

I TSD högh. Infrastruktur 2006 finns ett specialfall för det brittiska järnvägsnätet som kräver att plattformar på uppgraderade linjer skall ha en användbar längd på minst 300 m. Den verkliga längden på plattformar på uppgraderade linjer i Storbritannien där tåg som överensstämmer med TSD högh. Rullande materiel avses stanna i normal kommersiell drift kommer att anges i infrastrukturregistret. Längden på höghastighetståg avsedda för trafik på det brittiska järnvägsnätet skall vara kompatibel med längden på de plattformar vid vilka de avses stanna.

Specialfall för Grekland:

Kategori ”P” – permanent

I TSD högh. Infrastruktur 2006 finns ett specialfall för det grekiska järnvägsnätet som kräver att plattformar på vissa uppgraderade linjer skall ha en användbar längd på mellan 150 och 300 m såsom i detalj beskrivs i detta specialfall.

Längden på tåg som överensstämmer med TSD högh. Rullande materiel avsedda att trafikera det grekiska järnvägsnätet skall vara kompatibel med längden på de plattformar vid vilka de avses stanna.

7.3.2.11   Sandning [4.2.3.10]

Specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 520/1 524 mm

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 6 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

7.3.2.12   Bromsning [avsnitt 4.2.4]

7.3.2.12.1   Allmänt

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Om den nominella hastigheten är högre än 140 km/h skall åtminstone en boggi vara utrustad med en magnetskenbroms. Om den nominella hastigheten är högre än 180 km/h skall båda boggierna vara utrustad med magnetiska spårbromsar. Spårbromsarna skall i båda fallen vara utrustade med uppvärmning.

Kraven som uppställts för bromsprestanda i branta lutningar gäller inte för fordon med spårvidden 1 524 mm.

På fordon som används på spårvidden 1 524 mm, skall parkeringsbromsen vara konstruerad så att fullastade vagnar hålls stilla i en lutning på 2,5 % med en maximal adhesion mellan hjul och räls på 0,15 när det är vindstilla.

7.3.2.12.2   Virvelströmsbromsar [avsnitt 4.2.4.5]

Specialfall för Tyskland:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 5.2.3 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Sverige:

Kategori ”P” – permanent

Användningen av virvelströmsbromsar för nödbromsning och driftbromsning är inte tillåten på det svenska järnvägsnätet.

7.3.2.13   Miljöförhållanden [avsnitt 4.2.6.1]

Specialfall för Finland, Sverige och Norge:

Kategori ”P” – permanent

Fuktighet

Plötsliga förändringar av lufttemperaturen runt fordonet skall beaktas för en största variation på 60 K.

7.3.2.14   Tågs aerodynamik

7.3.2.14.1   Aerodynamiska belastningar på passagerare på en plattform [avsnitt 4.2.6.2.2]

Specialfall för Storbritannien:

Kategori ”P” – permanent

Ett tåg med full längd som kör i fritt fällt vid v = 200 km/h (eller vid maximal hastighet om den är lägre) skall inte orsaka att lufthastigheten överskrider värdet u2σ=11,5 m/s på höjden 1,2 m över plattformen och på avståndet 3,0 m från spårets mittlinje, under tågets hela passering (inklusive dess tryckvåg). Den plattformshöjd som används vid bedömningen skall vara 915 mm eller lägre. Alla andra provningsvillkor återges i avsnitt 4.2.6.2.2.

7.3.2.14.2   Tryckbelastningar i fritt fällt [avsnitt 4.2.6.2.3]

Specialfall för Storbritannien:

Kategori ”P” – permanent

På uppgraderade linjer i Storbritannien skall den högsta tillåtna tryckförändringen (Δp
  2σ) vara 665 Pa för alla tåg.

7.3.2.14.3   Största tryckförändring i tunnlar [avsnitt 4.2.6.4]

Specialfall för Italien:

Kategori ”P” – permanent

För att beakta de många tunnlarna med tvärsnittsarean 54 m2 som trafikeras i 250 km/h och de med tvärsnittsarean 82,5 m2 som trafikeras i 300 km/h, skall tåg som trafikerar det italienska järnvägsnätet uppfylla de krav som återges i tabell 24

Tabell 24

Krav för ett driftskompatibelt tåg vid solofärd i ej lutande rörliknande tunnel (Specialfall för Italien)

| Typ av tåg | Spårvidd | Referensfall | Kriterier för referensfallet | Största tillåtna hastighet
  [km/h] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max<250 km/h | GA eller mindre | 200 | 53,6 | ≤1 750 | ≤3 000 | ≤3 700 | ≤210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤1 750 | ≤3 000 | ≤3 700 | ≤210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤1 750 | ≤3 000 | ≤3 700 | ≤210 |
| Vtr,max<250 km/h | GA eller mindre | 200 | 53,6 | ≤1 195 | ≤2 145 | ≤3 105 | <250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤1 285 | ≤2 310 | ≤3 340 | <250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤1 350 | ≤2 530 | ≤3 455 | <250 |
| Vtr,max≥250 km/h | GA eller mindre | 250 | 53,6 | ≤1 870 | ≤3 355 | ≤4 865 | 250 |
| Vtr,max≥250 km/h | GA eller mindre | 250 | 63,0 | ≤1 460 | ≤2 620 | ≤3 800 | >250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤1 550 | ≤2 780 | ≤4 020 | >250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤1 600 | ≤3 000 | ≤4 100 | >250 |

Typ av tåg

Spårvidd

Referensfall

Kriterier för referensfallet

Största tillåtna hastighet

[km/h]

Vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

Vtr,max<250 km/h

GA eller mindre

200

53,6

≤1 750

≤3 000

≤3 700

≤210

GB

200

53,6

≤1 750

≤3 000

≤3 700

≤210

GC

200

53,6

≤1 750

≤3 000

≤3 700

≤210

Vtr,max<250 km/h

GA eller mindre

200

53,6

≤1 195

≤2 145

≤3 105

<250

GB

200

53,6

≤1 285

≤2 310

≤3 340

<250

GC

200

53,6

≤1 350

≤2 530

≤3 455

<250

Vtr,max≥250 km/h

GA eller mindre

250

53,6

≤1 870

≤3 355

≤4 865

250

Vtr,max≥250 km/h

GA eller mindre

250

63,0

≤1 460

≤2 620

≤3 800

>250

GB

250

63,0

≤1 550

≤2 780

≤4 020

>250

GC

250

63,0

≤1 600

≤3 000

≤4 100

>250

Om ett tågsätt inte uppfyller de värden som anges i tabell 24 skall driftsreglerna för detta tåg fastställas genom tillämpning av infrastrukturförvaltarens publicerade regler.

7.3.2.15   Gränsvärden kopplade till yttre buller [avsnitt 4.2.6.5]

7.3.2.15.1   Gränsvärde för stationärt buller [avsnitt 4.2.6.5.2]

Specialfall för Storbritannien och Irland:

Kategori ”P” – permanent

För dieseldrivna dragenheter skall gränsvärdet för stationärt buller LpAEq,T vara 77 dB(A).

7.3.2.15.2   Gränsvärde för startbuller [avsnitt 4.2.6.5.2]

Specialfall för Storbritannien och Irland:

Kategori ”P” – permanent

För elektriska lok med P < 4 500 kW vid hjulringen skall det högsta tillåtna startbullret LpAFmax vara 84 dB(A).

7.3.2.16   Brandsläckare [avsnitt 4.2.7.2.3.2]

Specialfall för Italien:

Kategori ”T2” – temporärt

För att ta hänsyn till hur lång tid det tar att uppdatera nationella bestämmelser, tillåts inrikeståg som trafikerar det italienska järnvägsnätets inrikeslinjer att vara utrustade med bärbara pulversläckare.

Bärbara pulversläckare skall vara lämpade och tillräckliga och skall vara placerade på lämpliga platser.

7.3.2.17   Tyfoner [avsnitt 4.2.7.4.2.1]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Tåg av klass 2 skall vara utrustade med tyfoner med två distinkta toner. Ljudsignalernas toner är avsedda att kännas igen såsom från ett tåg och skall inte likna toner från varningsanordningar som används vid vägtransporter eller på fabriker eller andra vanliga varningsanordningar. Två tyfoner med olika ljud skall användas. De grundläggande frekvenserna för tyfonerna skall vara:

| — hög ton | : | 800 Hz ± 20 Hz |
| --- | --- | --- |
| — låg ton | : | 460 Hz ± 20 Hz |

— hög ton

:

800 Hz ± 20 Hz

— låg ton

:

460 Hz ± 20 Hz

Specialfall för Italien:

Kategori ”T2” – temporärt

För att ta hänsyn hur lång tid det tar att uppdatera nationella bestämmelser, tillåts inrikeståg som trafikerar det italienska järnvägsnätets inrikeslinjer att vara utrustade med tyfoner med följande grundläggande frekvenser:

| — hög ton | : | 660 Hz ± 15 Hz |
| --- | --- | --- |
| — låg ton | : | 370 Hz ± 10 Hz |

— hög ton

:

660 Hz ± 15 Hz

— låg ton

:

370 Hz ± 10 Hz

Ljudtrycksnivån för dessa frekvenser skall vara mellan 120 dB och 125 dB vid mätning med den mätmetod som beskrivs i avsnitt 4.2.7.4.2.

7.3.2.18   System för trafikstyrning och signalering [avsnitt 4.2.7.9]

7.3.2.18.1   Hjulparets placering [avsnitt 4.2.7.9.2]

Specialfall för Tyskland:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 2.1.5 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Polen och Belgien:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 2.1.6 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall endast för Frankrikes och Belgiens transeuropeiska järnvägsnät för höghastighetståg ”L1”:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 2.1.8 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Belgien:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 2.1.9 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 520/1 524 mm

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 6.2 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

7.3.2.18.2   Hjul [punkt 4.2.7.9.3]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

På grund av de nordiska klimat- och miljöförhållandena används ett särskilt hjulmaterial allmänt i Finland och Norge. Det liknar ER8 men har en förhöjd mangan- och kiselhalt för förbättrade egenskaper mot avflagning. För inrikes trafik kan detta material användas om parterna är överens.

Specialfall för Frankrike:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 2.2.2 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

Specialfall för Litauen:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 2.2.4 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

7.3.2.19   Strömavtagare [avsnitt 4.2.8.3.6]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Tåg som trafikerar det finska järnvägsnätet skall vara utrustade med 1 950 mm strömavtagare. Profilen på strömavtagartoppen skall vara såsom beskrivs nedan:

| — | Horn tillverkade av isolerande material (utskjutande längd 200 mm) |
| --- | --- |

—

Horn tillverkade av isolerande material (utskjutande längd 200 mm)

| — | Kolslitskenornas minsta längd 1 100 mm |
| --- | --- |

—

Kolslitskenornas minsta längd 1 100 mm

| — | Ledande område på kollektorhuvudet 1 550 mm |
| --- | --- |

—

Ledande område på kollektorhuvudet 1 550 mm

| — | Längd på strömavtagartoppen 1 950 mm |
| --- | --- |

—

Längd på strömavtagartoppen 1 950 mm

Kontaktledningens normalhöjd är 6 150 mm (minst 5 600 mm, högst 6 500 mm)

Strömavtagartoppar skall ha ett maximalt avstånd på 400 mm mellan kolslitskenorna.

Specialfall för Frankrike:

Kategori ”T2” – temporärt

Koppar och stålmaterial är tillåtet att använda för kolslitskenor i likspänningsnätet.

Kategori ”P” – permanent

Tåg på likströmslinjer tillåts vara utrustade med strömavtagare vars huvuden är 1 950 mm breda.

Kategori ”P” – permanent

Höghastighetståg som trafikerar Frankrike och Schweiz tillåts vara utrustade med strömavtagare vars huvuden är 1 450 mm breda

Specialfall för Tyskland och Österrike:

Kategori ”P” – permanent

Investeringarna för att byta ut kontaktledningsutrustningen på linjer av kategori II och III och på stationer för att uppfylla kraven för 1 600 mm Europaströmavtagare är oöverkomliga. Tåg som trafikerar dessa linjer skall vara utrustade med sekundära strömavtagare med bredden 1 950 mm för medelhastighetsdrift med upp till 230 km/h så att kontaktledningsutrustningen på dessa delar av det transeuropeiska järnvägsnätet inte behöver iordningställas för drift med Europaströmavtagare. I dessa områden är en största lateral placering av kontaktledningen på 550 mm tillåten i förhållande till spårets vertikala mittlinje under påverkan av sidvind. Kommande studier avseende linjer av kategori II och III skall ta hänsyn till Europaströmavtagaren för att visa betydelsen av de val som görs.

Specialfall för tåg som trafikerar järnvägsnätet i Storbritannien:

Kategori ”P” – permanent

För linjer av kategori II och III skall strömavtagartopparna inte ha isolerade horn, om de inte är tillåtna för särskilda linjesträckningar genom en angivelse i infrastrukturregistret.

För linjer av kategori II och III skall det ledande området på strömavtagartopparna vara 1 300 mm

Strömavtagare skall ha ett arbetsområde som är minst 2,1 m.

Strömavtagartoppar skall ha ett maximalt avstånd på 400 mm mellan kolslitskenorna.

Specialfall för tåg som trafikerar järnvägsnätet i Sverige:

Kategori ”P” – permanent

Tåg som trafikerar linjer av kategori II och III skall vara utrustade med sekundära strömavtagare med bredden 1 800 mm för medelhastighetsdrift med upp till 230 km/h.

För trafik över Öresundsbron till Sverige är 1 950 mm strömavtagare tillåtna.

Kapacitiv effektfaktor är inte tillåten vid spänningar över 16,5 kV, på grund av risken för att göra det svårt eller omöjligt för andra fordon att använda återmatande bromsar på grund av för hög spänning i kontaktledningen.

I återmatningsläge (elektrodynamisk broms), skall tåget inte uppträda som en kondensator större än 60 kVAr vid alla återmatade effekter, dvs. kapacitiv effektfaktor är förbjuden vid återmatning. Undantaget på 60 kVAr kapacitiv reaktiv effekt är för att medge möjlighet att ha filter på tågets/traktionsenhetens högspänningssida. Dessa filter skall inte överskrida 60 kVAr kapacitiv reaktiv effekt vid grundtonsfrekvensen.

Specialfall för tåg som trafikerar järnvägsnätet i Spanien:

Kategori ”P” – permanent

På vissa linjer av kategori II och III och på stationer är den 1 600 mm Europaströmavtagaren inte tillåten. Tåg som trafikerar dessa linjer skall vara utrustade med sekundära strömavtagare med bredden 1 950 mm för medelhastighetsdrift med upp till 230 km/h.

Investeringarna för att byta ut kontaktledningen på linjer av kategori II och III och på stationer för att uppfylla kraven för 1 600 mm Europaströmavtagare är oöverkomliga. Tåg som trafikerar dessa linjer skall vara utrustade med sekundära strömavtagare med bredden 1 950 mm för medelhastighetsdrift med upp till 230 km/h så att kontaktledningen på dessa delar av det transeuropeiska järnvägsnätet inte behöver iordningställas för drift med Europaströmavtagare. I dessa områden är en största lateral placering av kontaktledningen på 550 mm tillåten i förhållande till spårets vertikala mittlinje under påverkan av sidvind. Kommande studier avseende linjer av kategori II och III skall ta hänsyn till Europaströmavtagaren för att visa betydelsen av de val som görs.

Strömavtagarprofilen

För linjer av kategori II och III skall strömavtagare på fordon som används i Storbritannien ligga inom den profil som anges i diagrammet nedan. Denna profil är absolut och inte en referensprofil som kan ändras. Åtgärderna för att visa överensstämmelse är en öppen punkt.

Strömavtagarprofilen

Image

I diagrammet visas den ytterkontur inom vilken strömavtagartoppen skall befinna sig. Konturen skall vara placerad på de ytterlägen för spårets mittlinje som tillåts av spårtoleranserna, som inte ingår. Konturen är inte en referensprofil.

Vid alla hastigheter upp till linjehastigheten, största rälsförhöjning, största vindhastighet vid vilken obegränsad drift är möjlig och extrema vindhastigheter, som anges i infrastrukturregistret.

| W = 990 mm, | när H≤4 300 mm |
| --- | --- |

W = 990 mm,

när H≤4 300 mm

och

| W’= 990+(0,040 × (H–4 300)) mm, | när H>4 300 mm |
| --- | --- |

W’= 990+(0,040 × (H–4 300)) mm,

när H>4 300 mm

Där:

H = höjden till svepytans övre del över rälsöverkant (i mm). Måttet är summan av kontaktledningens höjd och tillåten upplyftning.

Ytterligare medgivande görs för kolslitskenans slitage.

Specialfall för Italien:

Kategori ”P” – permanent

Höghastighetståg som trafikerar Italien och Schweiz tillåts vara utrustade med strömavtagare vars huvuden är 1 450 mm breda.

7.3.2.20   Gränssnitt med system för trafikstyrning och signalering [avsnitt 4.2.8.3.8]

Specialfall för Belgien:

Kategori ”P” – permanent

Detta specialfall specificeras i avsnitt 3.6.1 i bilaga A, tillägg 1 i TSD högh. Trafikstyrning och signalering 2006.

7.3.2.21   Anslutningar för toalettömningssystem [punkt 4.2.9.3]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Anslutningarna för tömning och för sköljning och tillhörande tätningar skall överensstämma med figurerna M IV1 respektive M IV2 i bilaga M, kapitel IV.

7.3.2.22   Vattenpåfyllningsadaptrar [punkt 4.2.9.5]

Specialfall för Finland:

Kategori ”P” – permanent

Vattenpåfyllningsadaptrarna skall vara såsom visas i figur M VII3 i bilaga M, kapitel VII.

7.3.2.23   Brandstandarder [avsnitt 7.1.6]

Specialfall för Spanien:

Kategori ”T” – temporärt

Tills EN 45545–2 är publicerad gäller spanska regler för brandstandarder (DT-PCI/5A).

---

(1)  I fall där lastning inte är möjligt, är alternativa metoder tillåtna, såsom simulering genom bortkoppling av ytterligare bromsenheter under förutsättning att detta inte medför betydande fel i förfarandet

(2)  Högre effektfaktor än 0,8 ger bättre ekonomiska prestanda på grund av ett minskat behov av tillhandahållande av fast utrustning.

(3)  Modulerna A1 och H1 är enbart tillåtna för befintliga lösningar enligt de villkor som anges i avsnitt 6.1.3

BILAGOR TILL TSD

Delsystemet Rullande materiel

| BILAGA A | Passiv säkerhet – kollisionssäkerhet |
| --- | --- |

BILAGA A

| A.1 | Detaljerad beskrivning av de statiska och passiva säkerhetskraven |
| --- | --- |

A.1

| A.1.1 | Detaljerade mekaniska gränsvärden för statisk hållfasthet |
| --- | --- |

A.1.1

| A.1.2 | Detaljerade mekaniska gränsvärden för hållfasthet avseende passiv säkerhet |
| --- | --- |

A.1.2

| A.1.2.1 | Definition av massa |
| --- | --- |

A.1.2.1

| A.1.2.2 | Dynamisk hållfasthet |
| --- | --- |

A.1.2.2

| A.1.2.3 | Bedömningskriterier |
| --- | --- |

A.1.2.3

| A.2 | Detaljerad specifikation av passiv säkerhet |
| --- | --- |

A.2

| A.3 | Kriterier för godkännande |
| --- | --- |

A.3

| A.3.1 | Minska risken för klättring |
| --- | --- |

A.3.1

| A.3.2 | Gränsvärde för retardationen |
| --- | --- |

A.3.2

| A.3.3 | Bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell integritet i utrymmen för passagerare |
| --- | --- |

A.3.3

| A.3.4 | Skydd mot ett lågt hinder |
| --- | --- |

A.3.4

| A.4 | Valideringsmetod |
| --- | --- |

A.4

| A.4.1 | Förfarande: |
| --- | --- |

A.4.1

| A.4.2 | Provspecifikationer |
| --- | --- |

A.4.2

| A.4.3 | Godkännandekriterier för kalibrering |
| --- | --- |

A.4.3

| A.5 | Definitioner av hinder |
| --- | --- |

A.5

| A.5.1 | För kollisioner mellan ett tåg och en godsvagn med massan 80 ton med sidobuffertar |
| --- | --- |

A.5.1

| A.5.2 | För kollision mellan ett tåg och ett tungt hinder i en plankorsning |
| --- | --- |

A.5.2

| BILAGA B | Antropometriska uppgifter och sikt framåt för lokförare |
| --- | --- |

BILAGA B

| B.1 | Allmänt |
| --- | --- |

B.1

| B.2 | Antropometriska uppgifter om lokförare |
| --- | --- |

B.2

| B.3 | Signalers position i förhållande till förarhytten. |
| --- | --- |

B.3

| B.4 | Referenslägen för lokförarens ögon |
| --- | --- |

B.4

| BILAGA C | Lastprofil UK1 (version 2) |
| --- | --- |

BILAGA C

| C.1 | Lastprofilerna UK1 (version 2) |
| --- | --- |

C.1

| C.2 | Undre delen av profilen UK1[A], under 1 100 mm över rälsytan |
| --- | --- |

C.2

| C.3 | Övre delen av profilen UK1[B], över 1 100 mm över rälsytan |
| --- | --- |

C.3

| C.4 | Övre delen av profilen UK1[D], över 1 100 mm över rälsytan |
| --- | --- |

C.4

| C.5 | Tillämpning av profilen UK1[A] |
| --- | --- |

C.5

| C.6 | Tillämpning av profilen UK1[B] |
| --- | --- |

C.6

| C.7 | Tillämpning av profilen UK1[D] |
| --- | --- |

C.7

| C.8 | Beräkning av inskränkning av profilen |
| --- | --- |

C.8

| BILAGA D | Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

BILAGA D

| D.1 | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Egenskaper |
| --- | --- |

D.2

| BILAGA E | Bedömning av delsystemet Rullande materiel |
| --- | --- |

BILAGA E

| E.1 | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

E.1

| E.2 | Egenskaper och moduler |
| --- | --- |

E.2

| BILAGA F | Förfaranden för bedömning av överensstämmelse och lämplighet för användning |
| --- | --- |

BILAGA F

| F.1 | Förteckning över modulerna |
| --- | --- |

F.1

| F.2 | Moduler för driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

F.2

| F.2.1 | Modul A: Intern tillverkningskontroll: |
| --- | --- |

F.2.1

| F.2.2 | Modul A1: Intern konstruktionskontroll med tillverkningskontroll |
| --- | --- |

F.2.2

| F.2.3 | Modul B: Typkontroll |
| --- | --- |

F.2.3

| F.2.4 | Modul C: Överensstämmelse med typ |
| --- | --- |

F.2.4

| F.2.5 | Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen |
| --- | --- |

F.2.5

| F.2.6 | Modul F: Produktkontroll |
| --- | --- |

F.2.6

| F.2.7 | Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem |
| --- | --- |

F.2.7

| F.2.8 | Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningsystem med kontroll av konstruktionen |
| --- | --- |

F.2.8

| F.2.9 | Modul V: Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning) |
| --- | --- |

F.2.9

| F.3 | Moduler för eg-kontroll av delsystem |
| --- | --- |

F.3

| F.3.1 | Modul SB: Typkontroll |
| --- | --- |

F.3.1

| F.3.2 | Modul SD: System för kvalitetsstyrning av produktionen |
| --- | --- |

F.3.2

| F.3.3 | Modul SF: Produktkontroll |
| --- | --- |

F.3.3

| F.3.4 | Modul SH2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen |
| --- | --- |

F.3.4

| F.4 | Bedömning av underhållsrutiner: förfarande för bedömning av överensstämmelse |
| --- | --- |

F.4

| BILAGA G | Sidvindseffekter |
| --- | --- |

BILAGA G

| G.1 | Allmänna anmärkningar |
| --- | --- |

G.1

| G.2 | Inledning |
| --- | --- |

G.2

| G.3 | Allmänna principer |
| --- | --- |

G.3

| G.4 | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

G.4

| G.5 | Bedömning av karakteristiska vindkurvor |
| --- | --- |

G.5

| G.5.1 | Fastställande av aerodynamiska egenskaper |
| --- | --- |

G.5.1

| G.5.1.1 | Allmänna anmärkningar |
| --- | --- |

G.5.1.1

| G.5.1.2 | Krav på vindtunnelprov |
| --- | --- |

G.5.1.2

| G.5.1.2.1 | Provsektionens dimensioner |
| --- | --- |

G.5.1.2.1

| G.5.1.2.2 | Nivå av turbulens |
| --- | --- |

G.5.1.2.2

| G.5.1.2.3 | Gränsskikt |
| --- | --- |

G.5.1.2.3

| G.5.1.2.4 | Reynolds tal |
| --- | --- |

G.5.1.2.4

| G.5.1.2.5 | Instrumentering |
| --- | --- |

G.5.1.2.5

| G.5.1.3 | Krav på modell |
| --- | --- |

G.5.1.3

| G.5.1.4 | Krav på provprogram |
| --- | --- |

G.5.1.4

| G.5.2 | Beskrivning av vindscenariot |
| --- | --- |

G.5.2

| G.5.3 | Beräkning av turbulensegenskaper |
| --- | --- |

G.5.3

| G.5.3.1 | Turbulensintensitet |
| --- | --- |

G.5.3.1

| G.5.3.2 | Vindstötens varaktighet |
| --- | --- |

G.5.3.2

| G.5.3.3 | Härledning av vindstötens resulterande tidshistoria |
| --- | --- |

G.5.3.3

| G.5.4 | Fastställande av fordonsdynamiken |
| --- | --- |

G.5.4

| G.5.4.1 | Allmänna anmärkningar |
| --- | --- |

G.5.4.1

| G.5.4.2 | Modellering |
| --- | --- |

G.5.4.2

| G.5.4.3 | Verifikation av fordonsmodellen |
| --- | --- |

G.5.4.3

| G.6 | Aerodynamiska krafter och moment som ingångsvärden vid multikroppssimulering |
| --- | --- |

G.6

| G.7 | Beräkning och återgivning av karakteristiska vindkurvor |
| --- | --- |

G.7

| G.7.1 | Utvärdering av kriteriet |
| --- | --- |

G.7.1

| G.7.2 | Beräkning av vindvärden och gränsvärden för DQ/Q0 |
| --- | --- |

G.7.2

| G.7.3 | Beaktande av olika vindvinklar |
| --- | --- |

G.7.3

| G.7.4 | Återgivning av vindkarakteristiken med utmärkande punkter |
| --- | --- |

G.7.4

| G.7.4.1 | Fordon på rakspår |
| --- | --- |

G.7.4.1

| G.7.4.2 | Fordon i en kurva |
| --- | --- |

G.7.4.2

| G.8 | Dokumentation som krävs |
| --- | --- |

G.8

| BILAGA H | Främre och bakre lyktor |
| --- | --- |

BILAGA H

| H.1 | Definitioner |
| --- | --- |

H.1

| H.2 | Främre lyktor |
| --- | --- |

H.2

| H.3 | Bakre lyktor |
| --- | --- |

H.3

| H.4 | Prov av överensstämmelse med typ för driftskompatibilitetskomponent |
| --- | --- |

H.4

| BILAGA I– | Uppgifter som skall anges i registret över rullande materiel |
| --- | --- |

BILAGA I–

| I.1 | Allmän information |
| --- | --- |

I.1

| I.2 | Avsnitt A: Definition av tillämpningsområdet för registret över rullande materiel |
| --- | --- |

I.2

| I.3 | Avsnitt B: Namn på berörda parter |
| --- | --- |

I.3

| I.4 | Avsnitt C: Bedömning av överensstämmelse |
| --- | --- |

I.4

| I.5 | Avsnitt D: Den rullande materielens egenskaper |
| --- | --- |

I.5

| I.5.1 | Delavsnitt D.1 för delsystemet Rullande materiel |
| --- | --- |

I.5.1

| I.5.2 | Delavsnitt D.2 för delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

I.5.2

| I.5.3 | Delavsnitt D.3 för delsystemet Energi |
| --- | --- |

I.5.3

| I.6 | Avsnitt E: Underhållsdata |
| --- | --- |

I.6

| BILAGA J | Frontrutans egenskaper |
| --- | --- |

BILAGA J

| J.1 | Optiska egenskaper |
| --- | --- |

J.1

| J.1.1 | Optisk distorsion |
| --- | --- |

J.1.1

| J.1.2 | Sekundära bilder |
| --- | --- |

J.1.2

| J.1.3 | Ljusdiffusion |
| --- | --- |

J.1.3

| J.1.4 | Transmittans |
| --- | --- |

J.1.4

| J.1.5 | Kromacitet |
| --- | --- |

J.1.5

| J.2 | Strukturella krav |
| --- | --- |

J.2

| J 2.1 | Slag |
| --- | --- |

J 2.1

| J.2.2 | Splittring |
| --- | --- |

J.2.2

| BILAGA K | Koppel |
| --- | --- |

BILAGA K

| K.1 | Schematisk ritning av koppel |
| --- | --- |

K.1

| K.2 | Övergångskoppel för bogsering och undsättning |
| --- | --- |

K.2

| K.2.1 | Definition av termer |
| --- | --- |

K.2.1

| K.2.2 | Allmänna föreskrifter |
| --- | --- |

K.2.2

| K.2.2.1 | Hastigheter |
| --- | --- |

K.2.2.1

| K.2.2.2 | Bromsar |
| --- | --- |

K.2.2.2

| K.2.2.3 | Allmänt om pneumatisk anslutning |
| --- | --- |

K.2.2.3

| K.2.2.4 | Kopplingsförfarande |
| --- | --- |

K.2.2.4

| K.2.2.5 | Losskopplingsföreskrifter |
| --- | --- |

K.2.2.5

| K.2.3 | Bogsering av ett tåg utrustat med ett automatkoppel med hjälp av ett övergångskoppel |
| --- | --- |

K.2.3

| K.2.3.1 | Allmänna föreskrifter |
| --- | --- |

K.2.3.1

| K.2.3.2 | Kopplingsföreskrifter |
| --- | --- |

K.2.3.2

| K.2.4 | Bogsering av ett tåg utrustat med en dragkrok med hjälp av ett övergångskoppel |
| --- | --- |

K.2.4

| K.2.4.1 | Allmänna föreskrifter |
| --- | --- |

K.2.4.1

| K.2.4.2 | Kopplingsföreskrifter |
| --- | --- |

K.2.4.2

| BILAGA L | Aspekter som inte specificeras i TSD högh. Rullande materiel och för vilka anmälan om nationella regler krävs |
| --- | --- |

BILAGA L

| BILAGA M | Driftsgränsvärden för hjul och hjulpars geometriska mått |
| --- | --- |

BILAGA M

| BILAGA M I | Används ej |
| --- | --- |

BILAGA M I

| BILAGA M II | Används ej |
| --- | --- |

BILAGA M II

| BILAGA M III | Används ej |
| --- | --- |

BILAGA M III

| BILAGA M IV | Tätningar för toalettömningssystems anslutningar |
| --- | --- |

BILAGA M IV

| BILAGA M V | Ingångsanslutningar för vattentankar |
| --- | --- |

BILAGA M V

| BILAGA M VI | Anslutningar för toalettömningssystem på rullande materiel |
| --- | --- |

BILAGA M VI

| BILAGA N: | Förhållanden vid bullermätningar |
| --- | --- |

BILAGA N:

| N.1 | Undantag från en ISO 3095:2005 |
| --- | --- |

N.1

| N.1.1 | Stationärt buller |
| --- | --- |

N.1.1

| N.1.2 | Startbuller |
| --- | --- |

N.1.2

| N.1.3 | Förbifartsbuller |
| --- | --- |

N.1.3

| N.1.4 | Referensspår för förbifartsbuller |
| --- | --- |

N.1.4

| N.2 | Beskrivning av referensspårens dynamiska prestanda |
| --- | --- |

N.2

| N.2.1 | Mätförfarande |
| --- | --- |

N.2.1

| N.2.2 | Mätsystem |
| --- | --- |

N.2.2

| N.2.3 | Behandling av mätdata |
| --- | --- |

N.2.3

| N.2.4 | Provrapport |
| --- | --- |

N.2.4

| BILAGA O | Jordning av fordonets metalldelar |
| --- | --- |

BILAGA O

| O.1 | Jordningsprinciper |
| --- | --- |

O.1

| O.2 | Jordning av fordonets yttre hölje |
| --- | --- |

O.2

| O.3 | Jordning av fordonsdelar |
| --- | --- |

O.3

| O.4 | Jordning av elektriska installationer |
| --- | --- |

O.4

| O.5 | Antenner |
| --- | --- |

O.5

| BILAGA P | Beräkningsmetod för retardationer i försämrat läge och under ofördelaktiga klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

BILAGA P

| P.1 | Inledning |
| --- | --- |

P.1

| P.2 | Definition av prov |
| --- | --- |

P.2

| P.2.1 | Dynamiska prov |
| --- | --- |

P.2.1

| P.2.1.1 | Provvillkor |
| --- | --- |

P.2.1.1

| P.2.1.2 | Dynamiska provresultat |
| --- | --- |

P.2.1.2

| P2.1.3 | Dynamiska prov för adhesionsberoende bromsar |
| --- | --- |

P2.1.3

| P.2.2 | Riggprov för fastställande av effekterna av minskad friktion |
| --- | --- |

P.2.2

| P.3 | Retardationsberäkningar |
| --- | --- |

P.3

| P.3.1 | Fastställande av bromskrafter F |
| --- | --- |

P.3.1

| P.3.2 | Utvärdering av kw – Minskningskoefficient på grund av försämrad adhesion |
| --- | --- |

P.3.2

| P.3.3 | Utvärdering av kh – Minskningskoefficient på grund av försämrad friktion |
| --- | --- |

P.3.3

| P.3.4 | Retardationsberäkningar |
| --- | --- |

P.3.4

| BILAGA Q | Skyltar på lådor som innehåller utrustning för återställning av nödlarm |
| --- | --- |

BILAGA Q

| BILAGA R | Specialfall – Lastprofil för Finland |
| --- | --- |

BILAGA R

| R.1 | Allmänna regler |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | Undre delen av fordonet |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | Fordonsdelar i närheten av hjulflänsarna |
| --- | --- |

R.3

| R.4 | Fordonsbredd |
| --- | --- |

R.4

| R.5 | Lägre fotsteg och dörrar som öppnas utåt för personvagnar och motorvagnar |
| --- | --- |

R.5

| R.6 | Strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket |
| --- | --- |

R.6

| R.7 | Regler och anvisningar av senare datum |
| --- | --- |

R.7

TILLÄGG R.A

TILLÄGG R.B1

TILLÄGG R.B2

TILLÄGG R.B3

TILLÄGG R.C

TILLÄGG R.D1

TILLÄGG R.D2

TILLÄGG R.E Strömavtagare och oisolerade strömförande delar

BILAGA A

Passiv säkerhet – kollisionssäkerhet

A.1   Detaljerad beskrivning av de statiska och passiva säkerhetskraven

A.1.1   Detaljerade mekaniska gränsvärden för statisk hållfasthet

Detaljerade mekaniska gränsvärden för massan och den statiska hållfastheten beskrivs i standarden EN 12663:2000, longitudinella och vertikala belastningar på fordonskorgen skall minst motsvara kategori P II.

Bedömning av tryckbelastningen skall göras genom att använda ett statiskt krav som anges i avsnitt 4.2.6.4 i denna TSD.

A.1.2   Detaljerade mekaniska gränsvärden för hållfasthet avseende passiv säkerhet

A.1.2.1   Definition av massa

I massan skall 50 % av massan av sittande passagerare på fasta säten ingå.

A.1.2.2   Dynamisk hållfasthet

Fyra kollisionsscenarier för kontroll av konstruktionen, som beaktar alla kombinationer av konfigurationer för den främre delen av tåget (rakspår, obromsad), skall tillämpas för att certifiera den passiva säkerheten.

| — | Scenario 1

  Kollision mellan två identiska tåg (enskilda tågsättsenheter eller fastställda formationer) vid relativhastigheten 36 km/h. |
| --- | --- |

—

Scenario 1

Kollision mellan två identiska tåg (enskilda tågsättsenheter eller fastställda formationer) vid relativhastigheten 36 km/h.

| — | Scenario 2

  Kollision mellan ett tåg (enskilda tågsättsenheter eller fastställda formationer) och ett järnvägsfordon utrustat med sidobuffertar vid hastigheten 36 km/h. Järnvägsfordonet skall vara en fyraxlig godsvagn med massan 80 ton, såsom anges i avsnitt A.5. |
| --- | --- |

—

Scenario 2

Kollision mellan ett tåg (enskilda tågsättsenheter eller fastställda formationer) och ett järnvägsfordon utrustat med sidobuffertar vid hastigheten 36 km/h. Järnvägsfordonet skall vara en fyraxlig godsvagn med massan 80 ton, såsom anges i avsnitt A.5.

| — | Scenario 3

  Kollision i hastigheten 110 km/h, i en plankorsning, Med ett hinder som motsvarar en lastbil med massan 15 ton, såsom anges i avsnitt A.5. |
| --- | --- |

—

Scenario 3

Kollision i hastigheten 110 km/h, i en plankorsning, Med ett hinder som motsvarar en lastbil med massan 15 ton, såsom anges i avsnitt A.5.

| — | Scenario 4

  Kollision med ett litet eller lågt hinder såsom en personbil eller ett djur, som skall hanteras genom att ange egenskaperna för en hinderavvisare. |
| --- | --- |

—

Scenario 4

Kollision med ett litet eller lågt hinder såsom en personbil eller ett djur, som skall hanteras genom att ange egenskaperna för en hinderavvisare.

A.1.2.3   Bedömningskriterier

Om ett lok, en drivenhet eller en manövervagn bedöms skall en fastställd formation användas. Vid utformningen av ett loks, en drivenhets eller en manövervagns kollisionssäkerhet skall dessa endast beaktas såsom första fordon.

Vid bedömningen av ett tåg med olika ändfordon, skall endast identiska fordon beaktas vid beräkning av scenario 1.

Vid bedömning av en personvagn skall en fastställd formation användas i vilken personvagnen beaktas i läget bakom lok, drivenhet eller manövervagn.

I alla fallen skall den fastställda formationen för vilken kontrollen utförs tydligt anges.

Alla fordon som överensstämmer med denna TSD och som uppfyller följande egenskaper för den första personvagnen bakom det första fordonet i den fastställda formationen skall godkännas för användning i driftkompatibla tåg utan vidare certifiering av tåget.

| — | Massan skall vara lika stor eller mindre än massan för den första personvagnen bakom första fordonet i den fastställda formationen. |
| --- | --- |

—

Massan skall vara lika stor eller mindre än massan för den första personvagnen bakom första fordonet i den fastställda formationen.

| — | Kraftens största amplitud skall vara lika stor eller mindre än den största amplituden för den första personvagnen bakom första fordonet i den fastställda formationen. |
| --- | --- |

—

Kraftens största amplitud skall vara lika stor eller mindre än den största amplituden för den första personvagnen bakom första fordonet i den fastställda formationen.

| — | Medelkraften skall vara lika stor eller mindre än den medelkraft som den första personvagnen bakom första fordonet i den fastställda formationen påverkar det första fordonet med. För att kunna jämföra medelnivåerna i förhållande till deformationsslaget skall egenskaperna hos slagets energi användas. Energi–slagkurvan skall vara lika stor som eller mindre än den för referensfordonet. |
| --- | --- |

—

Medelkraften skall vara lika stor eller mindre än den medelkraft som den första personvagnen bakom första fordonet i den fastställda formationen påverkar det första fordonet med. För att kunna jämföra medelnivåerna i förhållande till deformationsslaget skall egenskaperna hos slagets energi användas. Energi–slagkurvan skall vara lika stor som eller mindre än den för referensfordonet.

A.2   Detaljerad specifikation av passiv säkerhet

Klättringsrisken skall vara minskad i tågets ändar och mellan de fordon som utgör tåget.

De krafter som uppstår i deformationszonerna skall inte orsaka medelretardationer som är högre än godkännandekriterierna som anges i avsnitt A.3 i områden för sittande passagerare och överlevnadsutrymmen.

I alla scenarierna skall områden för passagerare inte utsättas för några deformationer eller kränkningar, vilka omfattar det konstruerade överlevnadsutrymmet och den strukturella integriteten för områden för passagerare.

En hinderavvisare skall vara monterad i tågets främre ände för att minska risken för att föremål såsom personbilar och större djur skall orsaka urspårning.

Förarhytterna i fordonens ändar skall ha minst en dörr eller utgång som medger tillträde för räddningspersonal i händelse av olycka.

Kriterier för godkännande föreskrivs i avsnitt A.3 och valideringsförfarandet skall vara i överensstämmelse med avsnitt A.4.

A.3   Kriterier för godkännande

A.3.1   Minska risken för klättring

Godkännandekriteriet för begränsningen av klättring är att ytterligare en simulering av scenario 1 visar, att under de inledande vertikala förskjutningsförhållandena om 40 mm, ingen lyftning av alla hjulparen på någon boggi sker och att kraven på överlevnadsutrymmets gränsvärde för retardationen är uppfyllda. Dessa kriterier är i sig tillräckliga för valideringen av klättringsmotståndet.

A.3.2   Gränsvärde för retardationen

Kriteriet för godkännande är att medelretardationen är 5 g i områden för passagerare. Tiden för medelvärdesberäkningen skall motsvara tiden från och med att nettokontaktkraften är större än noll tills nettokontaktkraften blir noll igen (för första gången) för alla fordon i tåget som är berörda av kollisionen.

A.3.3   Bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell integritet i utrymmen för passagerare

Förarhytten skall ha ett överlevnadsutrymme för lokföraren som omfattar en sektion med en minsta längd av 0,75 m.

Godkännandekriterierna för integriteten för områden för passagerare skall vara att begränsa alla minskningar till mindre än 1 % av 5 m av fordonskorgens ursprungliga längd (förutom deformationszoner) och att den plastiska formförändringen i dessa skyddade områden är mindre än 10 %.

Om intilliggande områden som tillfälligt används av passagerare, såsom anges i avsnitt 4.2.2.3.2, med ett lateralt mått större än 250 mm, utnyttjas som deformationszoner, skall det fria utrymmet inte minskas mer än 30 % i longitudinell led.

I följande diagram ges exempel på områden där kravet på det fria utrymmet i longitudinell led är tillämpligt:

Image

A.3.4   Skydd mot ett lågt hinder

En hinderavvisare, med sin undre kant så lågt som lastprofilen medger, skall vara monterad på tågets främsta del och skall kontrolleras med följande longitudinella statiska belastningskrav som skall uppfyllas var för sig:

| — | 300 kN på centrumlinjen. |
| --- | --- |

—

300 kN på centrumlinjen.

| — | 250 kN 750 mm från centrumlinjen |
| --- | --- |

—

250 kN 750 mm från centrumlinjen

De horisontella krafterna skall ansättas över en yta som inte är större än 500 mm gånger 500 mm (om det medges av koppelrörelsens svepyta och den största motsvarande ytan på avvisaren).

Den resulterande kraftens höjd skall inte vara högre än 500 mm över rälsöverkant.

Det skall inte uppstå någon permanent deformation på grund av dessa belasningar. Hinderavvisarens statiska motståndskraft skall överensstämma med punkt 3.4.2 i EN 12663:2000.

A.4   Valideringsmetod

A.4.1   Förfarande:

De passiva säkerhetsmålen anges för ett komplett tåg. Det är opraktiskt att utvärdera hela tågs beteende genom prov och därför skall uppnåendet av målen valideras genom dynamisk simulering, som motsvarar kollisionsscenarierna för kontroll av konstruktionen. Användningen av enbart numerisk simulering är tillräckligt för att noggrant kunna förutse de strukturella beteendet i områden där deformationen är begränsad. För deformationszoner skall det dock i valideringsprogrammet ingå kontroll av numeriska modeller med lämpliga prov (kombinerad metod).

De viktigaste stegen i denna kombinerade metod för en ny strukturell konstruktion ges nedan.

| — | Steg 1: Prov av ej bärande absoberingsanordningar och deformationszoner:
  Dynamiska prov på fullskaliga provexemplar skall utföras för att säkerställa prestanda hos de kollisionssäkra delarna och ge ingångsdata för kalibrering.
  Provkonfigurationen skall fastställas med tanke på följande mål:






  — | Så nära som möjligt återspegla ett av scenarierna |
| --- | --- | --- |

—

Steg 1: Prov av ej bärande absoberingsanordningar och deformationszoner:

Dynamiska prov på fullskaliga provexemplar skall utföras för att säkerställa prestanda hos de kollisionssäkra delarna och ge ingångsdata för kalibrering.

Provkonfigurationen skall fastställas med tanke på följande mål:

—

Så nära som möjligt återspegla ett av scenarierna

| — | Underlätta kalibrering |
| --- | --- |

—

Underlätta kalibrering

| — | Uttnyttja energiabsorptionens kapacitet fullt ut |
| --- | --- |

—

Uttnyttja energiabsorptionens kapacitet fullt ut

| — | Visa tillämpligt/särskilt beteende hos konstruktionen |
| --- | --- |

—

Visa tillämpligt/särskilt beteende hos konstruktionen

| — | Steg 2: Kalibrering av strukturens numeriska modell:
  Efter utförandet av det fullskaliga prov som beskrivs under steg 1, skall tillverkaren kalibrera den numeriska modellen genom att jämföra provresultaten med motsvarande numerisk simulering.
  Valideringen av modellen skall använda två viktiga faser i jämförelsen mellan proven och den numeriska simuleringen.






  — | Strukturens allmänna uppträdande, områden där plastiska deformationer förekommer och den ordning i vilken de energiabsorberande fenomenen sker. |
| --- | --- | --- |

—

Steg 2: Kalibrering av strukturens numeriska modell:

Efter utförandet av det fullskaliga prov som beskrivs under steg 1, skall tillverkaren kalibrera den numeriska modellen genom att jämföra provresultaten med motsvarande numerisk simulering.

Valideringen av modellen skall använda två viktiga faser i jämförelsen mellan proven och den numeriska simuleringen.

—

Strukturens allmänna uppträdande, områden där plastiska deformationer förekommer och den ordning i vilken de energiabsorberande fenomenen sker.

| — | Detaljerade analyser av alla provresultat och mer specifikt av kraftnivåerna och förskjutningarna av strukturens viktiga punkter. |
| --- | --- |

—

Detaljerade analyser av alla provresultat och mer specifikt av kraftnivåerna och förskjutningarna av strukturens viktiga punkter.

| — | Steg 3: Numerisk simulering av kollisionsscenarierna för kontroll av konstruktionen:
  Det skall skapas en tredimensionell modell av varje fordonsstruktur som skall utsättas för permanent deformation.
  I denna modell skall förarhytten eller fordonsändens deformeringsstrukturer, kalibrerad modell från steg 2 och en komplett 3-dimensionell modell av resten av korgstrukturen ingå. (Normalt skall endast den första eller de första två fordonsmodellerna omfatta energiupptagande delar och deformeringsstruktur i detalj. Återstående fordon i tåget kan representeras av punktmassor/fjädersystem etc. som motsvarar deras totala beteende).
  Om korgarna är symmetriska i förhållande till centrumlinjen är det tållåtet att beakta en halv modell.
  Slutligen skall simuleringar av alla kollisionsscenarierna för konstruktionskontrollen utföras för att fordonen skall kunna bli godkända enligt kraven i denna TSD. För att validera beteendet i kollisionspunkten skall den kompletta tågenhetsmodellen omfatta de validerade fordonsmodellerna från steg 2 med återstående fordon i tåget representerade i en förenklad form.
  Det är tillåtet att använda ett reducerat valideringsprogram om ändringar har gjorts av en tidigare verifierad konstruktion och om






  — | säkerhetsmarginalerna till kraven är tillräckliga för att omfatta eventuell osäkerhet och |
| --- | --- | --- |

—

Steg 3: Numerisk simulering av kollisionsscenarierna för kontroll av konstruktionen:

Det skall skapas en tredimensionell modell av varje fordonsstruktur som skall utsättas för permanent deformation.

I denna modell skall förarhytten eller fordonsändens deformeringsstrukturer, kalibrerad modell från steg 2 och en komplett 3-dimensionell modell av resten av korgstrukturen ingå. (Normalt skall endast den första eller de första två fordonsmodellerna omfatta energiupptagande delar och deformeringsstruktur i detalj. Återstående fordon i tåget kan representeras av punktmassor/fjädersystem etc. som motsvarar deras totala beteende).

Om korgarna är symmetriska i förhållande till centrumlinjen är det tållåtet att beakta en halv modell.

Slutligen skall simuleringar av alla kollisionsscenarierna för konstruktionskontrollen utföras för att fordonen skall kunna bli godkända enligt kraven i denna TSD. För att validera beteendet i kollisionspunkten skall den kompletta tågenhetsmodellen omfatta de validerade fordonsmodellerna från steg 2 med återstående fordon i tåget representerade i en förenklad form.

Det är tillåtet att använda ett reducerat valideringsprogram om ändringar har gjorts av en tidigare verifierad konstruktion och om

—

säkerhetsmarginalerna till kraven är tillräckliga för att omfatta eventuell osäkerhet och

| — | inga ändringar på ett betydande sätt ändrar de mekanismer som tillhandahåller den passiva säkerheten. |
| --- | --- |

—

inga ändringar på ett betydande sätt ändrar de mekanismer som tillhandahåller den passiva säkerheten.

Vad gäller kollisionssäkerheten skall prestanda valideras efter en nivå som är lämplig i förhållande till ändringens omfattning genom

| — | en jämförelse med en liknande lösning (via ingenjörsritningar eller andra tekniska uppgifter) eller |
| --- | --- |

—

en jämförelse med en liknande lösning (via ingenjörsritningar eller andra tekniska uppgifter) eller

| — | en kombination av datorsimuleringar/beräkningar (t.ex. FEA eller multikorgmodellering) och prov (kvasistatiska eller dynamiska). |
| --- | --- |

—

en kombination av datorsimuleringar/beräkningar (t.ex. FEA eller multikorgmodellering) och prov (kvasistatiska eller dynamiska).

A.4.2   Provspecifikationer

Vid ett dynamiskt prov skall kollisionshastigheten, hindertypen och dess massa väljas så att den energi som absorberas av provexemplaret minst motsvarar 50 % av den största energi som kan avledas i scenario 1 och 2 för summan av alla steg som används i dessa scenarier.

Alla därför avsedda absorberingsanordningar, som är konstruerade för att absorbera energi på ett kontrollerat sätt, skall provas.

Det är tillåtet att utföra separata prov som inte omfattar all den energi som komponenterna tillsammans absorberar, men alla absorptionssteg som kan påverka varandra skall ingå i samma prov. Komponenter, såsom hinderavvisaren, energiabsorberande komponenter och koppel etc. får beaktas på detta sätt.

Vid enskilda prov av anordningar mellan fordonen (koppel, klättringsskydd och anordningar för energiabsorbering) skall på samma sätt den effektiva hastigheten och massan väljas så att den absorberade energin vid gränssnittet och beteendet hos de komponenter som utgör gränssnittet motsvarar dem som studeras i dessa områden under kollisionscenarierna för kontroll av konstruktionen.

I enlighet med specifikationerna för prov av kollisionssäkerhet skall resultaten av de mätningar som utförs under proven anges med lämplig noggrannhet och omfatta följande registreringar som krävs för kalibrering av den numeriska modellen:

| — | Mätning av krafter, registrering av deformationer, kollisionshastighet, retardationer för jämförelse av prestanda (energier, deformationer etc.) av de olika energiabsorberande anordningarna vid detta prov och vid komponentprov. |
| --- | --- |

—

Mätning av krafter, registrering av deformationer, kollisionshastighet, retardationer för jämförelse av prestanda (energier, deformationer etc.) av de olika energiabsorberande anordningarna vid detta prov och vid komponentprov.

| — | Dimensionsmätningar före och efter prov i angivna områden skall anges och överenskommas före provet. |
| --- | --- |

—

Dimensionsmätningar före och efter prov i angivna områden skall anges och överenskommas före provet.

| — | Registrering av provkonfiguration, allmänna översikter och detaljerade ritningar och, vid behov, användning av höghastighetsvideo för att medge jämförelse av kinematiken vid proven med motsvarande simulering. |
| --- | --- |

—

Registrering av provkonfiguration, allmänna översikter och detaljerade ritningar och, vid behov, användning av höghastighetsvideo för att medge jämförelse av kinematiken vid proven med motsvarande simulering.

| — | Kollisionshastigheten och fordonets massa. |
| --- | --- |

—

Kollisionshastigheten och fordonets massa.

A.4.3   Godkännandekriterier för kalibrering

Sambandet skall valideras med hjälp av följande kriterier:

| — | Beaktande av händelseföljden under kollisionen (scenarierna omfattar flera faser av energiabsorbering). |
| --- | --- |

—

Beaktande av händelseföljden under kollisionen (scenarierna omfattar flera faser av energiabsorbering).

| — | Vid provet observerade deformationer motsvarande de som hittades vid analysen. |
| --- | --- |

—

Vid provet observerade deformationer motsvarande de som hittades vid analysen.

| — | Den energinivå som avleds av modellen (enligt utvecklingen av den totala kinetiska energin och hastigheten) med ett godtagande av skillnader som är mindre än 10 %. |
| --- | --- |

—

Den energinivå som avleds av modellen (enligt utvecklingen av den totala kinetiska energin och hastigheten) med ett godtagande av skillnader som är mindre än 10 %.

| — | Förskjutningsgraden (slag) för modellen med ett godtagande av en skillnad som är mindre än 10 %. |
| --- | --- |

—

Förskjutningsgraden (slag) för modellen med ett godtagande av en skillnad som är mindre än 10 %.

| — | Nivån på den totala kraftkurvan i modellen med ett godtagande av en skillnad som är mindre än 10 % för medelvärden på den totala kurvan och delar som motsvarar varje deformationssteg. |
| --- | --- |

—

Nivån på den totala kraftkurvan i modellen med ett godtagande av en skillnad som är mindre än 10 % för medelvärden på den totala kurvan och delar som motsvarar varje deformationssteg.

A.5   Definitioner av hinder

A.5.1   För kollisioner mellan ett tåg och en godsvagn med massan 80 ton med sidobuffertar

Vagnen med massan 80 ton skall vara en enhetlig godsvagn med boggier utrustad med sidobuffertar (såsom anges i TSD konv. Rullande materiel – Godsvagnar) med slaglängden 105 mm. Hindrets (godsvagnens) definition anges i följande figurer:

Image

A.5.2   För kollision mellan ett tåg och ett tungt hinder i en plankorsning

Ett deformerbart likvärdigt numeriskt hinder med massan 15 000 kg (såsom anges i följande figurer) skall användas. Detta skall simuleras som en komplett numerisk modell med hjälp av särskild kollisionsprogramvara.

Image

För definitionen av hindrets styvhet skall värdena på kraftkurvan, (som funktion av förskjutningen), som erhålls mot en sfär med massan 50 ton och diametern 3 m med en hastighet av 30 m/s, vara högre än följande kurva:

Image

Med följande värden för att definiera kurvan:

| Absolut förskjutning av sfären (mm) | Kontaktkraft (kN) |
| --- | --- |
| 0 | 0 |
| 700 | 4 500 |
| 1 500 | 3 000 |

Absolut förskjutning av sfären (mm)

Kontaktkraft (kN)

0

0

700

4 500

1 500

3 000

BILAGA B

Antropometriska uppgifter och sikt framåt för lokförare

B.1   Allmänt

Måtten för ögats läge hos en lokförare baseras på en lokförares längdintervall som beskrivs nedan

B.2   Antropometriska uppgifter om lokförare

Figur B.1

Övergipande antropometriska mått på kortaste och längsta förarpersonal

Image

| | a | a (1) | b (1) | c | d | e | f (1) | g (1) | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minst | 1 600 | 1 630 | 1 530 | 840 | 740 | 555 | 530 | 425 | 120 | 440 |
| Högst | 1 900 | 1 930 | 1 805 | 980 | 855 | 660 | 635 | 505 | 180 | 520 |

a

a (1)

b (1)

c

d

e

f (1)

g (1)

h

i

Minst

1 600

1 630

1 530

840

740

555

530

425

120

440

Högst

1 900

1 930

1 805

980

855

660

635

505

180

520

B.3   Signalers position i förhållande till förarhytten.

Figur B.2

Signalplacering

Image

B.4   Referenslägen för lokförarens ögon

Figur B.3

Manöverbord med hylla och fast fotstöd

Image

Figur B.4

Manöverbord med hylla och justerbart fotstöd

Image

Figur B.5

Manöverbord utan hylla och med fast fotstöd:

Image

---

(1)  Mått inklusive skodon (30 mm).

BILAGA C

Lastprofil UK1 (version 2)

C.1   Lastprofilerna UK1 (version 2)

Image

Lastprofilerna UK1 (version 2)

Lastprofilen UK1 (version 2) har fastställts med hjälp av ett antal metoder som lämpar sig väl för den brittiska järnvägens infrastruktur och som medger maximalt utnyttjande av begränsat utrymme.

Lastprofilen UK1 (version 2) består av 3 profiler: UK1[A], UK1[B] och UK1[D].

Enligt klassificeringen är lastprofiler [A] fordonsprofiler som inte är beroende av infrastrukturparametrar, lastprofiler [B] fordonsprofiler som omfattar begränsad (specifik) fjädringsrörelse, men inte inkluderar kastning och lastprofiler [D] mallar som fastställer det största tillgängliga infrastrukturella utrymmet som är tillgängligt på ett rakt och plant spår.

Under 1 100 mm över rälsytan är en fast infrastrukturprofil fastställd i Railway Group Standard GC/RT5212 (version 1, februari 2003), som tillhandahåller det optimalt begränsande läget för plattformar och utrustning som är konstruerade för att vara mycket nära tåget. UK1[A] är en kompletterande lastprofil för fordon, som omfattar alla nödvändiga toleranser för rörelser och ett fritt utrymme till infrastrukturen.

Fordonet skall inte sticka ut utanför UK1[A], som visas med en streckad profil.

Ovanför 1 100 mm över rälsytan finns två lastprofiler, den innersta är UK1[B] (punktprofil) och den yttre är UK1[D] (heldragen profil).

Dessa profiler definierar en typisk fordonslastprofil UK1[B] och fordonets teoretiska största storlek UK1[D] som ryms längs de rutter för vilka profilen har angetts.

UK1[B] definieras efter en typisk fordonskonfiguration som skulle klara att trafikera alla rutter som angetts vara överensstämmande med UK1. Det bör observeras att detta fordon har konstruerats med hjälp av enkla statiska lastprofilregler och att det inte skulle utnyttja Network Rail-kontrollerad infrastruktur optimalt.

UK1[D] definierar den minsta statiska profilen för Network Rail-kontrollerad infrastruktur på rutter som överensstämmer med UK1-profilen såsom den fastställts 1 januari 2004. Den är inte korrigerad för spårets krökning. När den tillämpas med en godkänd metodik och med införandet av spelrum och toleranser som fastställts av Railway Group Standard GC/RT5212 (version 1, februari 2003), anger denna profil den maximalt tillgängliga profilen på rakt och plant spår. Ytterligare utrymme kan lokalt vara tillgängligt för att hantera kastning och dynamisk rörelse orsakad av krökningen. Allteftersom nätverksförbättringar införs kan mer utrymme än vad som visas ovan bli tillgängligt.

Nätverksuppgifter som kan användas för fordonskonstruktion i enlighet med beprövad metodik är tillgängliga från Network Rail Infrastructure Ltd.

UK1[D] kan även användas för att fastställa ett fordon med godtyckliga geometriska mått och godtycklig fjädringskonfiguration. Detta fordon skulle dock bli mindre än UK1[B] eftersom den modellering som utfördes för att utveckla UK1[B] beaktar formen hos den infrastruktur som kompenserats för fordonskastning. Därför kan det på kurviga linjeavsnitt finnas mer infrastrukturutrymme tillgängligt än vad som profilen UK1[D] visar. Detta förklarar varför profilen UK1[B] uppvisar en annan form än profilen UK1[D].

Genom att använda information om infrastrukturen för att utveckla fordonsformen kan utrymmet mellan UK1[B] och UK1[D] användas för att rymma fjädringsrörelser, istället för att begränsa lastprofilens linje.

Det är viktigt att observera, och förstå, de metoder som skissas ovan för att utveckla de största fordon som är lämpliga för den brittiska infrastrukturen.

C.2   Undre delen av profilen UK1[A], under 1 100 mm över rälsytan

Image

Den streckade ytan som begränsas av punkterna 17 till 20 används normalt för fotsteg.

Den streckade ytan som begränsas av punkterna 4 till 6 används normalt enbart för hjul, räddningspersonal etc.

Koordinater för profilen UK1[A]

| Punkt | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 90 |
| 2 | 117 | 90 |
| 3 | 117 | 75 |
| 4 | 679,5 | 75 |
| 5 | 679,5 | 0 |
| 6 | 825,5 | 0 |
| 7 | 825,5 | 114 |
| 8 | 899 | 114 |
| 9 | 899 | 152,5 |
| 10 | 1 041,5 | 152,5 |
| 11 | 1 041,5 | 160 |
| 12 | 1 191 | 160 |
| 13 | 1 191 | 179 |
| 14 | 1 356 | 179 |
| 15 | 1 351 | 945 |
| 16 | 1 391 | 985 |
| 17 | 1 496 | 985 |
| 18 | 1 496 | 1 100 |
| 19 | 1 601 | 1 100 |
| 20 | 1 601 | 985 |

Punkt

X (mm)

Y (mm)

1

0

90

2

117

90

3

117

75

4

679,5

75

5

679,5

0

6

825,5

0

7

825,5

114

8

899

114

9

899

152,5

10

1 041,5

152,5

11

1 041,5

160

12

1 191

160

13

1 191

179

14

1 356

179

15

1 351

945

16

1 391

985

17

1 496

985

18

1 496

1 100

19

1 601

1 100

20

1 601

985

C.3   Övre delen av profilen UK1[B], över 1 100 mm över rälsytan

Image

Koordinater för profilen UK1[B]

| Punkt | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 3 890 |
| 2 | 405 | 3 890 |
| 3 | 1 100 | 3 600 |
| 4 | 1 422 | 3 100 |
| 5 | 1 422 | 1 138 |
| 6 | 1 392 | 1 100 |

Punkt

X (mm)

Y (mm)

1

0

3 890

2

405

3 890

3

1 100

3 600

4

1 422

3 100

5

1 422

1 138

6

1 392

1 100

C.4   Övre delen av profilen UK1[D], över 1 100 mm över rälsytan

Image

Koordinater för profilen UK1[D]

| Punkt | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 4 110 |
| 2 | 405 | 4 033 |
| 3 | 782 | 3 950 |
| 4 | 1 100 | 3 825 |
| 5 | 1 530 | 3 400 |
| 6 | 1 580 | 3 200 |
| 7 | 1 640 | 2 400 |
| 8 | 1 640 | 1 400 |
| 9 | 1 580 | 1 100 |

Punkt

X (mm)

Y (mm)

1

0

4 110

2

405

4 033

3

782

3 950

4

1 100

3 825

5

1 530

3 400

6

1 580

3 200

7

1 640

2 400

8

1 640

1 400

9

1 580

1 100

C.5   Tillämpning av profilen UK1[A]

Profilen UK1[A] skall omfatta all kinematisk rörelse, allt slitage och alla laterala och vertikala kast.

Punkterna 14 till 20 får breddas lateralt i kurvor med mindre radie än 360 m enligt följande formel:

dX = (26 000/R) – 72

där R är kurvradien i meter och dX är i mm

Lastprofilens vertikala underspel skall inte under några last- eller slitageomständigheter kränkas. Den vertikala fjädringsrörelsen skall beaktas såsom stum eller ett stopplägesvillkor.

Under ovanstående last- och slitageförhållanden skall fordonet inte kränka lastprofilens underspel i konkav eller konvex vertikal kurva med radien 500 m. Kastning i vertikala kurvor skall beräknas med formeln för Ei och Eo i avsnitt 8 nedan (med K = 0).

C.6   Tillämpning av profilen UK1[B]

Måttet 1 100 mm över rälsytan är ett absolut minsta mått.

Om avståndet mellan boggicentrumen är mindre än 17 m, behöver ingen inskränkning av profilen tillämpas.

Om avståndet mellan boggicentrumen är större än 17 m, skall lastprofilens laterala mått minskas enligt beräkning med den formel som ges i avsnitt 8. Följande värden skall användas:

| R | = | 200 m |
| --- | --- | --- |
| K | = | 0,181 m |

R

=

200 m

K

=

0,181 m

I profilen UK1[B] ingår en gemensam tolerans för dynamiska rörelser, fordonstoleranser och vissa geometriska rörelser med 100 mm. I denna skall följande ingå:

| | Laterala och vertikala fjädringsrörelser samt vridningsrörelser |
| --- | --- |

Laterala och vertikala fjädringsrörelser samt vridningsrörelser

| | Toleranser som krävs av fordonstillverkaren |
| --- | --- |

Toleranser som krävs av fordonstillverkaren

| | Geometriska effekter av vertikala kurvor |
| --- | --- |

Geometriska effekter av vertikala kurvor

Om ovanstående effekter är större än 100 mm skall lämplig minskning av korgdimensionerna tillämpas. På samma sätt är det tillåtet att öka korgdimensionerna om mindre än 100 mm krävs för att rymma dessa effekter.

C.7   Tillämpning av profilen UK1[D]

Det är tillåtet att bygga fordonet efter dessa gränsvärden för infrastrukturprofilen som visats, som framtagits genom ruttbedömning med en godkänd metod och genom överenskommelse med infrastrukturförvaltaren vad gäller spel, toleranser och spårfixeringssystem som är lämpliga för fordonstrafik. Ytterligare utrymme för kinematisk rörelse och kastning i kurvor kan finnas tillgängligt utanför den beskrivna lastprofilen, såsom beskrivs i den ruttdatabas som sköts av Network Rail Ltd.

C.8   Beräkning av inskränkning av profilen

I detta avsnitt visas beräkningen av lastprofillinjens minskning som skall tillämpas för att rymma effekterna av kastning i kurvor. Beräkningarna är identiska med, men uttryckta på ett annat sätt än, de som ges i TSD högh. Infrastruktur 2006 för beräkning av kastning i kurvor. Samma beräkningar kan användas för att beräkna vertikala minskningar.

När ett fordon skall byggas efter en lastprofil för fordon skall de laterala måtten som anges av lastprofilen minskas om den totala längden eller avståndet mellan boggicentrumen är större än de som anges i lastprofilen. När minskad fordonslängd eller minskat avstånd mellan boggicentrumen används är det inte tillåtet att öka fordonets konstruktionsprofil.

I följande beräkningar är variablerna följande:

| A | = | Axelavstånd/avstånd mellan boggicentrumen i meter |
| --- | --- | --- |
| Ni | = | Avståndet mellan det tvärsnitt som beräknas från boggicentrum/axelläget (i meter) när detta ligger mellan axlarna/boggicentra |
| No | = | Avståndet mellan det tvärsnitt som beräknas från boggicentrum/axelläget (i meter) när detta ligger utanför axlarna/boggicentra |
| R | = | Kurvradien (i meter) för vilken minskningen beräknas |
| K | = | Det kast som är tillåtet för den angivna radien (i meter) |
| Ei | = | Inskränkning av profilen (i meter) mellan axlar/boggicentra |
| Eo | = | Inskränkning av profilen (i meter) utanför axlar/boggicentra |

A

=

Axelavstånd/avstånd mellan boggicentrumen i meter

Ni

=

Avståndet mellan det tvärsnitt som beräknas från boggicentrum/axelläget (i meter) när detta ligger mellan axlarna/boggicentra

No

=

Avståndet mellan det tvärsnitt som beräknas från boggicentrum/axelläget (i meter) när detta ligger utanför axlarna/boggicentra

R

=

Kurvradien (i meter) för vilken minskningen beräknas

K

=

Det kast som är tillåtet för den angivna radien (i meter)

Ei

=

Inskränkning av profilen (i meter) mellan axlar/boggicentra

Eo

=

Inskränkning av profilen (i meter) utanför axlar/boggicentra

Formel:

Ei = ((ANi – Ni2)/2R) – K

Eo = ((ANo + No2)/2 R) – K

Observera: Ei och Eo får inte vara negativa.

BILAGA D

Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter

D.1   Tillämpningsområde

I denna bilaga visas bedömningen av överensstämmelse och lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenter hörande till delsystemet Rullande materiel.

D.2   Egenskaper

De egenskaper hos de driftskompatibilitetskomponenter som skall bedömas under de olika konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna är markerade med ett X i tabell D.1.

Tabell D.1

Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter för delsystemet Rullande materiel

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Driftskompatibilitetskomponent som skall bedömas | Bedömning under följande fas |
| Konstruktions- och utvecklingsfas | Produktionsfas |
| Granskning och/eller kontroll av konstruktionen | Granskning av tillverkningsprocess | Typprovning | Kontroll av överensstämmelse med typ |
| 4.2.2.2.2.1 | Automatkoppel | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Buffert- och draginrättningskomponenter | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Övergångskoppel för bogsering och undsättning | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.2.7 | Förarhyttens frontruta | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Hjul | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2.5 | Signalhorn | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.8.3.7 | Strömavtagare | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.8.3.8 | Kolslitskenor | X | ej tillämplig | X | X |
| 4.2.9.3.2 | Mobila tömningsvagnar | X | ej tillämplig | ej tillämplig | X |
| 4.2.9.5.2 | Vattenpåfyllningsadaptrar | X | ej tillämplig | ej tillämplig | X |
| Bilaga H
  avsnitt H.2 | Strålkastare | X | ej tillämplig | X | X |
| Bilaga H
  avsnitt H.2 | Positionsljus | X | ej tillämplig | X | X |
| Bilaga H
  avsnitt H.3 | Baklyktor | X | ej tillämplig | X | X |
| Bilaga M VI | Anslutningar för toalettömningssystem | X | ej tillämplig | ej tillämplig | X |

1

2

3

4

5

Driftskompatibilitetskomponent som skall bedömas

Bedömning under följande fas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Produktionsfas

Granskning och/eller kontroll av konstruktionen

Granskning av tillverkningsprocess

Typprovning

Kontroll av överensstämmelse med typ

4.2.2.2.2.1

Automatkoppel

X

ej tillämplig

X

X

4.2.2.2.2.2

Buffert- och draginrättningskomponenter

X

ej tillämplig

X

X

4.2.2.2.2.3

Övergångskoppel för bogsering och undsättning

X

ej tillämplig

X

X

4.2.2.7

Förarhyttens frontruta

X

ej tillämplig

X

X

4.2.3.4.9.2

Hjul

X

X

X

X

4.2.7.4.2.5

Signalhorn

X

ej tillämplig

X

X

4.2.8.3.7

Strömavtagare

X

ej tillämplig

X

X

4.2.8.3.8

Kolslitskenor

X

ej tillämplig

X

X

4.2.9.3.2

Mobila tömningsvagnar

X

ej tillämplig

ej tillämplig

X

4.2.9.5.2

Vattenpåfyllningsadaptrar

X

ej tillämplig

ej tillämplig

X

Bilaga H

avsnitt H.2

Strålkastare

X

ej tillämplig

X

X

Bilaga H

avsnitt H.2

Positionsljus

X

ej tillämplig

X

X

Bilaga H

avsnitt H.3

Baklyktor

X

ej tillämplig

X

X

Bilaga M VI

Anslutningar för toalettömningssystem

X

ej tillämplig

ej tillämplig

X

BILAGA E

Bedömning av delsystemet Rullande materiel

E.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I denna bilaga visas bedömningen av överensstämmelse för delsystemet Rullande materiel

E.2   EGENSKAPER OCH MODULER

De egenskaper som skall bedömas under de olika konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna är markerade med ett X i tabell E.1. Ett X i kolumn 4 i tabell E1 i bilaga E anger att tillämpliga egenskaper skall kontrolleras genom prov av varje enskilt delsystem.

Tabell E.1

Bedömning av delsystemet Rullande materiel

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Egenskaper som skall bedömas | Konstruktions- och utvecklingsfas | Produktions-fas |
| Granskning och/eller kontroll av konstruktionen | Typprovning | Rutinmässig kontroll |
| 4.2   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet |
| 4.2.1   Allmänt |
| 4.2.1.1b | Tågsätts största tillåtna hastighet |

1

2

3

4

Egenskaper som skall bedömas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Produktions-fas

Granskning och/eller kontroll av konstruktionen

Typprovning

Rutinmässig kontroll

Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

Allmänt

4.2.1.1b

Tågsätts största tillåtna hastighet

X

X

ej tillämplig

Strukturer och mekaniska delar

| 4.2.2.2 | Drag- och stötinrättningar samt kopplingsanordningar för undsättning av tåg |
| --- | --- |

4.2.2.2

Drag- och stötinrättningar samt kopplingsanordningar för undsättning av tåg

| 4.2.2.2.1 | Krav på delsystemet |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

Krav på delsystemet

X

X

ej tillämplig

| 4.2.2.2.2 | Krav på driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Krav på driftskompatibilitetskomponenter

EG-försäkran om överensstämmelse och om tillämpligt

EG-försäkran om lämplighet för användning

| 4.2.2.3 | Fordonsstrukturens hållfasthet |
| --- | --- |

4.2.2.3

Fordonsstrukturens hållfasthet

| 4.2.2.3.2 | Principer (funktionella krav) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

Principer (funktionella krav)

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.2.3.3a | Statiskt motstånd |
| --- | --- |

4.2.2.3.3a

Statiskt motstånd

X

X

ej tillämplig

| 4.2.2.3.3b | Kollisionsscenarier (såsom i bilaga A) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3b

Kollisionsscenarier (såsom i bilaga A)

X

X

ej tillämplig

| 4.2.2.4 | Av- och påstigning |
| --- | --- |

4.2.2.4

Av- och påstigning

| 4.2.2.4.1 | Fotsteg för passagerare (i avvaktan på krav i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

Fotsteg för passagerare (i avvaktan på krav i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade)

| 4.2.2.4.2 | Yttre dörr för av- och påstigning |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

Yttre dörr för av- och påstigning

| 4.2.2.4.2.1 | Dörrar för av- och påstigning av passagerare |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1

Dörrar för av- och påstigning av passagerare

X

X

ej tillämplig

| 4.2.2.4.2.2 | Dörrar för gods och för användning av ombordpersonal |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2

Dörrar för gods och för användning av ombordpersonal

X

X

ej tillämplig

| 4.2.2.5 | Toaletter |
| --- | --- |

4.2.2.5

Toaletter

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.2.6 | Förarhytt |
| --- | --- |

4.2.2.6

Förarhytt

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.2.7 | Tågets främre del |
| --- | --- |

4.2.2.7

Tågets främre del

X

X

ej tillämplig

| 4.2.2.7 | Förarhytters frontrutor |
| --- | --- |

4.2.2.7

Förarhytters frontrutor

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.2.8 | Förvaringsutrymmen för personalen |
| --- | --- |

4.2.2.8

Förvaringsutrymmen för personalen

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.2.9. | Yttre steg för växlingspersonal |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Yttre steg för växlingspersonal

X

ej tillämplig

ej tillämplig

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

| 4.2.3.1 | Kinematisk fordonsprofil |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kinematisk fordonsprofil

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.2 | Statisk axellast |
| --- | --- |

4.2.3.2

Statisk axellast

X

X

X

| 4.2.3.3 | Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem |
| --- | --- |

4.2.3.3

Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem

| 4.2.3.3.1 | Elektriskt motstånd |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Elektriskt motstånd

X

X

X

| 4.2.3.3.2 | Övervakning av axellagers tillstånd |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Övervakning av axellagers tillstånd

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.4 | Rullande materiels dynamiska beteende |
| --- | --- |

4.2.3.4

Rullande materiels dynamiska beteende

| 4.2.3.4.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

Allmänt

ej tillämplig

X

ej tillämplig

| 4.2.3.4.2 | Gränsvärden för gångsäkerhet |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

Gränsvärden för gångsäkerhet

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.4.3 | Gränsvärden för spårbelastning |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

Gränsvärden för spårbelastning

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.4.4 | Gränssnitt mellan hjul och räls |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

Gränssnitt mellan hjul och räls

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.4.5 | Konstruktion för fordonsstabilitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.5

Konstruktion för fordonsstabilitet

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.4.6 | Definition av ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.6

Definition av ekvivalent konicitet

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.4.7 | Konstruktionsvärden för hjulprofiler |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Konstruktionsvärden för hjulprofiler

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.4.8 | Driftvärden för ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.8

Driftvärden för ekvivalent konicitet

Bedömningen av detta avsnitt åvilar den eller de medlemsstater där den rullande materielen är i drift.

| 4.2.3.4.9 | Hjulpar |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

Hjulpar

| 4.2.3.4.9.1 | Hjulpar |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1

Hjulpar

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.4.9.2 | Driftskompatibilitetskomponenten hjul |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2

Driftskompatibilitetskomponenten hjul

EG-försäkran om överensstämmelse

EG-försäkran om lämplighet för användning

| 4.2.3.4.10 | Särskilda krav för fordon med oberoende roterande hjul |
| --- | --- |

4.2.3.4.10

Särskilda krav för fordon med oberoende roterande hjul

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.4.11 | Detektering av urspårningar |
| --- | --- |

4.2.3.4.11

Detektering av urspårningar

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.5 | Största tillåtna tåglängd |
| --- | --- |

4.2.3.5

Största tillåtna tåglängd

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.3.6 | Maximala lutningar |
| --- | --- |

4.2.3.6

Maximala lutningar

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.7 | Minsta kurvradie |
| --- | --- |

4.2.3.7

Minsta kurvradie

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.8 | Flänssmörjning |
| --- | --- |

4.2.3.8

Flänssmörjning

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.9 | Fjädringskoefficient |
| --- | --- |

4.2.3.9

Fjädringskoefficient

X

X

ej tillämplig

| 4.2.3.10 | Sandning |
| --- | --- |

4.2.3.10

Sandning

X

X

ej tillämplig

Bromsning

| 4.2.4.1 | Minsta bromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.4.1

Minsta bromsprestanda

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.2 | Adhesionskrav mellan drivande hjul och räls vid bromsning |
| --- | --- |

4.2.4.2

Adhesionskrav mellan drivande hjul och räls vid bromsning

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.4.3 | Krav på bromssystem |
| --- | --- |

4.2.4.3

Krav på bromssystem

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.4 | Driftbromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.4.4

Driftbromsprestanda

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.5 | Virvelströmsbromsar |
| --- | --- |

4.2.4.5

Virvelströmsbromsar

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.6 | Skydd av stillastående tåg |
| --- | --- |

4.2.4.6

Skydd av stillastående tåg

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.7 | Bromsprestanda i branta lutningar |
| --- | --- |

4.2.4.7

Bromsprestanda i branta lutningar

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.8 | Bromskrav för räddningssyften |
| --- | --- |

4.2.4.8

Bromskrav för räddningssyften

X

X

ej tillämplig

Information till och kommunikation med passagerare

| 4.2.5.1 | Högtalaranläggning |
| --- | --- |

4.2.5.1

Högtalaranläggning

X

X

ej tillämplig

| 4.2.5.2 | Informationsskyltar för passagerare |
| --- | --- |

4.2.5.2

Informationsskyltar för passagerare

X

X

ej tillämplig

| 4.2.5.3 | Passagerarlarm |
| --- | --- |

4.2.5.3

Passagerarlarm

X

X

X

Klimat- och miljöförhållanden

| 4.2.6.1 | Klimat- och miljöförhållanden |
| --- | --- |

4.2.6.1

Klimat- och miljöförhållanden

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.6.2 | Aerodynamiska belastningar från tåg i fri luft |
| --- | --- |

4.2.6.2

Aerodynamiska belastningar från tåg i fri luft

| 4.2.6.2.1 | Aerodynamiska belastningar på spårarbetare intill spåret |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Aerodynamiska belastningar på spårarbetare intill spåret

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.2.2 | Aerodynamiska belastningar på passagerare på en plattform |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

Aerodynamiska belastningar på passagerare på en plattform

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.2.3 | Tryckbelastningar i fri luft |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

Tryckbelastningar i fri luft

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.3 | Sidvind |
| --- | --- |

4.2.6.3

Sidvind

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.4 | Största tryckvariation i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.6.4

Största tryckvariation i tunnlar

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.5 | Yttre buller |
| --- | --- |

4.2.6.5

Yttre buller

| 4.2.6.5.2 | Gränsvärden för buller från stationära fordon |
| --- | --- |

4.2.6.5.2

Gränsvärden för buller från stationära fordon

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.5.3 | Gränsvärden för startbuller |
| --- | --- |

4.2.6.5.3

Gränsvärden för startbuller

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.5.4 | Gränsvärden för buller från förbipasserande fordon |
| --- | --- |

4.2.6.5.4

Gränsvärden för buller från förbipasserande fordon

X

X

ej tillämplig

| 4.2.6.6 | Yttre elektromagnetisk interferens |
| --- | --- |

4.2.6.6

Yttre elektromagnetisk interferens

| 4.2.6.6.2 | Elektromagnetisk inteferens |
| --- | --- |

4.2.6.6.2

Elektromagnetisk inteferens

X

X

ej tillämplig

Skyddssystem

| 4.2.7.1 | Nödutgångar |
| --- | --- |

4.2.7.1

Nödutgångar

| 4.2.7.1.1 | Nödutgångar för passagerare |
| --- | --- |

4.2.7.1.1

Nödutgångar för passagerare

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.1.2 | Förarhyttens nödutgångar |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

Förarhyttens nödutgångar

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.2 | Brandsäkerhet |
| --- | --- |

4.2.7.2

Brandsäkerhet

| 4.2.7.2.2 | Åtgärder för att förhindra brand |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

Åtgärder för att förhindra brand

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.3 | Åtgärder för att detektera och kontrollera brand |
| --- | --- |

4.2.7.3

Åtgärder för att detektera och kontrollera brand

| 4.2.7.2.3.1 | Branddetektering |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1

Branddetektering

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.2.3.2 | Brandssläckare |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2

Brandssläckare

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.2.3.3 | Brandmotstånd |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3

Brandmotstånd

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.2.4 | Ytterligare åtgärder för att förbättra driftsförmågan |
| --- | --- |

4.2.7.2.4

Ytterligare åtgärder för att förbättra driftsförmågan

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.2.5 | Särskilda åtgärder för tankar som innehåller brandfarliga vätskor |
| --- | --- |

4.2.7.2.5

Särskilda åtgärder för tankar som innehåller brandfarliga vätskor

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.3 | Skydd mot elolyckor |
| --- | --- |

4.2.7.3

Skydd mot elolyckor

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.4 | Yttre lyktor och signalhorn |
| --- | --- |

4.2.7.4

Yttre lyktor och signalhorn

| 4.2.7.4.1 | Främre och bakre lyktor (krav på delsystem) |
| --- | --- |

4.2.7.4.1

Främre och bakre lyktor (krav på delsystem)

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.4.1.1 | Driftskompatibilitetskomponent: Strålkastare |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Driftskompatibilitetskomponent: Strålkastare

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.7.4.1.2 | Driftskompatibilitetskomponent: Positionsljus |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2

Driftskompatibilitetskomponent: Positionsljus

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.7.4.1.3 | Driftskompatibilitetskomponent: Baklyktor |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3

Driftskompatibilitetskomponent: Baklyktor

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.7.4.2 | Signalhorn |
| --- | --- |

4.2.7.4.2

Signalhorn

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.4.2.5 | Krav på driftskompatibilitetskomponenter (signalhorn) |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5

Krav på driftskompatibilitetskomponenter (signalhorn)

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.7.5 | Lyftnings- och undsättningsförfaranden |
| --- | --- |

4.2.7.5

Lyftnings- och undsättningsförfaranden

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.6 | Inre buller |
| --- | --- |

4.2.7.6

Inre buller

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.7 | Luftkonditionering |
| --- | --- |

4.2.7.7

Luftkonditionering

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.8 | Förarövervakning |
| --- | --- |

4.2.7.8

Förarövervakning

X

X

X

| 4.2.7.9 | System för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.2.7.9

System för trafikstyrning och signalering

| 4.2.7.9.2 | Hjulparets placering |
| --- | --- |

4.2.7.9.2

Hjulparets placering

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.9.3 | Hjul |
| --- | --- |

4.2.7.9.3

Hjul

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.10 | Koncept för övervakning och diagnostik |
| --- | --- |

4.2.7.10

Koncept för övervakning och diagnostik

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.11 | Särskilda specifikationer för tunnlar |
| --- | --- |

4.2.7.11

Särskilda specifikationer för tunnlar

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.7.12 | Nödbelysningssystem |
| --- | --- |

4.2.7.12

Nödbelysningssystem

X

X

ej tillämplig

| 4.2.7.13 | Programvara |
| --- | --- |

4.2.7.13

Programvara

X

X

ej tillämplig

Traktionsmateriel och elektrisk materiel

| 4.2.8.1 | Traktionskrav |
| --- | --- |

4.2.8.1

Traktionskrav

X

X

ej tillämplig

| 4.2.4.2 | Adhesionkrav mellan drivande hjul och räls vid traktion |
| --- | --- |

4.2.4.2

Adhesionkrav mellan drivande hjul och räls vid traktion

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.8.3 | Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning |
| --- | --- |

4.2.8.3

Funktionella och tekniska specifikationer avseende strömförsörjning

| 4.2.8.3.1 | Energiförsörjningens spänning och frekvens (1) |
| --- | --- |

4.2.8.3.1

Energiförsörjningens spänning och frekvens (1)

X

X

ej tillämplig

| 4.2.8.3.2 | Största effekt och största strömstyrka som är tillåtet att ta ned från kontaktledningen |
| --- | --- |

4.2.8.3.2

Största effekt och största strömstyrka som är tillåtet att ta ned från kontaktledningen

X

X

ej tillämplig

| 4.2.8.3.3 | Effektfaktor |
| --- | --- |

4.2.8.3.3

Effektfaktor

X

X

ej tillämplig

| 4.2.8.3.4 | Störningar i energisystemet |
| --- | --- |

4.2.8.3.4

Störningar i energisystemet

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.8.3.5 | Mätningsanordningar för energiförbrukning |
| --- | --- |

4.2.8.3.5

Mätningsanordningar för energiförbrukning

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.8.3.6 | Krav på rullande materiel avseende strömavtagare |
| --- | --- |

4.2.8.3.6

Krav på rullande materiel avseende strömavtagare

X

X

ej tillämplig

| 4.2.8.3.7 | Driftskompatibilitetskomponenten strömavtagare |
| --- | --- |

4.2.8.3.7

Driftskompatibilitetskomponenten strömavtagare

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.8.3.8 | Driftskompatibilitetskomponenten kolslitskena |
| --- | --- |

4.2.8.3.8

Driftskompatibilitetskomponenten kolslitskena

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.8.3.9 | Gränssnitt mot strömförsörjningssystem |
| --- | --- |

4.2.8.3.9

Gränssnitt mot strömförsörjningssystem

X

X

ej tillämplig

| 4.2.8.3.10 | Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.2.8.3.10

Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

X

X

ej tillämplig

Service

| 4.2.9.2 | Rengöringsanordningar för tågs ytterytor |
| --- | --- |

4.2.9.2

Rengöringsanordningar för tågs ytterytor

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.9.3 | System för tömning av toaletter |
| --- | --- |

4.2.9.3

System för tömning av toaletter

| 4.2.9.3.1 | Fordonsbaserade tömningssystem |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Fordonsbaserade tömningssystem

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.9.3.1 | Anslutningar för toalettömningssystem |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Anslutningar för toalettömningssystem

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.9.3.2 | Mobila tömningsvagnar |
| --- | --- |

4.2.9.3.2

Mobila tömningsvagnar

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.9.4 | Inre rengöring av tåg |
| --- | --- |

4.2.9.4

Inre rengöring av tåg

| 4.2.9.4.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.9.4.1

Allmänt

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.9.4.2 | Elektriska uttag |
| --- | --- |

4.2.9.4.2

Elektriska uttag

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.9.5 | Vattenpåfyllningsutrustning |
| --- | --- |

4.2.9.5

Vattenpåfyllningsutrustning

| 4.2.9.5.1 | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.9.5.1

Allmänt

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.9.5.2 | Vattenpåfyllningsadapter |
| --- | --- |

4.2.9.5.2

Vattenpåfyllningsadapter

EG-försäkran om överensstämmelse

| 4.2.9.6 | Sandpåfyllningsutrustning |
| --- | --- |

4.2.9.6

Sandpåfyllningsutrustning

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.9.7 | Särskilda krav för uppställning av tåg |
| --- | --- |

4.2.9.7

Särskilda krav för uppställning av tåg

X

ej tillämplig

ej tillämplig

Underhåll

| 4.2.10.1 | Skyldigheter |
| --- | --- |

4.2.10.1

Skyldigheter

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.10.2 | Underhållsjournal |
| --- | --- |

4.2.10.2

Underhållsjournal

| 4.2.10.2.1 | Verifikationsrapport för underhållsdata |
| --- | --- |

4.2.10.2.1

Verifikationsrapport för underhållsdata

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.10.2.2 | Underhållsdokumentationen |
| --- | --- |

4.2.10.2.2

Underhållsdokumentationen

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.10.3 | Hantering av underhållsjournalen |
| --- | --- |

4.2.10.3

Hantering av underhållsjournalen

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.10.4 | Hantering av underhållsdokumentationen |
| --- | --- |

4.2.10.4

Hantering av underhållsdokumentationen

X

ej tillämplig

ej tillämplig

| 4.2.10.5 | Genomförande av underhållet |
| --- | --- |

4.2.10.5

Genomförande av underhållet

X

ej tillämplig

ej tillämplig

---

(1)  Typprov krävs endast vid normal frekvens

BILAGA F

Förfaranden för bedömning av överensstämmelse och lämplighet för användning

F.1   Förteckning över modulerna

Moduler för driftskompatibilitetskomponenter:

| — | Modul A: Intern tillverkningskontroll: |
| --- | --- |

—

Modul A: Intern tillverkningskontroll:

| — | Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll |
| --- | --- |

—

Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll

| — | Modul B: Typkontroll |
| --- | --- |

—

Modul B: Typkontroll

| — | Modul C: Överensstämmelse med typ |
| --- | --- |

—

Modul C: Överensstämmelse med typ

| — | Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen |
| --- | --- |

—

Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen

| — | Modul F: Produktkontroll |
| --- | --- |

—

Modul F: Produktkontroll

| — | Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem |
| --- | --- |

—

Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem

| — | Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen |
| --- | --- |

—

Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen

| — | Modul V: Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning) |
| --- | --- |

—

Modul V: Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning)

Moduler för delsystem

| — | Modul SB: Typkontroll |
| --- | --- |

—

Modul SB: Typkontroll

| — | Modul SD: System för kvalitetsstyrning av produktionen |
| --- | --- |

—

Modul SD: System för kvalitetsstyrning av produktionen

| — | Modul SF: Produktkontroll |
| --- | --- |

—

Modul SF: Produktkontroll

| — | Modul SH2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen |
| --- | --- |

—

Modul SH2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen

Modul för underhållsrutiner

| — | Modul för förfarande för bedömning av överensstämmelse |
| --- | --- |

—

Modul för förfarande för bedömning av överensstämmelse

F.2   Moduler för driftskompatibilitetskomponenter

F.2.1   Modul A: Intern tillverkningskontroll:

1.   I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i punkt 2, skall säkerställa och försäkra att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.

2.   Tillverkaren skall upprätta den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 3.

3.   Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med kraven i denna TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall den omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen innehålla följande uppgifter:

| — | En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten

| — | Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, underenheter, kretsar etc. |
| --- | --- |

—

Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, underenheter, kretsar etc.

| — | Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen, underhåll och drift av driftskompatibilitetskomponenten. |
| --- | --- |

—

Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen, underhåll och drift av driftskompatibilitetskomponenten.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1) med relevanta punkter, vilka har tillämpats helt eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1) med relevanta punkter, vilka har tillämpats helt eller delvis.

| — | En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer inte tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer inte tillämpas fullt ut.

| — | Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. |
| --- | --- |

—

Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

4.   Tillverkaren skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje driftskompatibilitetskomponent som tillvkeras överensstämmer med den tekniska dokumentation som avses i punkt 3 och med tillämpliga krav i TSD.

5.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en skriftlig försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 och i artikel 13.3 i direktiv 2001/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er och i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er och i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

6.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall tillsammans med den tekniska dokumentationen bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

7.   Om det enligt TSD krävs en EG-försäkran för driftskompatibilitetskomponenten om lämplighet för användning utöver EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran bifogas efter att ha utfärdats av tillverkaren enligt de villkor som anges i modul V.

F.2.2   Modul A1: Intern konstruktionskontroll med tillverkningskontroll

1.   I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i punkt 2, skall säkerställa och försäkra att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämplig krav i TSD.

2.   Tillverkaren skall upprätta den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 3.

3.   Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med kraven i TSD:n.

Den tekniska dokumentationen skall också bevisa att konstruktionen för en driftskompatibilitetskomponenten, som redan godkänts före införandet av föreliggande TSD, överensstämmer med TSD:n och att driftskompatibilitetskomponenten använts under drift inom samma användningsområde.

I den mån det krävs för bedömningen skall den omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen innehålla följande uppgifter:

| — | En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten och dess användningsvillkor. |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten och dess användningsvillkor.

| — | Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, underenheter, kretsar etc. |
| --- | --- |

—

Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, underenheter, kretsar etc.

| — | Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen, underhåll och drift av driftskompatibilitetskomponenten. |
| --- | --- |

—

Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen, underhåll och drift av driftskompatibilitetskomponenten.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1) med relevanta punkter, vilka har tillämpats helt eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1) med relevanta punkter, vilka har tillämpats helt eller delvis.

| — | Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut, |
| --- | --- |

—

Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut,

| — | Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. |
| --- | --- |

—

Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

4.   Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje driftskompatibilitetskomponent som tillverkas överensstämmer med den tekniska dokumentation som avses i punkt 3 och med tillämpliga krav i TSD.

Det anmälda organet, som väljs av tillverkaren, skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera att de tillverkade driftskompatibilitetskomponenterna överensstämmer med den typ som beskrivs i den tekniska dokumentation som avses i punkt 3 och med kraven i TSD:n. Tillverkaren (2) kan välja något av följande förfaranden:

Undersökning och prov av varje produkt.

5.1.1   Varje produkt skall undersökas individuellt och lämpliga prov utföras för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i den tekniska dokumentationen och med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

5.1.2   Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende utförda prov.

Statistisk kontroll

5.2.1   Tillverkaren skall presentera sina produkter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje framställt parti blir enhetligt.

5.2.2   Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett prov väljs slumpvis ut i varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent i ett prov skall undersökas individuellt och lämpliga prov utföras för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i den tekniska dokumentationen och med tillämpliga krav i TSD och för att avgöra om partiet skall godkännas eller underkännas. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

5.2.3   Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD.

5.2.4   För godkända partier skall det anmälda organet utfärda ett skriftligt intyg om överensstämmelse avseende de utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibilitetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.

5.2.5   Om ett parti underkänns skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att det partiet släpps ut på marknaden. Om partier ofta underkänns skall det anmälda organet tillfälligt avbryta den statistiska kontrollen.

6.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 och i artikel 13.3 i direktiv 2001/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

Hänvisningen till intyget gäller det intyg om överensstämmelse såsom nämns i punkt 5. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om överensstämmelse.

7.   Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall tillsammans med den tekniska dokumentationen bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

8.   Om det enligt TSD krävs en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens lämplighet för användning, utöver EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran bifogas efter att ha utfärdats av tillverkaren enligt se villkor som anges i modul V.

F.2.3   Modul B: Typkontroll

1.   I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att en typ, som är representativ för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga krav i TSD.

2.   En ansökan om typkontroll skall inges av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av dennes etablerade ombud, dennes namn och adress. |
| --- | --- |

—

Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av dennes etablerade ombud, dennes namn och adress.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ.

| — | Teknisk dokumentation enligt beskrivning i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation enligt beskrivning i punkt 3.

Den sökande skall förse det anmälda organet med ett representativt provexemplar ur den planerade produktionen, nedan kallat typ.

En typ kan omfatta olika versioner av driftskompatibilitetskomponenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte kan påverka överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.

Det anmälda organet kan begära in fler provexemplar om så krävs för att genomföra provprogrammet.

Om förfarandet för typkontroll inte kräver typprov och om typen är tillräckligt väl definierad i den tekniska dokumentationen som avses i punkt 3, skall det anmälda organet godkänna att inga provexemplar ställs till dess förfogande.

3.   Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med kraven i TSD:n. I den mån det krävs för bedömningen skall den omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion.

Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:

| — | En allmän typbeskrivning. |
| --- | --- |

—

En allmän typbeskrivning.

| — | Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, kretsar etc. |
| --- | --- |

—

Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, kretsar etc.

| — | Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen, underhåll och drift av driftskompatibilitetskomponenten. |
| --- | --- |

—

Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen, underhåll och drift av driftskompatibilitetskomponenten.

| — | Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (underenhet, enhet, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt. |
| --- | --- |

—

Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (underenhet, enhet, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.

| — | Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1) med relevanta punkter, vilka har tillämpats helt eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1) med relevanta punkter, vilka har tillämpats helt eller delvis.

| — | En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer som nämns i TSD inte tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer som nämns i TSD inte tillämpas fullt ut.

| — | Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. |
| --- | --- |

—

Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

4.   Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:

4.1   Granska den tekniska dokumentationen.

4.2   Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren som krävs för provet har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprov som krävs enligt bestämmelserna i TSD och/eller tillämpliga europeiska specifikationer.

4.3   Om en kontroll av konstruktionen föreskrivs i TSD, skall organet granska konstruktionsmetoder, hjälpmedel och resultat, i syfte att bedöma deras förmåga att garantera att kraven på driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas.

4.4   Om en kontroll av tillverkningsprocessen föreskrivs i TSD, skall organet granska den tillverkningsprocess som planeras för att tillverka den aktuella driftskompatibilitetskomponenten, i syfte att bedöma hur den bidrar till produktens överensstämmelse och/eller granska den kontroll som utförs av tillverkaren i konstruktionens slutfas.

4.5   Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.

4.6   Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa om relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa.

4.7   Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa om de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då de europeiska specifikationer sinte har tillämpats.

4.8   Organet skall tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras.

5.   Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser av undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.

Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.

En lista över de delar av den tekniska dokumentationen som är av betydelse skall bifogas intyget. Det anmälda organet skall bevara en kopia av denna lista.

Om tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud nekas ett EG-typkontrollintyg skall det anmälda organet lämna en detaljerad motivering till ett sådant avslag.

Ett förfarande för överklagande skall fastställas.

6.   Sökanden skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för typkontrollintyget om alla ändringar i den godkända produkten som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivna användningsvillkoren. I sådana fall krävs ett nytt godkännande för driftskompatibilitetskomponenten från det anmälda organ som utfärdade EG-typkontrollintyget. I detta fall skall det anmälda organet endast utföra de undersökningar och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet skall utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget. Alternativt kan ett nytt intyg utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

7.   Om ingen ändring enligt punkt 6 har gjorts får ett intygs giltighetstid förlängas med ytterligare en giltighetsperiod när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i punkt 5. Förfarandet får upprepas.

8.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om typkontrollintyg och tillägg som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

9.   Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor (se punkt 5) skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ.

10.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall tillsammans med den tekniska dokumentationen bevara kopior av typkontrollintygen och tillägg till dessa under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

F.2.4   Modul C: Överensstämmelse med typ

1.   I denna modul beskrivs den del av förfarandet genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överensstämmer med den typ som beskrivits i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den.

2.   Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som krävs för att i tillverkningsprocessen se till att varje driftskompatibilitetskomponent som tillverkas överensstämmer med typen enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och med tillämpliga krav i TSD.

3.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 2001/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för typkontroll av överensstämmelse, EG-kontrollintygets datum (och dess tilläggs) samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för typkontroll av överensstämmelse, EG-kontrollintygets datum (och dess tilläggs) samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna (1). |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna (1).

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

| — | Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. |
| --- | --- |

—

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

| — | Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

| — | Om det enligt TSD krävs en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens lämplighet för användning, utöver EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran bifogas efter att ha utfärdats av tillverkaren enligt de villkor som anges i modul V. |
| --- | --- |

—

Om det enligt TSD krävs en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens lämplighet för användning, utöver EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran bifogas efter att ha utfärdats av tillverkaren enligt de villkor som anges i modul V.

F.2.5   Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen

1.   I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i punkt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i respektive TSD.

2.   Tillverkaren skall tillämpa ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten, enligt vad som anges i punkt 3, och som skall underställas den övervakning som föreskrivs i punkt 4.

Kvalitetsstyrningssystem

3.1   Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar.

| — | Dokumentation om kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation om kvalitetsstyrningssystemet.

| — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul B. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul B.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ.

3.2   Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenterna överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillverkaren tagit hänsyn till skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaringssätt och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation tolkas enhetligt.

I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:

| — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på produktkvalitet. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på produktkvalitet.

| — | De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| — | De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. |
| --- | --- |

—

De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.

3.3   Det anmälda organet skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i punkt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibilitetskomponent det tillämpas på.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. I kontrollgruppen skall det finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering inom det aktuella teknikområdet. I bedömningsförfarandet skall det ingå en inspektion i tillverkarens anläggningar.

Tillverkaren skall informeras om beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

3.4   Tillverkaren skall åta sig att fullgöra de skyldigheter som följer av kvalitetsstyrningssystemet sådant det har godkänts, och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.

Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i punkt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.

Organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet under det anmälda organets ansvar

4.1   Syftet med övervakningen är att se till att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.

4.2   Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, avsynings-, prov- och lagerlokaler för inspektioner, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om följande:

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

4.3   Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet. En revisionsrapport skall lämnas till tillverkaren.

Revisionerna skall äga rum minst en gång per år.

Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

4.4   Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda inspektioner hos tillverkaren. Vid sådana besök får det anmälda organet vid behov utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar korrekt. Det anmälda organet skall till tillverkaren lämna en inspektionsrapport och, om prov har skett, en provrapport.

5.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

Övriga anmälda organ kan på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsstyrningssystem.

6.   Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

| — | Den dokumentation som avses i punkt 3.1, andra stycket. |
| --- | --- |

—

Den dokumentation som avses i punkt 3.1, andra stycket.

| — | De ändringar som avses i punkt 3.4, andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i punkt 3.4, andra stycket.

De beslut och rapporter från det anmälda organet som anges i punkterna 3.4, 4.3 och 4.4, sista stycket i respektive punkt.

7.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 2001/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna (1). |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna (1).

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Godkännande av kvalitetsstyrningssystemet enligt angivelse i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Godkännande av kvalitetsstyrningssystemet enligt angivelse i punkt 3.

| — | Typkontrollintyg och tillägg till dessa. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyg och tillägg till dessa.

8.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

9.   Om det i TSD krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten, förutom EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran inbegripas efter att den har utfärdats av tillverkaren med beaktande av villkoren i modul V.

F.2.6   Modul F: Produktkontroll

1.   I denna modul beskrivs förfarandet enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall kontrollera och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten, som är underkastad bestämmelserna i punkt 3, överensstämmer med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i TSD.

2.   Tillverkaren skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i TSD.

3.   Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD. Tillverkaren (3) kan antingen välja att undersöka och prova varje driftskompatibilitetskomponent enligt föreskrift i punkt 4 eller en kontroll och prov av ett statistiskt urval av driftskompatibilitetskomponenterna, enligt föreskrift i punkt 5.

Undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent

4. 1   Varje produkt skall undersökas individuellt och lämpliga prov utföras för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer (1), eller likvärdiga prov tillämpliga.

4. 2   Det anmälda organet skall utfärda ett skriftligt intyg om överensstämmelse för godkända produkter avseende utförda prov.

4. 3   Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om överensstämmelse.

Statistisk kontroll

5.1   Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje framställt parti blir enhetligt.

5.2   Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett prov väljs slumpvis ut i varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent i ett prov skall undersökas individuellt och lämpliga prov utföras för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD och för att avgöra om partiet skall godkännas eller underkännas. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

5.3   Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD.

5.4   För godkända partier skall det anmälda organet utfärda ett skriftligt intyg om överensstämmelse avseende de utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibilitetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.

Om ett parti underkänns skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att det partiet släpps ut på marknaden. Om partier ofta underkänns skall det anmälda organet tillfälligt avbryta den statistiska kontrollen.

5.5   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om överensstämmelse.

6.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 2001/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG och övriga direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Typkontrollintyg och tillägg till dessa. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyg och tillägg till dessa.

| — | Intyg om överensstämmelse enligt punkterna 4 eller 5. |
| --- | --- |

—

Intyg om överensstämmelse enligt punkterna 4 eller 5.

7.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

8.   Om det i TSD krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten, förutom EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran inbegripas efter att den har utfärdats av tillverkaren med beaktande av villkoren i modul V.

F.2.7   Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem

1.   I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud som fullgör de åtaganden som anges i punkt 2, skall säkerställa och försäkra att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.

2.   Tillverkaren skall inrätta ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i punkt 3. Systemet skall underställas den övervakning som föreskrivs i punkt 4.

Kvalitetsstyrningssystem

3.1.   Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar.

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ.

3.2.   Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillverkaren tagit hänsyn till skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaringssätt och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:

| — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inbegripet europeiska specifikationer (1), som kommer att tillämpas, och de åtgärder som kommer att vidtas för att se till att uppfylla de krav i TSD som är tillämpliga för driftskompatibilitetskomponenten, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inbegripet europeiska specifikationer (1), som kommer att tillämpas, och de åtgärder som kommer att vidtas för att se till att uppfylla de krav i TSD som är tillämpliga för driftskompatibilitetskomponenten, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut.

| — | De metoder för kontroll och verifikation av konstruktionen, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid konstruktion av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin. |
| --- | --- |

—

De metoder för kontroll och verifikation av konstruktionen, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid konstruktion av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin.

| — | De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| — | De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. |
| --- | --- |

—

De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.

Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta bedömningsfaser, exempelvis kontroll av konstruktion, kontroll av tillverkningsprocessen och typprov, såsom de specificeras i TSD för driftskompatibilitetskomponentens olika egenskaper och prestanda.

3.3.   Det anmälda organet skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses under punkt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibilitetskomponent i vilken den införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. I kontrollgruppen skall det finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering inom det aktuella teknikområdet. I bedömningsförfarandet skall en inspektion hos tillverkaren ingå.

Tillverkaren skall informeras om beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

3.4.   Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet sådant det har godkänts, och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.

Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i punkt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.

Organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen och det motiverade beslutet.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet under det anmälda organets ansvar

4.1.   Syftet med övervakningen är att se till att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.

4.2.   Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, avsynings-, prov- och lagerlokaler för inspektioner, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt följande:

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat etc.

| — | Kvalitetsdokument avseende kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, till exempel inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument avseende kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, till exempel inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

4.3.   Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet. En revisionsrapport skall lämnas till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Revisionerna skall äga rum minst en gång per år.

4.4.   Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda inspektioner hos tillverkaren. Vid dessa inspektioner får det anmälda organet utföra eller låta utföra prov, där detta bedöms nödvändigt, för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. Organet skall till tillverkaren lämna en inspektionsrapport och om prov skett en provrapport.

5.   Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

| — | Den dokumentation som anges i punkt 3.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- |

—

Den dokumentation som anges i punkt 3.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i punkt 3.4 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i punkt 3.4 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet i punkterna 3.4, 4.3 och 4.4, sista stycket i respektive punkt. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet i punkterna 3.4, 4.3 och 4.4, sista stycket i respektive punkt.

6.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

Övriga anmälda organ kan på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsstyrningssystemet och kompletterande godkännanden som har utfärdats.

7.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Godkännande av kvalitetsstyrningssystemets enligt angivelse i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Godkännande av kvalitetsstyrningssystemets enligt angivelse i punkt 3.

8.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

9.   Om det i TSD krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten, förutom EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran inbegripas efter att den har utfärdats av tillverkaren med beaktande av villkoren i modul V.

F.2.8   Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningsystem med kontroll av konstruktionen

1.   I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket ett anmält organ genomför en undersökning av konstruktionen hos en driftskompatibilitetskomponent och tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som fullgör de åtaganden som anges i punkt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskomponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.

2.   Tillverkaren skall inrätta ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i punkt 3. Systemet skall underställas den övervakning som föreskrivs i punkt 4.

Kvalitetsstyrningssystem.

3.1.   Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för berörda driftskompatibilitetskomponenter.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter representerar.

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ.

3.2.   Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillverkaren tagit hänsyn till skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaringssätt och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:

| — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inbegripet europeiska specifikationer (1), som kommer att tillämpas, och de åtgärder som kommer att vidtas för att se till att uppfylla de krav i TSD som är tillämpliga på driftskompatibilitetskomponenten, i de fall de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inbegripet europeiska specifikationer (1), som kommer att tillämpas, och de åtgärder som kommer att vidtas för att se till att uppfylla de krav i TSD som är tillämpliga på driftskompatibilitetskomponenten, i de fall de europeiska specifikationerna inte tillämpas fullt ut.

| — | De metoder för kontroll och verifikation av konstruktionen, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid konstruktion av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin. |
| --- | --- |

—

De metoder för kontroll och verifikation av konstruktionen, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid konstruktion av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkategorin.

| — | De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| — | De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. |
| --- | --- |

—

De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.

Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta bedömningsfaser, exempelvis kontroll av konstruktion, kontroll av tillverkningsprocessen och typprov, såsom de specificeras i TSD för driftskompatibilitetskomponentens olika egenskaper och prestanda.

3.3.   Det anmälda organet skall bedöma kvalitetsstyrningsystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i punkt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibilitetskomponent för vilken det införs.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar. I kontrollgruppen skall det finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering inom det aktuella teknikområdet. I bedömningsförfarandet skall en inspektion hos tillverkaren ingå.

Tillverkaren skall informeras om beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från revisionen och det motiverade beslutet.

3.4.   Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av kvalitetsstyrningssystemet sådant det har godkänts, och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.

Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i punkt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.

Organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen och det motiverade beslutet.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet under det det anmälda organets ansvar

4.1.   Syftet med övervakningen är att se till att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.

4.2.   Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, avsynings-, prov- och lagerlokaler för inspektioner, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt följande:

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat etc.

| — | Kvalitetsdokument avseende kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, till exempel inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument avseende kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, till exempel inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

4.3.   Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet. En revisionsrapport lämnas till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Revisionerna skall äga rum minst en gång per år.

4.4.   Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda inspektioner hos tillverkaren. Vid dessa inspektioner får det anmälda organet utföra eller låta utföra prov, där detta bedöms nödvändigt, för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. Organet skall till tillverkaren lämna en inspektionsrapport och om prov skett en provrapport.

5.   Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

| — | Den dokumentation som anges i punkt 3.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- |

—

Den dokumentation som anges i punkt 3.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som anges i punkt 3.4 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som anges i punkt 3.4 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet i punkterna 3.4, 4.3 och 4.4, sista stycket i respektive punkt. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet i punkterna 3.4, 4.3 och 4.4, sista stycket i respektive punkt.

Kontroll av konstruktion

6.1.   Tillverkaren skall inge en ansökan om kontroll av driftskompatibilitetskomponentens konstruktion till ett valfritt anmält organ.

6.2.   Ansökan skall göra det möjligt att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion, samt möjliggöra överensstämmelse med de krav i TSD som skall bedömas.

Ansökan skall omfatta följande:

| — | En allmän typbeskrivning. |
| --- | --- |

—

En allmän typbeskrivning.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer med relevanta punkter vilka har tillämpats helt eller delvis. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer med relevanta punkter vilka har tillämpats helt eller delvis.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för specifikationernas lämplighet, särskilt om de europeiska specifikationerna och de relevanta bestämmelserna inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för specifikationernas lämplighet, särskilt om de europeiska specifikationerna och de relevanta bestämmelserna inte har tillämpats fullt ut.

| — | Provprogrammet. |
| --- | --- |

—

Provprogrammet.

| — | Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (underenhet, enhet, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt. |
| --- | --- |

—

Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (underenhet, enhet, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.

| — | Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ.

6. 3   Den sökande skall redovisa resultaten av proven (4), inklusive typkontroller om så krävs, som utförts i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning.

6.4.   Det anmälda organet skall granska ansökan och bedöma resultaten av proven. När konstruktionen överensstämmer med tillämpliga bestämmelser i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett EG-konstruktionskontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla slutsatserna från undersökningen, giltighetsvillkor, de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända konstruktionen och, om så krävs, en beskrivning av produktens funktion.

Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.

6.5.   Sökanden skall underätta det anmälda organ som har utfärdat EG-konstruktionskontrollintyget om alla ändringar av den godkända konstruktionen som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivna användningsvillkoren för driftskompatibilitetskomponenten. I sådan fall krävs ett nytt godkännande för driftskompatibilitetskomponenten från det anmälda organ som har utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de undersökningar och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Detta nya godkännande skall utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga EG-konstruktionskontrollintyget.

6.6.   Om ingen ändring enligt punkt 6.4 har gjorts får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts, och om inga motstridiga uppgifter inkommer, förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i punkt 6.3. Förfarandet får upprepas.

7.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och de EG-konstruktionskontrolintyg som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.

De andra anmälda organen kan på begäran få kopior av följande:

| — | Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats. |
| --- | --- |

—

Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats.

| — | Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana. |
| --- | --- |

—

Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana.

8.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktivet (direktiv 2001/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitetskomponenten).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det förfarande (den modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intygen.

| — | Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

Hänvisning till följande intyg:

| — | Rapporter om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystemet enligt punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

—

Rapporter om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystemet enligt punkterna 3 och 4.

| — | EG-konstruktionskontrollintyget och tillägg till detta. |
| --- | --- |

—

EG-konstruktionskontrollintyget och tillägg till detta.

9.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

10.   Om det i TSD krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten, förutom EG-försäkran om överensstämmelse, skall denna försäkran inbegripas efter att den har utfärdats av tillverkaren med beaktande av villkoren i modul V.

F.2.9   Modul V: Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning)

1.   I denna modul beskrivs den del av förfarandet som ett anmält organ använder för att konstatera och intyga att ett, för den berörda produktionen, representativt provexemplar uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD vad avser lämplighet för användning, vilket visas med typvalidering genom användningserfarenhet (5).

2.   Ansökan om typvalidering genom användningserfarenhet skall av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud inges till ett anmält organ som denne väljer.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av dennes etablerade ombud, dennes namn och adress. |
| --- | --- |

—

Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av dennes etablerade ombud, dennes namn och adress.

| — | En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ. |
| --- | --- |

—

En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till något annat anmält organ.

| — | Den tekniska dokumentation som beskriv i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentation som beskriv i punkt 3.

| — | Det progarm för validering genom användningserfarenhet som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

—

Det progarm för validering genom användningserfarenhet som avses i punkt 4.

| — | Namn och adress på det eller de företag (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) som den sökande har uppnått en överenskommelse med om att medverka vid en bedömning av lämplighet för användning genom användningserfarenhet, genom |
| --- | --- |

—

Namn och adress på det eller de företag (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) som den sökande har uppnått en överenskommelse med om att medverka vid en bedömning av lämplighet för användning genom användningserfarenhet, genom

| — | användning av driftskompatibilitetskomponenten i drift, |
| --- | --- |

—

användning av driftskompatibilitetskomponenten i drift,

| — | övervakning av komponentens funktion vid drift, |
| --- | --- |

—

övervakning av komponentens funktion vid drift,

| — | upprättandet av en rapport om användningserfarenheten. |
| --- | --- |

—

upprättandet av en rapport om användningserfarenheten.

| — | Namn och adress till det företag som skall svara för driftskompatibilitetskomponentens underhåll under den tid eller körsträcka som förutses för användningsdriftserfarenheten. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det företag som skall svara för driftskompatibilitetskomponentens underhåll under den tid eller körsträcka som förutses för användningsdriftserfarenheten.

| — | En EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse samt |
| --- | --- |

—

En EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse samt

| — | ett EG-typkontrollintyg, om modul B krävs enligt TSD, |
| --- | --- |

—

ett EG-typkontrollintyg, om modul B krävs enligt TSD,

| — | ett EG-konstruktionskontrollintyg, om modul H2 krävs enligt TSD. |
| --- | --- |

—

ett EG-konstruktionskontrollintyg, om modul H2 krävs enligt TSD.

Den sökande skall förse det eller de företag som svarar för driftskompatibilitetskomponentens funktion vid drift med ett provexemplar eller tillräckligt antal provexemplar för den berörda produktionen, nedan kallat typ. En typ kan omfatta flera versioner av driftskompatibilitetskomponenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna omfattas av EG-försäkran om överensstämmelsen och ovan nämnda typ.

Det anmälda organet får begära ytterligare provexemplar, om detta krävs för att utföra typvalidering genom användningserfarenhet.

3.   Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om produkten överensstämmer med kraven i TSD. Den skall omfatta driftskompatibilitetskomponentens funktion samt konstruktion, tillverkning och underhåll, i den mån det krävs för bedömningen.

Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:

| — | En allmän typbeskrivning. |
| --- | --- |

—

En allmän typbeskrivning.

| — | Tekniska specifikationer som skall ligga till grund för bedömningen av driftskompatibilitetskomponentens prestanda och funktion vid drift (tillämpliga TSD:er och/eller europeiska specifikationer innehållande tillämpliga bestämmelser). |
| --- | --- |

—

Tekniska specifikationer som skall ligga till grund för bedömningen av driftskompatibilitetskomponentens prestanda och funktion vid drift (tillämpliga TSD:er och/eller europeiska specifikationer innehållande tillämpliga bestämmelser).

| — | Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (underenhet, enhet, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt. |
| --- | --- |

—

Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (underenhet, enhet, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.

| — | Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning och funktion. |
| --- | --- |

—

Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning och funktion.

Om så krävs för bedömningen skall underlaget dessutom innehålla följande uppgifter:

| — | Övergripande konstruktions- och tillverkningsritningar. |
| --- | --- |

—

Övergripande konstruktions- och tillverkningsritningar.

| — | Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar etc. |
| --- | --- |

—

Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar etc.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla ytterligare uppgifter skall dessa tas med.

En förteckning över de europeiska specifikationer som hänvisas till i den tekniska dokumentationen och som tillämpas fullt ut eller delvis skall bifogas.

4.   Programmet för typvalidering genom användningserfarenhet skall omfatta följande:

| — | Prestanda eller funktion vid drift som den provade driftskompatibilitetskomponenten skall uppvisa. |
| --- | --- |

—

Prestanda eller funktion vid drift som den provade driftskompatibilitetskomponenten skall uppvisa.

| — | Monteringsföreskrifter. |
| --- | --- |

—

Monteringsföreskrifter.

| — | Programmets varaktighet – tidsperiod eller sträcka. |
| --- | --- |

—

Programmets varaktighet – tidsperiod eller sträcka.

| — | Driftsförhållanden och förväntat program för löpande tillsyn. |
| --- | --- |

—

Driftsförhållanden och förväntat program för löpande tillsyn.

| — | Underhållsprogram. |
| --- | --- |

—

Underhållsprogram.

| — | De särskilda prov som eventuellt skall utföras vid drift. |
| --- | --- |

—

De särskilda prov som eventuellt skall utföras vid drift.

| — | Provexemplarpartiets storlek – om det inte är fråga om enstaka provexemplar. |
| --- | --- |

—

Provexemplarpartiets storlek – om det inte är fråga om enstaka provexemplar.

| — | Inspektionsprogrammet (dokumentation rörande inspektionernas art, antal och frekvens). |
| --- | --- |

—

Inspektionsprogrammet (dokumentation rörande inspektionernas art, antal och frekvens).

| — | Kriterier för godtagbara fel och konsekvenser för programmet. |
| --- | --- |

—

Kriterier för godtagbara fel och konsekvenser för programmet.

| — | Uppgifterna skall införas i den rapport som upprättas av det företag som handhar den driftkompatibilitetskomponent som är i drift (se punkt 2). |
| --- | --- |

—

Uppgifterna skall införas i den rapport som upprättas av det företag som handhar den driftkompatibilitetskomponent som är i drift (se punkt 2).

Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:

5.1.   Granska den tekniska dokumentationen och programmet för typvalidering genom användningserfarenhet.

5.2.   Kontrollera att typen är representativ och har tillverkats enligt den tekniska dokumentationen.

5.3.   Kontrollera att programmet för typvalidering genom användningserfarenhet är anpassat för att bedöma de prestanda och den funktion som driftskompatibilitetskomponenten skall uppvisa under drift.

5.4.   I samarbete med den sökande fastställa program och plats för att utföra de inspektioner och prov som krävs samt välja det organ som skall utföra proven (anmält organ eller annat behörigt laboratorium).

5.5.   Övervaka och inspektera framstegen för driftskompatibilitetskomponenten vad gäller användning, funktion och underhåll vid drift.

5.6.   Utvärdera den rapport som upprättas av det eller de företag (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) som handhar driftskompatibilitetskomponenten under drift samt all övrig dokumentation och uppgifter som inkommit under förfarandet (provrapporter, erfarenhet av underhåll etc.).

5.7.   Bedöma om funktionen vid drift uppfyller kraven i TSD.

6.   Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda en försäkran om lämplighet för användning till den sökande. Försäkran skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från validitetsundersökningen, villkor för försäkrans giltighet och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.

Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.

En lista över de delar av den tekniska dokumentationen som är av betydelse skall bifogas intyget. Det anmälda organet skall bevara en kopia av denna lista.

Om det anmälda organet vägrar att utfärda en försäkran om lämplighet för användning skall det lämna en detaljerad motivering till sitt avslag.

Ett förfarande för överklagande skall fastställas.

7.   Den sökande skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för försäkran om lämplighet för användning om alla ändringar av den godkända produkten. Nytt godkännande krävs om ändringarna kan påverka lämpligheten för användning eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de undersökningar och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet utfärdas i form av ett tillägg till den ursprungliga försäkran om lämplighet för användning. Alternativt kan ett nytt intyg utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

8.   Om ingen ändring enligt punkt 7 har gjorts får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i punkt 6. Förfarandet får upprepas.

9.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om försäkran om lämplighet för användning som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

10.   Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av försäkran om lämplighet för användning och/eller tillägg till dessa. Bilagorna till intygen skall ställas till övriga anmälda organs förfogande.

11.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens lämplighet för användning.

Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 01/16/EG. EG-försäkran om lämplighet för användning och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.

Försäkran skall vara avfattad på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:

| — | Hänvisningar till direktiv (direktiv 2001/16/EG). |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till direktiv (direktiv 2001/16/EG).

| — | Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

—

Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| — | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).

| — | Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.

| — | Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av lämplighet för användning samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av lämplighet för användning samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.

| — | Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till europeiska specifikationer. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD:er samt i förekommande fall till europeiska specifikationer.

| — | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

12.   Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om lämplighet för användning under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.

Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.

F.3   Moduler för EG-kontroll av delsystem

Observera: i detta avsnitt F.3, betyder delsystem delsystemet Rullande materiel eller när så är tillämpligt delsystemet Energi.

F.3.1   Modul SB: Typkontroll

1.   I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande som ett anmält organ använder för att på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollera och intyga att en typ av ett delsystem, som är representativ för berörd produktion,

| — | överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda,

| — | överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget. |
| --- | --- |

—

överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget.

Den typkontroll som definieras genom denna modul kan inbegripa särskilda bedömningsfaser – granskning av konstruktionen, typprov, eller granskning av tillverkningsprocessen – vilka beskrivs i respektive TSD.

2.   Den upphandlande enheten (7) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom typkontroll) till valfritt anmält organ.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- |

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Teknisk dokumentation enligt beskrivning i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation enligt beskrivning i punkt 3.

3.   Den sökande skall förse det anmälda organet med ett provexemplar för delsystemet (8) som är representativt för den aktuella produktionen, nedan kallat typ.

En typ kan omfatta olika versioner av delsystemet förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte medför avvikelser från bestämmelserna i TSD.

Det anmälda organet kan begära in fler provexemplar om så krävs för att genomföra provprogrammet.

Om så krävs för specifika prov- och undersökningsmetoder, och detta anges i TSD eller i den europeiska specifikationen (1), skall ett eller flera provexemplar av en underenhet eller enhet eller ett provexemplar av delsystemet i ej hopmonterat skick lämnas in.

Med utgångspunkt från den tekniska dokumentationen och provexemplaret/-exemplaren skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.

Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:

| — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess övergripande konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess övergripande konstruktion och uppbyggnad.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar etc. |
| --- | --- |

—

Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar etc.

| — | Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt delsystemets underhåll och drift. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt delsystemets underhåll och drift.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall europeiska specifikationer och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall europeiska specifikationer och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | EN förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

EN förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

| — | Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll.

| — | Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet.

| — | Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. |
| --- | --- |

—

Resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv.

| — | Provrapporter. |
| --- | --- |

—

Provrapporter.

Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla ytterligare uppgifter skall dessa tas med.

Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:

4.1.   Granska den tekniska dokumentationen.

4.2   Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren av delsystemet, eller av enheterna eller underenheterna i delsystemet, har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprov som krävs enligt bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer. Kontrollen av tillverkningen skall utföras med användning av en lämplig bedömningsmodul.

4.3.   Om en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, undersöka konstruktionsmetoder, hjälpmedel och resultat, i syfte att bedöma deras förmåga att garantera att kraven på delsystemets överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas.

4.4.   Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.

4.5   Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2 och 4.3 för att fastställa huruvida relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa.

4.6.   Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2 och 4.3 för att fastställa huruvida de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då tillämpliga europeiska specifikationer inte har tillämpats.

4.7.   Tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras.

5.   Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla den upphandlande enhetens namn och adress, namn på och adress till den/de tillverkare som anges i den tekniska dokumentationen, slutsatser av undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.

En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda organet.

Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om typkontrollintyg skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget.

Ett förfarande för överklagande skall fastställas.

6.   Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg som har utfärdats, återkallats eller avslagits.

7.   Övriga anmälda organ kan på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor skall hållas tillgänglig för övriga anmälda organ.

8.   Kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa skall tillsammans med den tekniska dokumentationen förvaras av den upphandlande enheten under delsystemets hela livslängd. De skall överlämnas till övriga medlemsstater som begär detta.

9.   Under produktionsfasen skall den sökande underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för typkontrollintyget om alla ändringar av delsystemet som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivna användningsvillkoren. Ett nytt godkännande skall i så fall krävas av delsystemet. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet kan utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget. Alternativt kan ett nytt intyg utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

F.3.2   Modul SD: System för kvalitetsstyrning av produktionen

1.   I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande som ett anmält organ använder för att på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollera och intyga att ett delsystem, för vilket ett EG-typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ,

| — | överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda,

| — | överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget |
| --- | --- |

—

överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget

och kan tas i bruk.

2.   Det anmälda organet genomför förfarandet, under förutsättning att

| — | det typkontrollintyg som utfärdats före bedömningen fortfarande är giltigt för det delsystem som ansökan gäller, |
| --- | --- |

—

det typkontrollintyg som utfärdats före bedömningen fortfarande är giltigt för det delsystem som ansökan gäller,

| — | den upphandlande enheten (7) och berörd huvudentreprenör uppfyller sina skyldigheter enligt punkt 3. |
| --- | --- |

—

den upphandlande enheten (7) och berörd huvudentreprenör uppfyller sina skyldigheter enligt punkt 3.

Med ”huvudentreprenör” avses företag, vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet omfattar

| — | det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), |
| --- | --- |

—

det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering),

| — | andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller installation av delsystemet). |
| --- | --- |

—

andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller installation av delsystemet).

Det omfattar inte tillverkares underleverantörer som tillhandahåller komponenter och driftskompatibilitetskomponenter.

3.   För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörd huvudentreprenör, tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i punkt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivs i punkt 6.

Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i produktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningsystem för dessa verksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i punkt 6.

Om en huvudentreprenör har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering), skall denne tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i punkt 6.

EG-kontrollförfarande

4.1   Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom kvalitetsstyrningssystem för produktionen) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsstyrningssystemen enligt punkterna 5.3 och 6.5. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts.

4.2   Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- |

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.

Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan ingår i denna dokumentation:

| — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1), som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1), som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. Bevisen skall omfatta resultaten av prov som utförts av ett lämpligt laboratorium i tillverkarens regi eller för tillverkarens räkning, |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. Bevisen skall omfatta resultaten av prov som utförts av ett lämpligt laboratorium i tillverkarens regi eller för tillverkarens räkning,

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen. |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

| — | Bevis på att alla faser som nämns i punkt 5.2 omfattas av den upphandlande enhetens, om den är delaktig, och/eller huvudentreprenörens kvalitetsstyrningssystem och bevis på dessa systems effektivitet. |
| --- | --- |

—

Bevis på att alla faser som nämns i punkt 5.2 omfattas av den upphandlande enhetens, om den är delaktig, och/eller huvudentreprenörens kvalitetsstyrningssystem och bevis på dessa systems effektivitet.

| — | Uppgift om vilket anmält organ som är ansvarigt för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket anmält organ som är ansvarigt för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsstyrningssystem.

4.3   Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.

Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll krävs, skall det motivera sitt beslut.

Kvalitetsstyrningssystem

5.1   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörd huvudentreprenör skall inge en ansökan om bedömning av deras kvalitetsstyrningssystem till ett valfritt anmält organ.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | All relevant information om det berörda delsystemet, |
| --- | --- |

—

All relevant information om det berörda delsystemet,

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

| — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul SB. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul SB.

För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande del.

5.2   De kvalitetsstyrningsystem som används av den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall garantera att delsystemet i sin helhet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och att delsystemet i sin helhet överensstämmer med kraven i TSD. När det gäller övriga entreprenörer, skall deras kvalitetsstyrningssystem garantera överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD med avseende på deras medverkan i delsystemet.

Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av den/de sökande skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

I synnerhet skall följande frågor för alla sökande beskrivas utförligt i denna dokumentation:

| — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom inspektiosnrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.
  Dessutom för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet: |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom inspektiosnrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

Dessutom för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:

| — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering. |
| --- | --- |

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering.

Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande steg:

| — | Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering. |
| --- | --- |

—

Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering.

| — | Prov av det färdiga delsystemet. |
| --- | --- |

—

Prov av det färdiga delsystemet.

| — | Validering under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Validering under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD.

5.3   Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de steg av delsystemet som nämns i punkt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/de sökandes kvalitetsstyrningssystem (9).

Om delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler än ett kvalitetsstyrningssystem skall det anmälda organet särskilt undersöka

| — | huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsstyrningsystemen är tydligt dokumenterade |
| --- | --- |

—

huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsstyrningsystemen är tydligt dokumenterade

| — | för huvudentreprenören, huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade. |
| --- | --- |

—

för huvudentreprenören, huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade.

5.4   Det anmälda organ som nämns i punkt 5.1 skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i punkt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om den sökande tillämpar ett kvalitetssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos det delsystem det tillämpas på.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Revisionen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, samtidigt som den sökandes specifika medverkan i delsystemet skall beaktas. I kontrollgruppen skall det finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering det berörda delsystemets teknik. I bedömningsförfarandet ingår en inspektion hos den sökande.

Tillverkaren skall informeras om beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

5.5   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

De skall informera det anmälda organ som godkänt kvalitetsstyrningssystemet om alla betydande ändringar som kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven i TSD.

Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i punkt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.

Organet skall meddela den sökande sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet/systemen under det anmälda organets ansvar

6.1   Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören vederbörligen uppfyller de skyldigheter som följer av det/de godkända kvalitetsstyrningssystemet/systemen.

6.2   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören skall till det anmälda organ som avses i punkt 5.1 överlämna (eller låta överlämna) all dokumentation som krävs för detta syfte, inbegripet genomförandeplaner och teknisk dokumentation avseende delsystemet (i den mån det är relevant för de sökandes specifika medverkan i delsystemet). Framför allt skall följande tillhandahållas:

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att säkerställa följande: |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att säkerställa följande:

| — | För den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:
  ledningens ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och lämpligt definierade. |
| --- | --- |

—

För den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:

ledningens ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och lämpligt definierade.

| — | För den sökande:
  kvalitetsstyrningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås. |
| --- | --- |

—

För den sökande:

kvalitetsstyrningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås.

| — | Kvalitetsdokument avseende kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel (inbegripet montering och installation) såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument avseende kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel (inbegripet montering och installation) såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

6.3   Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en revisionsrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Revisionerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete (tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i punkt 8.

6.4   Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök vid den/de sökandes relevanta anläggningar. Vid dessa besök kan det anmälda organet, där så bedöms vara nödvändigt, utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella revisioner, och utföra eller låta utföra prov, för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en inspektionsrapport och gransknings- och/eller provrapporter, såsom tillämpligt.

6.5   Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsstyrningssystem, samordna övervakningsverksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att

| — | försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsstyrningssystem som berör integreringen av delsystemet, |
| --- | --- |

—

försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsstyrningssystem som berör integreringen av delsystemet,

| — | tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsstyrningssystemen kan garanteras. |
| --- | --- |

—

tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsstyrningssystemen kan garanteras.

Denna samordningsuppgift ger det anmälda organet rätt att

| — | få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ, |
| --- | --- |

—

få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ,

| — | medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i punkt 6.3, |
| --- | --- |

—

medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i punkt 6.3,

| — | på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt punkt 6.4. |
| --- | --- |

—

på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt punkt 6.4.

7.   I syfte att genomföra inspektioner, revisioner och övervakning, skall det anmälda organ som avses i punkt 5.1 ges tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagerutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.

8.   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

| — | Den dokumentation som anges i punkt 5.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- |

—

Den dokumentation som anges i punkt 5.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i punkt 5.5 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i punkt 5.5 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4.

9.   Om delsystemet uppfyller kraven i TSD skall det anmälda organet på grundval av typkontrollen och godkännandet och övervakningen av kvalitetsstyrningsystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.

EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.

10.   Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:

| — | Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper. |
| --- | --- |

—

Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som dessa komponenter skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystem) som utfärdats av anmälda organ. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som dessa komponenter skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystem) som utfärdats av anmälda organ.

| — | Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.

| — | Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.

| — | Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Det intyg om överensstämmelse som nämns i punkt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de inspektions- och revisionsrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.3 och 6.4, särskilt |
| --- | --- |

—

Det intyg om överensstämmelse som nämns i punkt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de inspektions- och revisionsrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.3 och 6.4, särskilt

| — | registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

11.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.

Övriga anmälda organ kan på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsstyrningssystem.

12.   Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.

Den upphandlande enheten i gemensamheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd och under ytterligare tre år. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.

Skall kontrolleras med kraven i direktivets bilaga VI (förslaget modifierar direktivet).

F.3.3   Modul SF: Produktkontroll

1.   I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande som ett anmält organ använder för att på begäran av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollera och intyga att ett delsystem, för vilket ett EG-typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ

| — | överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda,

| — | överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget,

och kan tas i bruk.

2.   Den upphandlande enheten (7) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom produktkontroll) till valfritt anmält organ.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- |

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen.

3.   I denna del av förfarandet kontrollerar och intygar den upphandlande enheten att delsystemet i fråga överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i TSD.

Det anmälda organet skall genomföra förfarandet under förutsättning att det typkontrollintyg som tidigare utfärdats för det delsystem som ansökan avser fortfarande är giltigt.

4.   Den upphandlande enheten skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen (inbegripet montering och integrering av driftskompatibilitetskomponenter som utförs av berörd huvudentreprenör (10)) säkerställa att delsystemet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med kraven i tillämplig TSD.

5.   Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB. |
| --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.

Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan ingår i denna dokumentation:

| — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess övergripande konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- |

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess övergripande konstruktion och uppbyggnad.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar etc. |
| --- | --- |

—

Övergripande konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter, enheter, kretsar etc.

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

| — | De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1), som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (1), som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen. |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för produktionsfasen.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla ytterligare uppgifter skall dessa tas med.

6.   Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.

Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll krävs, skall det motivera sitt beslut.

Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD. Det anmälda organet skall undersöka och prova varje delsystem som serietillverkats enligt vad som anges i punkt 4

Kontroll genom granskning och prov av varje delsystem (som serietillverkats)

7.1   Det anmälda organet skall utföra prov, undersökningar och kontroller för att säkerställa att delsystemen, såsom serietillverkade produkter, överensstämmer med föreskrifterna i TSD. Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta de steg som föreskrivs i TSD.

7.2   Varje delsystem (såsom serietillverkad produkt) skall undersökas, provas och kontrolleras individuellt (11) för att kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga prov tillämpliga.

8.   Det anmälda organet och den upphandlande enheten (och huvudentreprenören) skall komma överens om var provet skall äga rum, och de skall gemensamt besluta att provet på det färdiga delsystemet och, om detta krävs i TSD, prov eller validering under verkliga driftsförhållanden, skall genomföras av den upphandlande enheten under direkt överinsyn och i närvaro av det anmälda organet.

I syfte att genomföra prov och kontroller skall det anmälda organet ha tillträde till produktionsverkstäder, platser för montering och installation samt, om tillämpligt, lokaler för prefabricering och provanläggningar, för att kunna fullgöra sitt uppdrag enligt TSD.

9.   Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.

Denna åtgärd från det anmälda organets sida skall grunda sig på typkontrollen och på de prov och kontroller som utförts på alla serietillverkade produkter såsom anges i punkt 7 och som krävs enligt TSD och/eller relevanta europeiska specifikationer.

EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.

10.   Det anmälda organet skall ansvara för att sammanställa det tekniska underlag som skall medfölja EG kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:

| — | Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper. |
| --- | --- |

—

Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystem) som utfärdats av anmälda organ. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystem) som utfärdats av anmälda organ.

| — | Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.

| — | Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.

| — | Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB. |
| --- | --- |

—

Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i modul SB.

| — | Det intyg om överensstämmelse som nämns i punkt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även om så är motiverat fogas inspektions- och revisionsrapporter som upprättats i samband med kontrollen. |
| --- | --- |

—

Det intyg om överensstämmelse som nämns i punkt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även om så är motiverat fogas inspektions- och revisionsrapporter som upprättats i samband med kontrollen.

11.   Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.

Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd och under ytterligare tre år. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.

F.3.4   Modul SH2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen

1.   I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande som ett anmält organ använder för att på begäran av en upphandlande enhet eller dennes i gemenskapen etablerade ombud kontrollera och intyga att ett delsystem

| — | överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (6) i direktiv 2001/16/EG är uppfyllda,

| — | överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget, |
| --- | --- |

—

överensstämmer med alla övriga bestämmelser som följer av fördraget,

och kan tas i bruk.

2.   Det anmälda organet skall genomföra förfarandet, inbegripet en kontroll av delsystemets konstruktion, under förutsättning att den upphandlande enheten (7) och berörd huvudentreprenör uppfyller sina skyldigheter enligt punkt 3.

Med ”huvudentreprenör” avses företag, vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet omfattar

| — | det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), |
| --- | --- |

—

det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering),

| — | andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller installation av delsystemet). |
| --- | --- |

—

andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller installation av delsystemet).

Det omfattar inte tillverkares underleverantörer som tillhandahåller komponenter och driftskompatibilitetskomponenter.

3.   För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörd huvudentreprenör, tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i punkt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivs i punkt 6.

Den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering), skall tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som skall vara underställt den övervakning som föreskrivs i punkt 6.

Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i konstruktionen och/eller produktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för dessa verksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i punkt 6.

Sökande som endast är delaktiga i montering och installation, får tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som endast omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten.

EG-kontrollförfarande

4.1   Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom fullständigt kvalitetsstyrningssystem med konstruktionskontroll) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsstyrningssystemen enligt punkterna 5.4 och 6.6. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts.

4.2   Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress. |
| --- | --- |

—

Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.

| — | Den tekniska dokumentationen, som skall innehålla följande:






  — | En allmän beskrivning av delsystemet, dess övergripande konstruktion och uppbyggnad. |
| --- | --- | --- |

—

Den tekniska dokumentationen, som skall innehålla följande:

—

En allmän beskrivning av delsystemet, dess övergripande konstruktion och uppbyggnad.

| — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer (1), som har tillämpats. |
| --- | --- |

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer (1), som har tillämpats.

| — | Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.

| — | Provprogrammet. |
| --- | --- |

—

Provprogrammet.

| — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

| — | Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.






  — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet. |
| --- | --- | --- |

—

Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven. |
| --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet för användning som skall ha utfärdats för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.

| — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- |

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | En förteckning över alla tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation. |
| --- | --- |

—

En förteckning över alla tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och installation.

| — | Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.). |
| --- | --- |

—

Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).

| — | Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll. |
| --- | --- |

—

Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll.

| — | Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet.

| — | En förklaring om på vilket sätt alla faser som nämns i punkt 5.2 omfattas av de kvalitetsstyrningssystem som tillämpas av huvudentreprenören och/eller den upphandlande enheten, om denna är delaktig, och bevis på dessa systems effektivitet. |
| --- | --- |

—

En förklaring om på vilket sätt alla faser som nämns i punkt 5.2 omfattas av de kvalitetsstyrningssystem som tillämpas av huvudentreprenören och/eller den upphandlande enheten, om denna är delaktig, och bevis på dessa systems effektivitet.

| — | Uppgift om vilket eller vilka anmälda organ som är ansvariga för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilket eller vilka anmälda organ som är ansvariga för godkännande och övervakning av dessa kvalitetsstyrningssystem.

4.3   Den upphandlande enheten skall redovisa resultaten av de undersökningar, kontroller och prov (4), inklusive typkontroller om så krävs, som utförts av enheten i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning.

4.4   Det anmälda organet skall granska ansökan med avseende på kontrollen av konstruktionen och bedöma resultaten av proven. Om konstruktionen uppfyller tillämpliga bestämmelser i direktivet och i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett konstruktionskontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla slutsatserna från konstruktionskontrollen, giltighetsvillkor, nödvändiga uppgifter för att identifiera den konstruktion som kontrollerats, och om så krävs en beskrivning av delsystemets funktion.

Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om konstruktionskontrollintyg skall det anmälda organet utförligt motivera avslaget.

Ett förfarande för överklagande skall fastställas.

4.5   Under produktionsfasen skall den sökande underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för typkontrollintyget om alla ändringar av delsystemet som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivna användningsvillkoren. Ett nytt godkännande skall i så fall krävas av delsystemet. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya godkännandet kan utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga konstruktionskontrollintyget. Alternativt kan ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.

Kvalitetsstyrningssystem

5.1   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörd huvudentreprenör skall inge en ansökan om bedömning av deras kvalitetsstyrningssystem till ett valfritt anmält organ.

Ansökan skall innehålla följande uppgifter:

| — | All relevant information om det berörda delsystemet. |
| --- | --- |

—

All relevant information om det berörda delsystemet.

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.

För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande del.

5.2   För den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall kvalitetsstyrningssystemet garantera delsystemets övergripande överensstämmelse med kraven i TSD.

När det gäller övriga entreprenörer, skall deras kvalitetsstyrningssystem garantera att deras respektive medverkan i delsystemet uppfyller kraven i TSD.

Alla de faktorer, krav och bestämmelser som de sökande tagit hänsyn till skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaringssätt och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.

Framför allt skall följande frågor beskrivas utförligt i dokumentationen av systemet:

| — | För samtliga sökande:






  — | Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- | --- |

—

För samtliga sökande:

—

Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.

| — | De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

—

De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.

| — | De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter konstruktion, tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens. |
| --- | --- |

—

De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter konstruktion, tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens.

| — | Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsdokument såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

| — | För huvudentreprenören, i den mån det är relevant för dennes medverkan i delsystemets konstruktion:






  — | De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer, som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för delsystemet tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas. |
| --- | --- | --- |

—

För huvudentreprenören, i den mån det är relevant för dennes medverkan i delsystemets konstruktion:

—

De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer, som kommer att tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som kommer att vidtas för att de för delsystemet tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.

| — | De metoder för kontroll och verifikation av konstruktionen, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid konstruktion av delsystemet. |
| --- | --- |

—

De metoder för kontroll och verifikation av konstruktionen, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid konstruktion av delsystemet.

| — | Åtgärder för att övervaka att delsystemets konstruktion och utförande når upp till den eftersträvade kvalitetsnivån samt att kvalitetsstyrningssystemen i alla faser inbegripet produktionen fungerar väl. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att övervaka att delsystemets konstruktion och utförande når upp till den eftersträvade kvalitetsnivån samt att kvalitetsstyrningssystemen i alla faser inbegripet produktionen fungerar väl.

| — | Dessutom för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:






  — | Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering. |
| --- | --- | --- |

—

Dessutom för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet:

—

Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen av delsystemets integrering.

Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande steg:

| — | Allmän utformning. |
| --- | --- |

—

Allmän utformning.

| — | Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering. |
| --- | --- |

—

Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering.

| — | Prov av det färdiga delsystemet. |
| --- | --- |

—

Prov av det färdiga delsystemet.

| — | Validering under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD. |
| --- | --- |

—

Validering under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD.

5.3   Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de steg i delsystemet som nämns i punkt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/de sökandes kvalitetsstyrningssystem (11).

Om delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler är ett kvalitetsstyrningssystem skall det anmälda organet särskilt kontrollera

| — | huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsstyrningssystemen är tydligt dokumenterade,
  (för huvudentreprenören) huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade. |
| --- | --- |

—

huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsstyrningssystemen är tydligt dokumenterade,

(för huvudentreprenören) huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade.

5.4   Det anmälda organ som nämns i punkt 5.1 skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i punkt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om den sökande tillämpar ett kvalitetssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos det delsystem det tillämpas på.

Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid bedömningen.

Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i delsystemet skall beaktas. I kontrollgruppen skall det finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering det berörda delsystemets teknik. I bedömningsförfarandet ingår en inspektion hos den sökande.

Tillverkaren skall informeras om beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

5.5   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsstyrningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.

De skall informera det anmälda organ som godkänt deras kvalitetsstyrningssystem om alla betydande ändringar som kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven.

Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrningssystemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i punkt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.

Organet skall meddela den sökande sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.

Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet/systemen under det anmälda organets ansvar

6.1   Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören vederbörligen uppfyller de skyldigheter som följer av det/de godkända kvalitetsstyrningssystemet/systemen.

6.2   Den upphandlande enheten, om denne är berörd, och huvudentreprenören skall till det anmälda organet som nämns i punkt 5.1 skicka (eller ha skickat) alla de dokument som behövs för det syftet och i synnerhet arbetsplaner och teknisk dokumentation avseende delsystemet (med hänsyn till den sökandes specifika medverkan i delsystemet). Följande dokument skall ingå:

| — | Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att se till att |
| --- | --- |

—

Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att se till att

| — | för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör, som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet,
  ledningens ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och lämpligt definierade, |
| --- | --- |

—

för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör, som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet,

ledningens ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och lämpligt definierade,

| — | för den sökande,
  kvalitetsstyrningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås. |
| --- | --- |

—

för den sökande,

kvalitetsstyrningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på delsystemsnivå kan uppnås.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat, beräkningar, provresultat etc.

| — | De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering, installation och integrering) såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc. |
| --- | --- |

—

De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering, installation och integrering) såsom inspektionsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.

6.3   Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören upprätthåller och tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en revisionsrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.

Revisionerna skall utföras minst en gång per år och minst en revision skall utföras under pågående arbete (konstruktion, tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i punkt 4.

6.4   Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök på den/de sökandes anläggningar som nämns i punkt 5.2. Vid dessa besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella revisioner, och utföra eller låta utföra prov, för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en inspektionsrapport och gransknings- och/eller provrapporter, såsom tillämpligt.

6.5   Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsstyrningssystem som anges i punkt 5, samordna övervakningsverksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att

| — | försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsstyrningssystem som berör integreringen av delsystemet, |
| --- | --- |

—

försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsstyrningssystem som berör integreringen av delsystemet,

| — | tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsstyrningssystemen kan garanteras. |
| --- | --- |

—

tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsstyrningssystemen kan garanteras.

Denna samordningsuppgift ger det anmälda organet rätt att

| — | få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ, |
| --- | --- |

—

få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ,

| — | medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i punkt 5.4, |
| --- | --- |

—

medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i punkt 5.4,

| — | på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt punkt 5.5. |
| --- | --- |

—

på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt punkt 5.5.

7.   I syfte att genomföra inspektioner, revisioner och övervakning skall det anmälda organ som avses i punkt 5.1 ges tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagerutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för prefabricering eller prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.

8.   Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenören skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:

| — | Den dokumentation som anges i punkt 5.1 andra stycket andra strecksatsen. |
| --- | --- |

—

Den dokumentation som anges i punkt 5.1 andra stycket andra strecksatsen.

| — | De ändringar som avses i punkt 5.5 andra stycket. |
| --- | --- |

—

De ändringar som avses i punkt 5.5 andra stycket.

| — | De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4. |
| --- | --- |

—

De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4.

9.   Om delsystemet uppfyller kraven i TSD skall det anmälda organet på grundval av konstruktionskontrollen och godkännandet och övervakningen av kvalitetsstyrningssystemet/systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.

EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.

10.   Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:

| — | Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper. |
| --- | --- |

—

Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.

| — | En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.

| — | Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystem) som utfärdats av anmälda organ.






  — | Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg). |
| --- | --- | --- |

—

Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans med eventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystem) som utfärdats av anmälda organ.

—

Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).

| — | Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.

| — | Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll. |
| --- | --- |

—

Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.

| — | Det intyg om överensstämmelse som nämns i punkt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges.
  Till intyget bör även fogas de eventuella inspektions- och revisionsrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.4 och 6.5.






  — | Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD. |
| --- | --- | --- |

—

Det intyg om överensstämmelse som nämns i punkt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet, tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande, och ej återkallats, anges.

Till intyget bör även fogas de eventuella inspektions- och revisionsrapporter som upprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.4 och 6.5.

—

Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.

11.   Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och de EG-konstruktionskontrollintyg som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.

De andra anmälda organen kan på begäran få kopior av följande:

| — | Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats. |
| --- | --- |

—

Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats.

| — | Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana. |
| --- | --- |

—

Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana.

12.   Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.

Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd och under ytterligare tre år. En kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.

F.4   Bedömning av underhållsrutiner: Förfarande för bedömning av överensstämmelse

Detta är en öppen punkt.

---

(1)  En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed TSIs of Council Directive 96/48/EC” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.

(2)  Om så krävs, kan tillverkarens handlingsfrihet begränsas inom vissa områden. I detta fall anges den tillämpliga kontrollprocess som krävs för driftskompatibilitetskomponenten i TSD (eller i dess bilagor).

(3)  Tillverkarens bestämmanderätt kan begränsas i specifika TSD:er

(4)  Redovisningen av resultaten kan inges samtidigt med ansökan eller senare.

(5)  Under användningserfarenhetstiden finns inte driftskompatibilitetskomponenten på marknaden.

(6)  De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.

(7)  I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller dess ombud i gemenskapen.

(8)  I tillämpligt avsnitt av en TSD kan särskilda krav anges i detta avseende.

(9)  För TSD Rullande materiel, kan det anmälda organet närvara vid det slutliga provet under drift av lok eller tågsätt under de förhållanden som beskrivs i relevant avsnitt av TSD.

(10)  Med ”huvudentreprenör” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet avser såväl det företag som eventuellt har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, som andra företag som endast är delaktiga i en del av delsystemsprojektet (till exempel montering eller installation av delsystemet).

(11)  När det gäller TSD Rullande materiel, närvarar det anmälda organet vid det slutliga provet under drift av rullande materiel eller tågsätt. Detta anges i relevant avsnitt av TSD.

BILAGA G

Sidvindseffekter

G.1   Allmänna anmärkningar

I denna bilaga anges tillvägagångssättet för bedömning av sidvindsstabilitet för tåg av klass 1 enligt definitionen i TSD.

Lutande tåg hanteras inte uttryckligen i föreliggande dokument. Lutande tåg som kör på konventionella rälsförhöjningsbrister i ej lutande läge kan dock behandlas som ej lutande tåg. Lutande tåg som kör på konventionella rälsförhöjningsbrister med lutningsmekanismen i drift kommer att behandlas i lutande läge.

G.2   Inledning

Den allmänna idén med metoden är följande:

| — | Ett tågs sidvindsstabilitet kan bedömas med karakteristiska vindkurvor. |
| --- | --- |

—

Ett tågs sidvindsstabilitet kan bedömas med karakteristiska vindkurvor.

| — | Sidvindsegenskaperna för en linje och dess användning kan bedömas genom att beakta den risk för sidvind som ett specifikt väldefinierat referenståg kan utsättas för vid drift på denna linje. |
| --- | --- |

—

Sidvindsegenskaperna för en linje och dess användning kan bedömas genom att beakta den risk för sidvind som ett specifikt väldefinierat referenståg kan utsättas för vid drift på denna linje.

Om ett tåg inte uppfyller dessa allmänna krav tillåts det ändå visa dess sidvindssäkerhet på en specifik linje.

G.3   Allmänna principer

Den kritiska händelse som skall beaktas är att tåget välter. Driftskompatibla tåg skall ha en grundläggande säkerhet mot denna kritiska händelse. Tågets bidrag till säkerhetsnivån definieras av en uppsättning karakteristiska referensvindkurvor (Characteristic Reference Wind Curves (CRWC)). Ett tåg kan anses driftskompatibelt med avseende på sidvind om dess karakteristiska vindkurvor (Characteristic Wind Curves (CWC)) är minst lika bra som de karakteristiska referensvindkurvorna (CRWC).

Ett visst tåg definieras av sitt mest kritiska fordon. Vanligen är detta fordon ett av de två första eller sista fordonen. Om ett annat fordon i tåget anses vara mer vindkänsligt (t.ex. ett mycket högt eller lätt fordon), måste detta beaktas. Valet av det mest känsliga fordonet skall vara fullt motiverat.

För ett givet tåg i ett hastighetsområde anger de karakteristiska vindkurvorna den största naturliga vindhastighet som tåget kan motstå innan ett karakteristiskt gränsvärde för hjulavlastning överskrids. Det kriterium som anger de karakteristiska vindkurvorna är medelvärdet för hjulavlastning, ΔQ, för det mest kritiska löpverket. Termen ”medel” innebär, för fallet boggier, hjulavlastningens medelvärde för boggins två hjulpar.

G.4   Tillämpningsområde

Driftsläget för höghastighetstågen beaktas för ej lutande tåg och för lutande tåg i ej lutande läge när de färdas med en rälsförhöjningsbrist såsom anges i TSD högh. Infrastruktur 2006.

Det antas att tågen kör under europeiska drifts- och vindförhållanden.

G.5   Bedömning av karakteristiska vindkurvor

G.5.1   Fastställande av aerodynamiska egenskaper

G.5.1.1   Allmänna anmärkningar

För närvarande anses endast vindtunnelprov kunna fastställa de aerodynamiska tågegenskaperna på ett tillräckligt pålitligt sätt.

De aerodynamiska egenskaperna skall fastställas både för planmarks- och banvallskonfiguration bestående av en 6 m hög referensbanvall.

Ett referensfordon, bestående av ett främre fordon av typen ICE3, TGV Duplex eller ETR500 följt av ett tillämpligt andra fordon skall ha provats och mätts på samma sätt i samma vindtunnel när ett nytt fordon undersöks.

Definitionen av det aerodynamiska koordinatsystemet och de aerodynamiska koefficienterna skall överensstämma med EN 14067–1:2003.

G.5.1.2   Krav på vindtunnelprov

Vindtunnelns mått skall vara så stora som möjligt för att undvika gränsstörningseffekter, (t.ex. från väggarna, takets och markens gränsskikt) och blockeringseffekter i vindtunneln. Blockeringseffekter skall särskilt beaktas när man undersöker aerodynamiska krafter och moment på banvall.

G.5.1.2.1   Provsektionens dimensioner

För girvinklar upp till 30° skall blockeringen inte vara större än 10 %, även om det finns en banvall.

För vindtunnlar med slutna provsektioner, rekommenderas blockeringskorrektioner för blockeringsförhållanden större än 5 %.

För vindtunnlar med öppna eller delvis öppna provsektioner skall blockeringsförhållandet vara mindre än 5 % för girvinkeln 30° och inga korrektioner skall tillämpas.

G.5.1.2.2   Nivå av turbulens

Det atmosfäriska lagret av turbulens skall inte representeras vid vindtunnelproven. Det är nödvändigt att säkerställa turbulensnivån Tux ≤ 2,5 %, där Formula med u betecknande luftströmmens vinkelräta komponent.

G.5.1.2.3   Gränsskikt

Vindtunnelns hastighetsprofil skall vara enhetlig, avseende profil och störningar. Flödeshastigheten skall vara oberoende av höjden över marken, utom i ett tunt gränsskikt på vindtunnelns golv. Gränsskiktets tjocklek, δ95%, skall vara liten i förhållande till fordonets höjd.

G.5.1.2.4   Reynolds tal

Reynolds tal baserat på vindtunnelhastigheten, den karakteristiska längden 3 m (dividerad med modellens skala) skall vara större än det kritiska värdet över vilket krafterna och momenten inte ändras påtagligt med ökande Reynolds tal. Detta skall visas med provresultat.

Mach-talet skall inte vara högre än 0,3. Om det verkliga tåget kör med Mach-tal högre än 0,3, skall Mach-talet inte vara högre än Mach-talet för det verkliga tåget.

G.5.1.2.5   Instrumentering

Densitet, temperatur, tryck och fuktighet för luften i vindtunneln skall fastställas.

De aerodynamiska krafterna och momenten skall fastställas med en dynamometer för fem komposanter (CFx behövs inte). Vågens känslighet och dess montering skall överensstämma med de uppmätta krafterna.

G.5.1.3   Krav på modell

Modellens måttnoggrannhet skall vara bättre än 10 mm jämfört med måtten i full skala. Alla detaljer som är väsentliga ur aerodynamisk synpunkt, såsom främre frontruta och strömavtagarens urtag, skall vara skalenligt återgivna.

Själva strömavtagaren skall inte modelleras:

En förenkling av boggierna är tillåten. Endast de grundläggande geometriska förhållandena för boggierna skall återges för att säkerställa korrekt massflöde och tryckfall i flödet under fordonet.

Modellen bör vara symmetrisk, även om det riktiga tåget inte byggs helt symmetriskt (t.ex. på grund av detaljer under golvet). Detta gör att en symmetrikontroll kan göras i vindtunneln för att undersöka felkällor i mätningen orsakade av asymmetriskt flöde.

G.5.1.4   Krav på provprogram

Symmetri- och repeterbarhetskontroller skall utföras för att säkerställa resultatens giltighet.

Girvinklar

Girvinklar mellan 0° och 70°, i steg om 5°, skall beaktas.

Linjär interpolering eller interpolering av högre ordning skall användas för alla mellanliggande girvinklar.

Korgar bakom och framför

För alla fordon som undersöks skall en korg som motsvarar minst en halv fordonslängd placeras nedströms intill modellen. Den verkliga tvärsnittsarean skall återges åtminstone för en tredjedel av fordonets längd. Den bakre änden skall vara strömlinjeformad.

Om det fordon som undersöks inte är det främre fordonet, måste åtminstone ett helt fordon framför återges för att säkerställa verkliga strömningsförhållanden i vindriktningen. Det verkliga mellanrummet mellan fordonen skall återges. Det skall aldrig finnas någon mekanisk kontakt mellan den provade modellen och de passiva korgarna. Vibrationer i modellen och intilliggande passiva korgar skall undvikas.

Markkonfiguration

Tills markkonfigurationerna blir klart angivna i en europeisk standard gäller följande:

Mätningarna skall utföras för två scenarier:

| — | ett scenario på plan mark
  Planmarkskonfigurationen skall inte omfatta en återgivning av ballastbädden och rälsen. Det fria utrymmet mellan marknivån och undre delen av hjulen skall vara 235 mm i full skala. |
| --- | --- |

—

ett scenario på plan mark

Planmarkskonfigurationen skall inte omfatta en återgivning av ballastbädden och rälsen. Det fria utrymmet mellan marknivån och undre delen av hjulen skall vara 235 mm i full skala.

| — | och för ett standardiserat banvallsscenario:






  — | Banvallsfallet återger en standardiserad 6 m hög banvall med sluttningen 2:3 och en bredd vid basen på 32 m i full skala, se figur G.3. Överst på banvallen skall det finnas två spår med de mått som visas i figur G.2. Alternativt kan en konfiguration med ballast och räls på plan mark användas såsom visas i figur G.2, med en tillämpad transformation för att fastställa kraften och momenten för en konfiguration med en 6 m hög banvall såsom skissas i avsnitt G.6. För tåghastigheter under 200 km/h (och β-vinklar större än 40°) skall prov utföras både på vindsidan och i lä. |
| --- | --- | --- |

—

och för ett standardiserat banvallsscenario:

—

Banvallsfallet återger en standardiserad 6 m hög banvall med sluttningen 2:3 och en bredd vid basen på 32 m i full skala, se figur G.3. Överst på banvallen skall det finnas två spår med de mått som visas i figur G.2. Alternativt kan en konfiguration med ballast och räls på plan mark användas såsom visas i figur G.2, med en tillämpad transformation för att fastställa kraften och momenten för en konfiguration med en 6 m hög banvall såsom skissas i avsnitt G.6. För tåghastigheter under 200 km/h (och β-vinklar större än 40°) skall prov utföras både på vindsidan och i lä.

| — | För tåghastigheter lika med eller högre än 200 km/h behöver endast konfigurationer på vindsidan beaktas. Därför får, i detta hastighetsintervall, en enkelspårsbanvall med minskad bredd på basen användas. |
| --- | --- |

—

För tåghastigheter lika med eller högre än 200 km/h behöver endast konfigurationer på vindsidan beaktas. Därför får, i detta hastighetsintervall, en enkelspårsbanvall med minskad bredd på basen användas.

Den aerodynamiska koefficienten Cmx,lee för tillämpliga girvinklar som erhålls vid provet på referensfordonet skall bekräfta kvaliteten inom 10 % för fallet med plan mark och 20 % för fallet med banvall.

Figur G.2

Ballast och räls.

Image

Figur G.3

Standardbanvall, 6 m hög.

Image

G.5.2   Beskrivning av vindscenariot

Den vindstöt som alstras för denna metod motsvarar en fast amplitud (motsvarande en sannolikhetsfaktor för amplituden ~99 %) och en sannolikhetsfaktor större än 50 % för vindstötens varaktighet (överföringssättet). Dessutom har den valda metoden följande egenskaper:

| — | Rums-tids-modellen för vindstötar (bi-exponentiell) baseras på en vindstötsmodell som undersökts av Deufrako och som motsvarar det bästa närmevärdet för en slumpmässig process i närheten av ett lokalt maximum. |
| --- | --- |

—

Rums-tids-modellen för vindstötar (bi-exponentiell) baseras på en vindstötsmodell som undersökts av Deufrako och som motsvarar det bästa närmevärdet för en slumpmässig process i närheten av ett lokalt maximum.

| — | Medelvinden antas vara horisontell (endast den longitudinella komponenten U används). Denna komponent utgör den mest framträdande delen av vindförändringarna och utgör projektionen av den momentana vindvektorn i medelvindriktningen. |
| --- | --- |

—

Medelvinden antas vara horisontell (endast den longitudinella komponenten U används). Denna komponent utgör den mest framträdande delen av vindförändringarna och utgör projektionen av den momentana vindvektorn i medelvindriktningen.

| — | Ändringar av vindriktningen beaktas inte. |
| --- | --- |

—

Ändringar av vindriktningen beaktas inte.

| — | Tidsvisa ändringar försummas till förmån för rumsliga variationer. |
| --- | --- |

—

Tidsvisa ändringar försummas till förmån för rumsliga variationer.

Scenariot har följande ingångsdata:

| Vtr | Tåghastighet |
| --- | --- |
| Umax | Högsta vindhastighet |
| γ | Vindriktning i förhållande till spåret |

Vtr

Tåghastighet

Umax

Högsta vindhastighet

γ

Vindriktning i förhållande till spåret

Följande parametrar är fasta:

| z = 4 m | Referenshöjd |
| --- | --- |
| Ã = 2,84 | Normaliserad vindstötsamplitud Ã = (Umax - U)/σu med medelvindhastigheten U |
| z0 = 0,07 m | Skrovlighetsparameter för platser representativa för driftskompatibla linjer |
| Pr(T) = 0,5 | Sannolikhet för en vindstöt med varaktighet T för den givna amplituden A. |

z = 4 m

Referenshöjd

Ã = 2,84

Normaliserad vindstötsamplitud Ã = (Umax - U)/σu med medelvindhastigheten U

z0 = 0,07 m

Skrovlighetsparameter för platser representativa för driftskompatibla linjer

Pr(T) = 0,5

Sannolikhet för en vindstöt med varaktighet T för den givna amplituden A.

G.5.3   Beräkning av turbulensegenskaper

G.5.3.1   Turbulensintensitet

På en plats med höjden z = 4 m är turbulensintensiteten I lika med 0,245. Vindstötsfaktorn beräknas från turbulensintensiteten och den normaliserade vindstötsamplituden.

G = 1 + Ã · l = 1,6946.

Den normaliserade amplituden får fast värde, som en följd av den valda vindstötsfaktorn. I särskilda områden, eller för särskilda tillämpningar kan ett annat värde på Ã väljas baserat på analys av meteorologiska mätningar.

Från vindstötsfaktorn kan medelvinden Umean härledas från en given maximal vind Umax:

Formula.

Standardavvikelsen för den longitudinella komponenten (som följer medelvindhastigheten) för vinden σu härleds sedan från medelvindhastigheten och turbulensintensiteten:

Formula.

G.5.3.2   Vindstötens varaktighet

Beräkningen av konstanterna för vindstöttiden härleds från de spektrala egenskaperna (PSD) för den karakteristiska longitudinella längden Formula (dvs. följer vindstöten, x-riktning, u-komponent)

Formula

Vindstötarnas medelvaraktighet, Formula, ges av följande integralkvot:

Formula,

Där effektens spektraltäthet (PSD) för turbulensen Formula ges av Von Karman-uttrycket:

Formula

där Formula är den normaliserade frekvensen och

n är frekvensområdet från minsta (n1) till högsta (n2) värden. Dessa värden n1 och n2 är gränsvärdena för vindstötsfrekvensens spektrala integrering. Den lägre frekvensen n1 väljs lika med 1/300 Hz och den övre frekvensen n2 väljs lika med 1 Hz.

Varaktigheten för den maximala vindstöten ges då av:

Formula,

där exponenten q ges av mätningar och väljs lika med 1,42.

G.5.3.3   Härledning av vindstötens resulterande tidshistoria

Från kunskap om tidskonstanterna kan tidshistorien för dimensionslösa vindändringar i longitudinell och lateral riktning som följer medelvindriktningen härledas. Då kan de dimensionslösa vindhastighetsändringarna för komponenten u i den longitudinella riktningen ax och laterala riktningen ay skrivas, på avståndet s från vindstötens maximum, såsom

Formula

Formula

där s är den koordinat som följer spåret i s = Vtr · (t–tmax), tmax är tiden för den maximala vindstöten mot tåget och D är vinkeln mellan spår och vindriktning.

Från vindstötens koherensavklingning och exponentialkoefficient parallellt och vinkelrätt mot medelvindhastigheten kan en korrelationsfunktion i ögonblicket t beräknas såsom

Formula

med

C(t) såsom korrelationsfunktionen mellan vindstötens amplitud i ögonblicket t och vindstötens maximala amplitud:

Formula är koherensavklingningskoefficienten i medelvindens riktning (parametervärde: 5,0):

Formula är koherensavklingningskoefficienten vinkelrätt mot medelvindens riktning (parametervärde: 16,0):

Formula är exponentialkoefficienten i medelvindens riktning (parametervärde: 1,0)

Formula är exponentialkoefficienten vinkelrätt mot medelvindens riktning (parametervärde: 1,0)

Alla parametervärden baseras på mätningar.

Vindhastigheten som påverkar tåget kan då beskrivas med följande formel:

Formula.

För vindscenariot måste följande tidshistoria beaktas (varaktigheten för den maximala vindstöten är t3 = 14 s):

Från t = 0 till t = t1 = 0,5 s: vvind(t)=0

Från t = t1 = 0,5 s till t = t2 = 3 s: linjär ökning av vvind upp till Umean vid t = t2 = 3 s

Från t = t2 = 3 s till t = t3 = 10 s: vvind(t) = Umean

Från t = t3 = 10 s till t = t4 = 14 s: vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

Från t = t4 = 14 s till t = t5 = 17 s: vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

Från t = t5 = 17 s till t = t6 = 30 s: vvind(t)= Umean

Vindhastighetens tidshistoria illustreras i figur G.1.

Figur G.1

Illustration av tidshistorien för vindhastigheten.

Image

Kommentar: Detta vindstötscenario är inte lämpligt för permanent kopplade tågsätt. För sådana tågsätt skall ett alternativt vindstötscenario utvecklas.

Det rumsliga vindscenariot skall filtreras med ett rumsligt medelvärdesfilter med en fönsterstorlek som motsvarar fordonslängden och en stegstorlek som är mindre än 0,5 m.

G.5.4   Fastställande av fordonsdynamiken

G.5.4.1   Allmänna anmärkningar

Multikroppssimulering (MBS) skall användas för att fastställa fordonets dynamiska beteende under påverkan av stark vind.

Ett validerat universalprogram för multikroppssimulering skall användas tillsammans med ett vindstötsscenario. Modelleringen skall beakta det mest kritiska fordonet i tåget och att detta fordon är tomt och i körklart skick. En kontroll skall göras för att visa att ett fordon med en jämn fördelning av passagerare inte är mer kritiskt än ett tomt fordon (exempelvis för att tyngdpunkten flyttas), t.ex. genom att göra en förenklad kontroll med ett helt statiskt synsätt.

Om det inte finns något vridmotstånd vid kopplet, behöver endast det kritiska fordonet modelleras, i annat fall skall även intilliggande fordon modelleras.

Spårdefekter skall inte beaktas.

Beräkningen skall utföras med normalspårvidd, rälsprofil UIC60, nya hjulprofiler och rällutning 1/20 och 1/40. Det värsta fallet skall användas för bedömning mot gränsvärdena.

Aerodynamiska krafter och moment skall ingå.

Det kriterium som anger de karakteristiska vindkurvorna är medelvärdet för hjulavlastning, ΔQ, för det mest kritiska löpverket (boggi eller enkelaxel i fallet enkelaxligt löpverk). Denna avlastning skall inte överskrida 90 % av de statiska axellasterna, Q0
  , för löpverket såsom ges av följande formel:

Formula.

G.5.4.2   Modellering

Modelleringen av fordonet skall vara adekvat för utredningen av sidvindsegenskaperna. Den dynamiska fordonsmodellen skall vara tredimensionell.

Den dynamiska fordonsmodellen skall omfatta åtminstone följande delar:

| — | Vagnkorgar, boggier och hjulpar och andra relevanta delar av fordonet (massor, trögheter, geometri och tyngdpunkter). |
| --- | --- |

—

Vagnkorgar, boggier och hjulpar och andra relevanta delar av fordonet (massor, trögheter, geometri och tyngdpunkter).

| — | Fjädringar (fjädrarnas styvhet i vertikal, lateral och longitudinell riktning, olinjär styvhet, dämpningsegenskaper i vertikal och lateral riktning, olinjär dämpning), |
| --- | --- |

—

Fjädringar (fjädrarnas styvhet i vertikal, lateral och longitudinell riktning, olinjär styvhet, dämpningsegenskaper i vertikal och lateral riktning, olinjär dämpning),

| — | Stopplägen som kan aktiveras. |
| --- | --- |

—

Stopplägen som kan aktiveras.

| — | Hjul/räl-kontakt (nominell hjul- och rälsprofil som definieras i TSD högh., kontaktkrafter beräknade med olinjär kontaktgeometri och krypkrafter/krypförhållanden). Eventuella ytterligare särskilda anordningar i fjädringssystemet som kan påverka vältningsmekanismen. |
| --- | --- |

—

Hjul/räl-kontakt (nominell hjul- och rälsprofil som definieras i TSD högh., kontaktkrafter beräknade med olinjär kontaktgeometri och krypkrafter/krypförhållanden). Eventuella ytterligare särskilda anordningar i fjädringssystemet som kan påverka vältningsmekanismen.

G.5.4.3   Verifikation av fordonsmodellen

En verifikation av multikroppssimuleringsmodellen, baserad på data från fullskaligt prov, skall tillhandahållas. Det är mycket viktigt att jämföra fjädringskoefficienten och tyngdpunkterna för simuleringen med provfallen, båda utförda med tomma (olastade) fordon.

Definitionen av fjädringskoefficienten ”s” skall överensstämma med avsnitt 4.2.3.9 i denna TSD. Om fler än ett värde för s finns från provet, skall medelvärdet användas. Skillnaden mellan simuleringen och prov skall vara högst 10 %.

Det skall bevisas att modelleringen av stopplägena är korrekta. Simuleringens resultat avseende förskjutningar mot stoppen skall uppfylla konstruktionsdata.

Fordonets totala massa mäts som summan av alla vertikala Q0-krafter. Medelvärdet av den mätta massan för de två först producerade fordonen skall inte vara mindre än 99 % av den fordonsmassa som används vid simuleringen. Dessutom skall de uppmätta enskilda axellasternas medelvärden för de två först producerade fordonen inte vara mindre än 99 % av de enskilda axellaster som används vid simuleringen.

När uppgifterna finns tillgängliga skall följande provresultat utvärderas:

| — | Transienta registreringar av Q-krafter för varje hjul i de två första hjulparen för olika kurvradieklasser (enligt punkt 5 i EN 14363:2005) vid rälsförhöjningsbrist. |
| --- | --- |

—

Transienta registreringar av Q-krafter för varje hjul i de två första hjulparen för olika kurvradieklasser (enligt punkt 5 i EN 14363:2005) vid rälsförhöjningsbrist.

| — | Utökad databehandling (”tvådimensionell” utvärdering) för de 50 % värdena på Q-krafterna såsom anges i punkt 5.5 i EN 14363:2005. |
| --- | --- |

—

Utökad databehandling (”tvådimensionell” utvärdering) för de 50 % värdena på Q-krafterna såsom anges i punkt 5.5 i EN 14363:2005.

G.6   Aerodynamiska krafter och moment som ingångsvärden vid multikroppssimulering

För varje fall som anges i avsnitt G.7.4, skall olika beräkningar av fordonssvaret på vindstötar angivna av deras största tillåtna hastighet Umax göras för ökande värden på Umax tills de kriterier som anges i avsnitt G.7.1 är uppfyllda. Motsvarande plottning av Umax-värden som uppfyller det maximala avlastningskriteriet mot fordonshastighet och/eller vindvinkel kallas de karakteristiska vindkurvorna (CWC). Presentationen av de karakteristiska vindkurvorna beskrivs detaljerat i avsnitt G.7.4.

Simuleringen av fordonssvaret på en vindstöt skall utföras med hjälp av det vindstötsscenario som beskrivs i avsnitt G.5.

För både planmarks- och banvallskonfigurationerna skall de fem kraftkomposanterna och momenten (Fy, Fz, Mx, My och Mz) beräknas med följande formler:

| | , |
| --- | --- |
| |

Formula

Formula

Formula

| | för banvallskonfigurationen |
| --- | --- |
| och |
| |

Formula

för banvallskonfigurationen

Formula

Formula

, där

| — | U(t) är vindhastigheten uppströms |
| --- | --- |

—

U(t) är vindhastigheten uppströms

| — | CSV
  = 1,2416 för vindsidefallet
  och |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,2416 för vindsidefallet

och

| — | CSV
  = 1,1705 för läsidefallet. För planmarkskonfigurationen är C(t) = 1,0. |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,1705 för läsidefallet. För planmarkskonfigurationen är C(t) = 1,0.

G(t) är den momentana vindstötsfaktorn beräknad genom att dividera den momentana vindhastigheten med medelhastigheten.

Den densitet som används vid beräkningen av aerodynamiska krafter och moment är ρ = 1,225 kg/m3.

Simuleringen utförs utan beaktande av spårojämnheter.

Det skall visas att integrationsmetoden beräknar ett integrationssteg vid den maximala vindhastigheten. Utgångssteget för beräkningen skall vara mindre än 1/30 s.

G.7   Beräkning och återgivning av karakteristiska vindkurvor

G.7.1   Utvärdering av kriteriet

Från varje simuleringskörning av parameterns ändringar fås olika tidsdata för Q-krafterna för varje hjul.

Följande beräkningssteg behövs:

| — | Beräkning av ΔQ/Q0-värden mot tidsdata för Q-krafter |
| --- | --- |

—

Beräkning av ΔQ/Q0-värden mot tidsdata för Q-krafter

Formula

| — | Lågpassfiltrering av ΔQ/Q0 med ett 2 Hz 4:e ordningens Butterworth-filter eller annat filter som visat sig vara likvärdigt. |
| --- | --- |

—

Lågpassfiltrering av ΔQ/Q0 med ett 2 Hz 4:e ordningens Butterworth-filter eller annat filter som visat sig vara likvärdigt.

| — | Identifiera det största ΔQ/Q0-värdet över löpverket. |
| --- | --- |

—

Identifiera det största ΔQ/Q0-värdet över löpverket.

Häri är Q0 Q-krafterna för det tomma (olastade), opåverkade fordonet, Qi1 är Q-krafterna för det olastade hjulet på boggins första hjulpar och Qj1 är Q-krafterna det olastade hjulet på boggin andra hjulpar.

G.7.2   Beräkning av vindvärden och gränsvärden för ΔQ/Q0

För kurvspår påverkar centrifugalkrafterna tillsammans med sidvinden fordonet.

Beräkningen skall utföras med multikroppssimulering på rakspår, lutande enligt aq-värden.

G.7.3   Beaktande av olika vindvinklar

De beräknade karakteristiska vindhastigheterna kan överföras till olika kombinationer av tåghastigheter och vinklar.

Vanligen ges den karakteristiska vindhastigheten för vindvinkeln 90° mot spåret. För att erhålla karakteristiska vindkurvor för andra vinklar, måste först en geometrisk uppdelning/addering av hastighetsvektorerna utföras (se figur G.4).

Figur G.4

Geometriskt synsätt för beaktande av attackvinkeln.

Image

Här är v
  a
  den vind som påverkar fordonet. En uppdelning av v
  a
  i en komposant som kommer från tågets hastighet (vtr0 och vtr1) och en komposant som kommer från vindhastigheten (vW0 and vW1) kan göras på olika sätt. För vektorkedjan vW0 och vtr0 är vindvinkeln βw0 och för vektorkedjan vW1 och vtr1 är vindvinkeln βw1. Då kan för den nya tripletten (vtr, vw, βw) den karakteristiska vindhastigheten härledas från de karakteristiska vindkurvorna, som från början baserades på en annan triplett vtr, vw, βw. För rakspår kan vindhastigheten för olika attackvinklar direkt dras ut i ett diagram. Ett exempel visas i figur G.5.

Figur G.5

Geometriskt synsätt för att beakta attackvinkeln för de karakteristiska vindkurvorna på rakspår.

Image

G.7.4   Återgivning av vindkarakteristiken med utmärkande punkter

De karakteristiska vindkurvorna baseras på följande punkter. För dessa punkter skall de karakteristiska vindhastigheterna beräknas.

G.7.4.1   Fordon på rakspår

För en vindvinkel mot spåret βw = 90° måste de karakteristiska vindhastigheterna beräknas för tåghastigheterna vtr = 120 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 250 km/h, 300 km/h och vtr,max för både planmarks- och banvallskonfigurationen.

Dessutom måste de karakteristiska vindhastigheterna beräknas för attackvinklarna βw = 80°, 70°, 60°, 50°, 40°, 30° och 20°, både för planmarks- och banvallskonfigurationen, för tågets största tillåtna hastighet. För banvallskonfigurationen krävs en extra beräkning för βw = 10°.

G.7.4.2   Fordon i en kurva

För att beakta att fordonet går i kurvor skall värdena ΔQ/Q0,kurva för planmarkskonfigurationen beräknas för aq = 0,5 m/s2 och 1 m/s2 vid tåghastigheterna vtr = 250 km/h, vtr = 300 km/h och vtr = vtr,max, med ofördelaktiga förhållanden för aq.

G.8   Dokumentation som krävs

Fastställandet och bedömningen av de karakteristiska vindkurvorna kräver detaljerad dokumentation, som anger och förklarar bakomliggande parametrar, de antaganden som gjorts och de slutsatser som dragits. Huvudstegen vid behandling och bedömning av de karakteristiska vindkurvorna, såväl som överensstämmelsen med bilaga G, skall visas på ett tydligt sätt.

Såsom ett resultat skall följande dokument tillhandahållas:

| — | Rapport från vindtunnelproven (jämför avsnitt G.3), |
| --- | --- |

—

Rapport från vindtunnelproven (jämför avsnitt G.3),

| — | Rapport från gångdynamiskt prov enligt punkt 5.6 i EN 14363:2004 för modellverifikationen, |
| --- | --- |

—

Rapport från gångdynamiskt prov enligt punkt 5.6 i EN 14363:2004 för modellverifikationen,

| — | Rapport från modelleringen av fordonsdynamiken med verifikation (se avsnitt G.5), |
| --- | --- |

—

Rapport från modelleringen av fordonsdynamiken med verifikation (se avsnitt G.5),

| — | Rapport om behandlingen av de karakteristiska vindkurvorna (se avsnitt G.6 och G.7), |
| --- | --- |

—

Rapport om behandlingen av de karakteristiska vindkurvorna (se avsnitt G.6 och G.7),

| — | Sammanfattande rapport med bedömning av de karakteristiska vindkurvorna (se avsnitt G.8). |
| --- | --- |

—

Sammanfattande rapport med bedömning av de karakteristiska vindkurvorna (se avsnitt G.8).

BILAGA H

Främre och bakre lyktor

H.1   Definitioner

Strålkastare

En vit lykta på tågets främre ände, avsedd att ge visuell varning för ett annalkande tåg och för att lysa upp signaler vid sidan om spåret.

Positionsljus

En vit lykta på tågets främre ände, avsedd att ange närvaron av ett tåg.

Baklykta

En röd lykta på tågets bakre ände, avsedd att ange närvaron av ett tåg.

Kombinerad lykta

Kombinerade lyktor (dvs. lyktor som klarar flera funktioner) skall vara tillåtna endast om kraven för de enskilda lyktfunktionerna uppnås.

CIE(1931) standardiserat kolorimetriskt system (x, y, z)

Ett system för angivande av färg genom att fastställa tristimulusvärden för spektralfördelningen för färgat ljus med hjälp av en uppsättning referensfärgstimuli [X], [Y], [Z] och de tre CIE-färgmatchningsfunktionerna x(λ), y(λ), z(λ), som antogs av CIE 1931 (se CIE-publikation nr 15.2–1986).

H.2   Främre lyktor

(a)   Strålkastare

Varje strålkastare skall utgöras av en vit ljuskälla med diametern 170 mm. Det är tillåtet att använda strålkastare som inte är runda, och i så fall skall den lysande ytan vara minst 22 000 mm2 och ha ett mått på minst 110 mm.

Fotometriska krav

Strålkastarnas ljusintensitet, mätt längs strålkastarens centrumlinje, skall vara såsom visas i tabell H1.

Den krävda ljusintensiteten skall uppnås när lyktan är installerad på fordonet.

Tabell H1

Ljusintensitet för strålkastare

| | Avbländad strålkastare | Ej avbländad strålkastare |
| --- | --- | --- |
| Ljusintensitet (cd) längs centrumlinjen | 12 000–16 000 | > 40 000 |
| Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 5° på båda sidor om centrumlinjen i horisontalplanet | > 3 000 | > 10 000 |

Avbländad strålkastare

Ej avbländad strålkastare

Ljusintensitet (cd) längs centrumlinjen

12 000–16 000

> 40 000

Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 5° på båda sidor om centrumlinjen i horisontalplanet

> 3 000

> 10 000

Bedömningen anges i avsnitt H.4 punkt (b).

(b)   Positionsljus

Varje positionsljus skall utgöras av en vit ljuskälla med en diameter på minst 170 mm. Det är tillåtet att använda positionsljus som inte är runda, och i så fall skall den lysande ytan vara minst 22 000 mm2 och ha ett mått på minst 110 mm.

Fotometriska krav

Positionsljusens ljusintensitet, mätt längs positionsljusets centrumlinje, skall vara såsom visas i tabellerna H2 och H3 nedan.

Tabell H2

Ljusintensitet för undre positionsljus

| | Avbländat undre positionsljus | Ej avbländat undre positionsljus |
| --- | --- | --- |
| Ljusintensitet (cd) längs centrumlinjen | Minst 100 | 300–700 |
| Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 45° på båda sidor om centrumlinjen i horisontalplanet | 20–40 |

Avbländat undre positionsljus

Ej avbländat undre positionsljus

Ljusintensitet (cd) längs centrumlinjen

Minst 100

300–700

Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 45° på båda sidor om centrumlinjen i horisontalplanet

20–40

Tabell H3

Ljusintensitet för övre positionsljus

| | Avbländat övre positionsljus | Ej avbländat övre positionsljus |
| --- | --- | --- |
| Ljusintensitet längs centrumlinjen (cd) | Minst 50 | 150–350 |

Avbländat övre positionsljus

Ej avbländat övre positionsljus

Ljusintensitet längs centrumlinjen (cd)

Minst 50

150–350

Bedömningen anges i avsnitt H.4 punkt (b).

(c)   Kolorimetriska och spektrala krav

Färgen på det ljus som avges av strålkastare och positionsljus skall överensstämma med kraven i CIE S004/E-2001, såsom visas i tabell H4:

Tabell H4

Färgområde för skärningspunkter

| Ljusets färg | CIE(1931) färgkoordinater för skärningspunkter |
| --- | --- |
| Vitt klass A: | Skärningspunkt | I | J | K | L |
| x | 0,300 | 0,440 | 0,440 | 0,300 |
| y | 0,342 | 0,432 | 0,382 | 0,276 |

Ljusets färg

CIE(1931) färgkoordinater för skärningspunkter

Vitt klass A:

Skärningspunkt

I

J

K

L

x

0,300

0,440

0,440

0,300

y

0,342

0,432

0,382

0,276

Bedömningen anges i avsnitt H.4 punkt (b).

Ljusets spektralfördelning

Spektralfördelning hos det använda ljuset är helt avgörande för signalernas färgigenkännande. All belysning skall säkerställa att det inte finns någon påtaglig färgförvrängning av färgigenkännandet av signaler och andra föremål.

För att visa överensstämmelse med detta krav skall ett förhållande kfärg tillämpas mellan hela det synliga ljusområdet och de enskilda spektralfärgsområden som skall beaktas.

Förhållandet kfärg skall fastställas enligt nedanstående ekvation:

Formula

| S(λ) | – | spektral energifördelning (genom spektralmätning) såsom spektral strålning i W/m2 sr eller såsom spektralfördelningen av utstrålningen i W/m2 |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | – | relativ spektral ljusstyrka [relativt ljusutbyte för monokromatisk strålning med våglängden λ] |
| λfärg | – | våglängdsområde för hela det färgområde som skall beaktas (se tabell H5) |
| λtotal | – | våglängdsområde för hela det synliga färgområdet 380–780 nm |

S(λ)

–

spektral energifördelning (genom spektralmätning) såsom spektral strålning i W/m2 sr eller såsom spektralfördelningen av utstrålningen i W/m2

V(λ)

–

relativ spektral ljusstyrka [relativt ljusutbyte för monokromatisk strålning med våglängden λ]

λfärg

–

våglängdsområde för hela det färgområde som skall beaktas (se tabell H5)

λtotal

–

våglängdsområde för hela det synliga färgområdet 380–780 nm

Tabell H5

Färgförhållanden

| | λfärg [nm] | kfärg |
| --- | --- | --- |
| kröd | 610–780 | ≥ 0,14 |
| korange | 560–660 | ≥ 0,50 |
| kgul | 505–780 | ≥ 0,90 |
| kblå | 380–505 | ≤ 0,10 |

λfärg [nm]

kfärg

kröd

610–780

≥ 0,14

korange

560–660

≥ 0,50

kgul

505–780

≥ 0,90

kblå

380–505

≤ 0,10

H.3   Bakre lyktor

(a)   Baklyktor

Varje lykta skall utgöras av en röd ljuskälla med en diameter på minst 170 mm. Det är tillåtet att använda baklyktor som inte är runda, och i så fall skall den lysande ytan vara minst 22 000 mm2 och ha ett mått på minst 110 mm.

(b)   Fotometriska krav

Baklyktornas ljusintensitet, mätt längs baklyktans centrumlinje, skall vara såsom visas i tabell H6 nedan.

Tabell H6

Ljusintensitet för baklyktor

| | Baklykta |
| --- | --- |
| Ljusintensitet (cd) längs centrumlinjen | 15–40 |
| Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 7,5° på båda sidor om centrumlinjen i horisontalplanet | Minst 10 |
| Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 2,5° på båda sidor om centrumlinjen i vertikalplanet | Minst 10 |

Baklykta

Ljusintensitet (cd) längs centrumlinjen

15–40

Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 7,5° på båda sidor om centrumlinjen i horisontalplanet

Minst 10

Ljusintensitet (cd) i alla vinklar inom 2,5° på båda sidor om centrumlinjen i vertikalplanet

Minst 10

Bedömningen anges i avsnitt H.4 punkt (b).

(c)   Kolorimetriska krav

Färgen på det ljus som avges av baklyktor skall överensstämma med kraven i CIE S004/E-2001, såsom visas i tabell H7 nedan:

Tabell H7

Skärningspunkter i färgområdet (bedömningen anges i avsnitt H.4 punkt (a)).

| Ljusets färg | CIE(1931) färgkoordinater för korsningspunkter |
| --- | --- |
| Röd | Skärnings-punkt | A | B | C | D |
| x | 0,690 | 0,705 | 0,705 | 0,720 |
| y | 0,295 | 0,295 | 0,280 | 0,280 |

Ljusets färg

CIE(1931) färgkoordinater för korsningspunkter

Röd

Skärnings-punkt

A

B

C

D

x

0,690

0,705

0,705

0,720

y

0,295

0,295

0,280

0,280

H.4   Prov av överensstämmelse med typ för driftskompatibilitetskomponent

(a)   Kolorimetriska prov

Dessa prov skall fastställa färgen på det ljus som avges av lyktan inom de vinklar för vilka ljusintensiteten anges och skall gälla i hela det område som belyses av lyktan.

Provvillkor

De kolorimetriska proven skall utföras med åtminstone en lampa av varje typ, med respektive märkspänning.

De kolorimetriska proven skall utföras i ett lämpligt mörkrum, med styrd omgivande temperatur inom området 20 ± 2 °C.

Prov av färgen på det ljus som avges av lyktorna skall utföras med en precisionskolorimeter för direktmätning. I CIE-publikation nr 15.2 finns uppgifter och rekommendationer om kolorimetriska metoder och formler och om beräkningen av tristimulusvärden och kromatiska koordinater. I ISO/CIE 10527 finns uppgifter om partiell filtrering för det önskade 2° fältområdet.

Kolorimeterns mätsystem skall kontrolleras före varje prov med en lämplig kalibrerad ljuskälla. Kontrollen skall dokumenteras.

Kalibreringen av kolorimetern och ljuskällan skall vara spårbar till den nationella standard som är tillämplig i det land där lyktan provas.

Kolorimeterproven skall utföras med hjälp av en vinkelmätare. Lyktan skall vara fastsatt på vinkelmätaren inriktad horisontellt och vertikalt runt centrumpunkten på av lyktan belyst område.

Mätavståndet mellan lyktan och kolorimetern skall vara tillräckligt för att säkerställa att detektorytan är helt och jämnt belyst utan påverkan av lyktans konstruktionsdetaljer. Detta mätavstånd skall dokumenteras.

Under proven skall den elektriskt drivna lampan användas med en konstant provspänning som är lika stor som lampans märkspänning. För att uppnå ett precist resultat skall spänningen mätas så nära lampan som möjligt. Provspänningen och provströmmen skall dokumenteras.

Elektriska ljuskällor skall åldras innan de utsätts för proven, och stabiliseras alldeles före proven, under de tidsperioder som anges i tabell H8.

Tabell H8

Åldrings- och stabiliseringstider för olika typer av ljuskällor

| Typ av ljuskälla | Åldringsperiod | Stabiliseringsperiod |
| --- | --- | --- |
| Glödlampa | 1 % av den nominella livslängden, men minst en timme | 15 minuter |
| Lysdiod | 50 timmar | 1 timme |
| Metallhalogenlampa | 100 timmar | 30 minuter |
| Högtrycks-kvicksilverlampa | 100 timmar | 20 minuter |
| Högtrycksnatriumlampa | 100 timmar | 20 minuter |

Typ av ljuskälla

Åldringsperiod

Stabiliseringsperiod

Glödlampa

1 % av den nominella livslängden, men minst en timme

15 minuter

Lysdiod

50 timmar

1 timme

Metallhalogenlampa

100 timmar

30 minuter

Högtrycks-kvicksilverlampa

100 timmar

20 minuter

Högtrycksnatriumlampa

100 timmar

20 minuter

(b)   Fotometriska prov

Dessa prov skall fastställa ljusintensiteten på det ljus som avges av lyktan inom de vinkelområden för vilka ljusintensiteten anges och skall gälla i hela det område som belyses av lyktan.

De fotometriska proven skall utföras med åtminstone en lampa för varje typ, med respektive märkspänning.

De fotometriska proven skall utföras i ett lämpligt mörkrum, med styrd omgivande temperatur inom området 20 ± 2 °C.

Ljusintensiteten skall mätas med en fotometer med ett mätområde som är minst 1 till 100 000 cd.

Fotometerns f1-fel med referens till spektralsvaret V(λ), skall enligt CIE-publikation nr 69 inte överskrida 1,5 %. Fotometern skall ha en eller flera anordningar för att minska interna reflexioner utan att täcka delar av detektorns yta.

Fotometerns mätsystem skall kontrolleras före varje prov med en lämplig kalibrerad ljuskälla. Kontrollen skall dokumenteras.

Kalibreringen av fotometern och ljuskällan skall vara spårbar till den nationella standard som är tillämplig i det land där lyktan provas.

Fotometerproven skall utföras med hjälp av en lämpligt kalibrerad vinkelmätare. Lyktan skall vara fastsatt på vinkelmätaren och vara inriktad horisontellt och vertikalt runt centrumpunkten på av lyktan belyst område.

Mätavståndet mellan lyktan och fotometern skall vara tillräckligt för att säkerställa att detektorytan är helt och jämnt belyst utan påverkan av lyktans konstruktionsdetaljer. Detta mätavstånd skall dokumenteras.

Under proven skall den elektriskt drivna lampan användas med en konstant provspänning som är lika stor som lampans märkspänning. För att uppnå ett precist resultat skall spänningen mätas så nära lampan som möjligt. Provspänningen och provströmmen skall dokumenteras.

Elektriska ljuskällor skall åldras innan de utsätts för proven, och stabiliseras alldeles före proven, under de tidsperioder som anges i tabell H8.

När fotometriska prov utförs endast på ljusenheten, skall ett typprov utföras under förhållanden som motsvarar installerade förhållanden för att ta hänsyn till variationer i strömförsörjningen, linser och skyddshöljen.

BILAGA I

Uppgifter som skall anges i registret över rullande materiel

I.1   Allmän information

Registret över rullande materiel skall omfatta följande punkter:

| A. | Definition av tillämpningsområdet |
| --- | --- |

A.

Definition av tillämpningsområdet

| B. | Namn på berörda parter |
| --- | --- |

B.

Namn på berörda parter

| C. | Förfaranden för bedömning av överensstämmelse och lämplighet |
| --- | --- |

C.

Förfaranden för bedömning av överensstämmelse och lämplighet

| D. | Den rullande materielens egenskaper |
| --- | --- |

D.

Den rullande materielens egenskaper

| E. | Säkerhetskritiska underhållsuppgifter |
| --- | --- |

E.

Säkerhetskritiska underhållsuppgifter

I.2   Avsnitt A: Definition av tillämpningsområdet för registret över rullande materiel

Detta avsnitt av registret omfattar identifiering och avsedd användning för den rullande materiel som registret omfattar. Detta avsnitt skall innehålla följande uppgifter:

Typidentifiering (unik egenskap genom vilken de fordon som omfattas av registret kan igenkännas)

Typbeteckning (namn på den rullande materielen, frivilligt)

Fordonsidentifiering (alfanumerisk identifieringskod)

Klass (klass 1 eller 2)

Typ (tågsätt, elmotorvagn, dieselmotorvagn, drivenhet, elektriskt lok eller diesellok, eller personvagn, för elektriskt lok P > 4 500 kW eller P < 4 500 kW)

Angivna formationer, för fallet med enskilda fordon skall även de angivna formationer för vilka fordonet är certifierat för trafik förtecknas.

Tillämpningsområde (för tågsätt: möjlighet att koppla ihop tågsätt; för fordon: regler som skall tillämpas för att sätta samman driftskompatibla tåg med detta fordon)

I.3   Avsnitt B: Namn på berörda parter

I detta avsnitt av registret ingår identifiering av de parter som är eller har varit berörda vid konstruktion, tillverkning och drift av delsystemet Rullande materiel och av fordonsbaserade delar av andra delsystem. Registret skall ange identiteten på följande parter.

När mer än en part har varit ansvarig för en roll skall registret ange varje part och ansvarsfördelningen mellan dem.

Innehavare (Den part som, i egenskap av ägare eller innehavare av nyttjanderätten till ett fordon, på permanent basis använder fordonet i ekonomisk verksamhet som ett transportmedel (COTIF, bilaga D ”CUV” artikel 2).

Ägare

Järnvägsföretag ansvarigt för den rullande materielens tekniska hantering.

Järnvägsföretag ansvarigt för den rullande materielens drift.

Huvudentreprenör eller huvudentreprenörer eller dennes ombud (parter, vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls). Det berör parter

| — | som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering) och |
| --- | --- |

—

som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering) och

| — | andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel konstruktion, montering eller installation av delsystemet). |
| --- | --- |

—

andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel konstruktion, montering eller installation av delsystemet).

I.4   Avsnitt C: Bedömning av överensstämmelse

I detta avsnitt av registret finns dokumentationen av bedömningen av överensstämmelse.

Intyg om överensstämmelse (anmält organ, datum och identifiering)

Godkännande för ibruktagande (nationell myndighet, datum och identifiering)

TSD (version eller versioner av den TSD som har tillämpats)

Komponenter som skall kontrolleras genom användningserfarenhet och de föranstaltningar som gjorts som omfattar dessa delar.

I.5   Avsnitt D: Den rullande materielens egenskaper

Detta avsnitt av registret omfattar tre delavsnitt:

| — | Avsnitt D.1: delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Avsnitt D.1: delsystemet Rullande materiel.

| — | Avsnitt D.2: fordonsbaserade enheter tillhörande delsystemet Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

—

Avsnitt D.2: fordonsbaserade enheter tillhörande delsystemet Trafikstyrning och signalering.

| — | Avsnitt D.3: fordonsbaserade enheter tillhörande delsystemet Energi. |
| --- | --- |

—

Avsnitt D.3: fordonsbaserade enheter tillhörande delsystemet Energi.

I.5.1   Delavsnitt D.1 för delsystemet Rullande materiel

I detta delavsnitt av registret för rullande materiel finns följande:

| — | Resultat av bedömning av överensstämmelse för alla egenskaper i tabell E.1 i bilaga E där det finns en godtagen avvikelse eller där olika värden kan väljas. Dessa uppgifter skall ges i det format som visas i tabell I.1. |
| --- | --- |

—

Resultat av bedömning av överensstämmelse för alla egenskaper i tabell E.1 i bilaga E där det finns en godtagen avvikelse eller där olika värden kan väljas. Dessa uppgifter skall ges i det format som visas i tabell I.1.

| — | Resultat av bedömning av överensstämmelse för alla egenskaper för vilka det i denna TSD finns specialfall (alla egenskaper i avsnitt 7.3). Dessa uppgifter skall ges i det format som visas i tabell I.1. |
| --- | --- |

—

Resultat av bedömning av överensstämmelse för alla egenskaper för vilka det i denna TSD finns specialfall (alla egenskaper i avsnitt 7.3). Dessa uppgifter skall ges i det format som visas i tabell I.1.

| — | Resultat av bedömning av överensstämmelse för kraven i bilaga L (nationella regler) för TSD högh. Rullande materiel, om tillämpligt. Dessa uppgifter skall ges i det format som visas i tabell I.1. |
| --- | --- |

—

Resultat av bedömning av överensstämmelse för kraven i bilaga L (nationella regler) för TSD högh. Rullande materiel, om tillämpligt. Dessa uppgifter skall ges i det format som visas i tabell I.1.

| — | Egenskaper för rullande materiel såsom de anges i tabell I.1. |
| --- | --- |

—

Egenskaper för rullande materiel såsom de anges i tabell I.1.

| — | Hänvisningar till dokument som nämns i TSD högh. Rullande materiel, avsnitten 4.2.1.1a) och 4.2.7.9.1 Drift vid störning, 4.2.7.5 Lyftnings- och undsättningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till dokument som nämns i TSD högh. Rullande materiel, avsnitten 4.2.1.1a) och 4.2.7.9.1 Drift vid störning, 4.2.7.5 Lyftnings- och undsättningsförfaranden.

| — | Hänvisning eller hänvisningar till intyg om driftkompatibilitetskomponenter som skall användas i delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Hänvisning eller hänvisningar till intyg om driftkompatibilitetskomponenter som skall användas i delsystemet Rullande materiel.

I.5.2   Delavsnitt D.2 för delsystemet Trafikstyrning och signalering

I detta delavsnitt av registret för rullande materiel finns uppgifter som bemyndigas av andra TSD:er avseende fordonsbaserade enheter tillhörande delsystemet Trafikstyrning och signalering på rullande materiel. Uppgifterna skall ha ett format som överensstämmer med det format som visas i tabell I.1.

I.5.3   Delavsnitt D.3 för delsystemet Energi

I detta delavsnitt av registret för rullande materiel skall finnas uppgifter som bemyndigas av andra TSD:er avseende fordonsbaserade enheter tillhörande delsystemet Energi på rullande materiel. Uppgifterna skall ha ett format som överensstämmer med det format som visas i tabell I.1.

I.6   Avsnitt E: Underhållsdata

Den enhet som är ansvarig för den rullande materielen och hanteringen av det tekniska underlaget.

Hänvisning till underhållsdokumentationen såsom anges i avsnitt 4.2.10.2.2 i denna TSD.

Säkerhetskritiska uppgifter avseende underhållet (se avsnitt 4.2.10.2.2)

Tabell I.1

Poster i delavsnitt D.1 i registret över rullande materiel

| Avsnitt | Den rullande materielens egenskap | Typ, värde eller alternativ |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.1.b | Tågsättens största tillåtna hastighet | Största tillåtna hastighet |
| 4.2.2.2 | Drag- och stötinrättningar | Typ av drag- och stötinrättning |
| 4.2.2.4.1 | Fotsteg för passagerare (i avvaktan på krav i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade) | Plattformshöjder för vilka den rullande materielen är kompatibel |
| 4.2.3.1 | Kinematisk fordonsprofil | Använd kinematisk fordonsprofil |
| 4.2.3.2 | Statisk axellast | Värde |
| 4.2.3.3.2 | Övervakning av axellagers tillstånd | Avskärmad ja/nej
  Klass 2: utrustad med fordonsbaserad ja/nej |
| 4.2.3.4.3 a) | Vertikal dynamisk hjulbelastning | Värde |
| 4.2.3.4.5 | Konstruktion för fordonsstabilitet | Hastighet
  Konicitetsområde eller förekomst av oberoende roterande hjul |
| 4.2.3.5 | Största tillåtna tåglängd | Värde |
| 4.2.3.6
  4.2.4.7 | Maximala lutningar
  Bromsprestanda i branta lutningar | Värde |
| 4.2.3.7 | Minsta kurvradie | Värde |
| 4.2.4.1 | Minsta bromsprestanda. | Bromskurva och bromsgrupp för att uppnå prestanda |
| 4.2.6.1 | Klimat- och miljöförhållanden | Klimatzon |
| 4.2.6.2.2 | Aerodynamiska belastningar på resande på en plattform | Plattformshöjd vid bedömning |
| 4.2.7.2 | Brandsäkerhet | Brandsäkerhet av kategori A eller B |
| 4.2.8.3.1.1 | Energiförsörjning | Spännings- och frekvensvärden |
| 4.2.8.3.2 | Största effekt och största strömstyrka som är tillåtet att ta ned från kontaktledningen | Värden |

Avsnitt

Den rullande materielens egenskap

Typ, värde eller alternativ

4.2.1.1.b

Tågsättens största tillåtna hastighet

Största tillåtna hastighet

4.2.2.2

Drag- och stötinrättningar

Typ av drag- och stötinrättning

4.2.2.4.1

Fotsteg för passagerare (i avvaktan på krav i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade)

Plattformshöjder för vilka den rullande materielen är kompatibel

4.2.3.1

Kinematisk fordonsprofil

Använd kinematisk fordonsprofil

4.2.3.2

Statisk axellast

Värde

4.2.3.3.2

Övervakning av axellagers tillstånd

Avskärmad ja/nej

Klass 2: utrustad med fordonsbaserad ja/nej

4.2.3.4.3 a)

Vertikal dynamisk hjulbelastning

Värde

4.2.3.4.5

Konstruktion för fordonsstabilitet

Hastighet

Konicitetsområde eller förekomst av oberoende roterande hjul

4.2.3.5

Största tillåtna tåglängd

Värde

4.2.3.6

4.2.4.7

Maximala lutningar

Bromsprestanda i branta lutningar

Värde

4.2.3.7

Minsta kurvradie

Värde

4.2.4.1

Minsta bromsprestanda.

Bromskurva och bromsgrupp för att uppnå prestanda

4.2.6.1

Klimat- och miljöförhållanden

Klimatzon

4.2.6.2.2

Aerodynamiska belastningar på resande på en plattform

Plattformshöjd vid bedömning

4.2.7.2

Brandsäkerhet

Brandsäkerhet av kategori A eller B

4.2.8.3.1.1

Energiförsörjning

Spännings- och frekvensvärden

4.2.8.3.2

Största effekt och största strömstyrka som är tillåtet att ta ned från kontaktledningen

Värden

BILAGA J

Frontrutans egenskaper

J.1   Optiska egenskaper

Frontrutan skall, inriktad och monterad såsom i förarhytten, ha minimal visuell distorsion inom hela synfältet.

J.1.1   Optisk distorsion

Enkel visuell distorsion, mätt med den metod som anges i ECE R 43 A3/9.2 eller i punkt 5.3 i ISO 3538:1997 skall inte överskrida följande värden:

| (a) | högst 2,5 bågminuter i det primära synfältet, |
| --- | --- |

(a)

högst 2,5 bågminuter i det primära synfältet,

| (b) | högst 6,5 bågminuter i det sekundära synfältet. |
| --- | --- |

(b)

högst 6,5 bågminuter i det sekundära synfältet.

Det skall inte finnas några noterbara diskontinuiteter i de projicerade linjerna inom det primära och sekundära synfälten.

Figur J.1

Frontruteytor

Image

Teckenförklaring

| 1 | Utsida | Yta A | Primärt synfält |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Insida | Yta B | Sekundärt synfält |
| | | Yta C | Yttre område |

1

Utsida

Yta A

Primärt synfält

2

Insida

Yta B

Sekundärt synfält

Yta C

Yttre område

De fyra punkterna W, X, Y och Z är resultatet av korsningen mellan frontrutans utsida och de virtuella linjerna mellan lokförarens ögon och de höga och låga signalerna.

Dessa punkter skall förbindas med varandra med en linje såsom visas i diagrammet ovan.

J.1.2   Sekundära bilder

Frontrutan skall när den är installerad i förarhytten inte ge upphov till sekundära avspeglingar som kan orsaka förvirring eller distrahera lokföraren.

Den tillåtna vinkeln mellan primära och sekundära bilder skall i det installerade läget inte överskrida:

| — | 15 bågminuter i det primära synfältet |
| --- | --- |

—

15 bågminuter i det primära synfältet

| — | 25 bågminuter i det sekundära synfältet |
| --- | --- |

—

25 bågminuter i det sekundära synfältet

J.1.3   Ljusdiffusion

Det största värdet på ljusdiffusionen skall inte överskrida 2 % mätt såsom anges i ECE R 43 A3/4.

J.1.4   Transmittans

Frontrutan skall i de primära och sekundära synfälten ha en visuell överföring på mer än 65 % i installerat läge, mätt i enlighet med ECE R 43 A3/9.1 eller med punkt 5.1 i ISO 3538:1997.

J.1.5   Kromacitet

Krav avseende kromacitet kvarstår som en öppen punkt.

J.2   Strukturella krav

J 2.1   Slag

De främre frontrutornas motståndskraft mot projektiler skall bedömas enligt följande:

En cylindrisk projektil skall skjutas mot främre frontrutan. Projektilen skall vara konstruerad såsom visas i figur J.2. Om projektilen efter träff är permanent skadad skall den bytas ut.

Vid provet skall den främre frontrutan vara monterad i en ram vars konstruktion är identisk med den ram som är monterad i fordonet.

Frontrutans temperatur skall vid provet vara mellan +15 °C och +35 °C. Projektilen antas träffa vinkelrätt mot frontrutan. Alternativt kan provfrontrutan monteras i samma vinkel i förhållande till spåret som när den är monterad i fordonet.

Projektilens träffhastighet skall fastställas av följande:

| Vp | = | Vmax+ 160 km/h |
| --- | --- | --- |
| Vp | = | Projektilens hastighet i km/h vid träffögonblicket |
| Vmax | = | Den största tillåtna hastigheten för tågsättet i km/h |

Vp

=

Vmax+ 160 km/h

Vp

=

Projektilens hastighet i km/h vid träffögonblicket

Vmax

=

Den största tillåtna hastigheten för tågsättet i km/h

Provresultatet skall anses vara tillfredsställande om

| — | projektilen inte slås igenom frontrutan, |
| --- | --- |

—

projektilen inte slås igenom frontrutan,

| — | frontrutan sitter kvar i sin ram. |
| --- | --- |

—

frontrutan sitter kvar i sin ram.

Figur J.2

Schematisk bild över projektil

Image

Teckenförklaring

| 1 | Tvärsnitt A–A | 4 | Fräst yta på halvklotformad spets (1 mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Stålprojektilens ände | 5 | Projektil av aluminiumlegering |
| 3 | Material kan tas bort för viktanpassning | Projektilens vikt skall vara 1 000 g. |

1

Tvärsnitt A–A

4

Fräst yta på halvklotformad spets (1 mm)

2

Stålprojektilens ände

5

Projektil av aluminiumlegering

3

Material kan tas bort för viktanpassning

Projektilens vikt skall vara 1 000 g.

J.2.2   Splittring

Lokföraren skall skyddas mot splittring.

Splittringsprovet skall verifieras vid slagproven med projektiler som anges i avsnitt 4.2.2.7 c) i denna TSD. En aluminiumfolie med största tjocklek 0,15 mm och med måtten 500 mm gånger 500 mm skall placeras vertikalt bakom det provexemplar som provas på avståndet 500 mm och i projektilens färdriktning. Splittringsprovet skall anses tillfredsställande om aluminiumfolien inte perforeras.

BILAGA K

Koppel

K.1   Schematisk ritning av koppel

Övergångskopplet skall överensstämma med måtten i figur K1 men dess form får vara avvikande

Figur K1

Kopplets mått

Image

Ändkopplets centrum skall vara 1 025 mm + 15 mm/– 5 mm över löpytan för ett tomt fordon i körklart skick med nya hjul.

K.2   Övergångskoppel för bogsering och undsättning

K.2.1   Definition av termer

Hjälplok (hjälpfordon) benämns ”hjälplok”.

Räddnings-, nöd- och bogserkoppel mellan hjälplok och fordon som undsätts benämns i denna bilaga ”övergångskoppel”.

Automatiska kopplingssystem skall vara geometriskt och funktionellt kompatibla med en ”Automatisk central buffertkoppling med spärrsystem av typ 10” (även känt som Scharfenberg-systemet) och hänvisas här till såsom ”automatkoppel”.

Termen ”dragkrok” avser en dragkrok med form och mått som överensstämmer med avsnitt 4.2.2.1.2 i TSD Rullande materiel – Godsvagnar 2005. Referenshöjden över rälsöverkant (RÖK) anges såsom 1 025 mm +15 mm/–5 mm för ett tomt fordon i körklart skick med nya hjul.

Termen ”halvkoppling” antas för att beskriva bromskopplingarna som skall anslutas till tryckluftsledningarna mellan fordonet och räddningskoppel (huvudledning och matarledning).

K.2.2   Allmänna föreskrifter

K.2.2.1   Hastigheter

Följande är tillåtna hastigheter vid återställning av tåg:

| | Minsta hastighet | Rekommenderad hastighet |
| --- | --- | --- |
| Dragen | 30 km/h | 100 km/h |
| Tryckt (skjuten) | 30 km/h | |

Minsta hastighet

Rekommenderad hastighet

Dragen

30 km/h

100 km/h

Tryckt (skjuten)

30 km/h

K.2.2.2   Bromsar

Tåget som skall återställas skall anslutas till huvudledningen på hjälploket och kunna bromsas därefter.

K.2.2.3   Allmänt om pneumatisk anslutning

Alla tåg skall kunna flyttas säkert och bromsas när de endast är anslutna till huvudledningen. Det är tillåtet att ansluta matarledningen endast när ett särskilt förfarande anges av operatören och fordonet som skall återställas tillåter det. När matarledningen inte kan anslutas skall operativa regler finnas för att fortsatt kunna säkerställa säkerheten för passagerarna.

K.2.2.4   Kopplingsförfarande

Hjälploket skall stå helt stilla framför det fordon som skall återställas. Hjälploket skall sedan fortsätta med högst 2 km/h för att koppla ihop de två kopplen.

K.2.2.5   Losskopplingsföreskrifter

Det är tillåtet att koppla loss manuellt eller automatiskt

K.2.3   Bogsering av ett tåg utrustat med ett automatkoppel med hjälp av ett övergångskoppel

K.2.3.1   Allmänna föreskrifter

När ett tåg utrustat med ett automatkoppel dras av en motordriven enhet utrustad med en drag- och stötinrättning och ett övergångskoppel, skall övergångskopplet åtminstone kunna motstå följande statiska krafter utan permanent deformation.

| — | Dragkraft vid kopplet 300 kN |
| --- | --- |

—

Dragkraft vid kopplet 300 kN

| — | Tryckkraft vid kopplet 250 kN |
| --- | --- |

—

Tryckkraft vid kopplet 250 kN

K.2.3.2   Kopplingsföreskrifter

Mekanisk anslutning

Övergångskopplet skall vara konstruerat för att installeras av två personer på högst 15 minuter, dess totalvikt skall inte överstiga 45 kg.

Den mekaniska anslutningen mellan tågets koppel och övergångskopplet monterat på hjälploket skall etableras automatiskt.

Det skall säkerställas att övergångskopplet som monterats på ett fordon med drag- och stötinrättning kan anslutas till automatkopplet på det andra fordonet, kunna medge att tåget går i horisontella kurvor med R ≥ 150 m och i vertikala kurvor med R ≥ 600 m på ett krön eller R ≥ 900 m i en sänka (se TSD högh. Infrastruktur 2006, avsnitt 4.2.25.3).

Beredskap för dragning skall finnas när övergångskopplet hakats fast i dragkroken på hjälploket och det fästs på själva dragkroken.

Övergångskopplet skall fästas på ett sådant sätt att det, samtidigt som det inte kan lossna av någon relativ rörelse, inte försämrar dragkrokens rörelsefrihet.

Övergångskopplet skall vara utrustat med alla för installationen nödvändiga delar och inga extra verktyg skall krävas för installationen.

När övergångskopplet installerats på fordonets dragkrok skall

| — | övergångskopplet kunna centreras på dragkroken med handkraft, |
| --- | --- |

—

övergångskopplet kunna centreras på dragkroken med handkraft,

| — | dragkrokens normala horisontella spel inte försämras, |
| --- | --- |

—

dragkrokens normala horisontella spel inte försämras,

| — | dragkrokens normala vertikala spel inte försämras, |
| --- | --- |

—

dragkrokens normala vertikala spel inte försämras,

| — | fastsättningen i vertikal led på dragkroken vara lätt att hantera, |
| --- | --- |

—

fastsättningen i vertikal led på dragkroken vara lätt att hantera,

| — | alla lutningsmekanismer stängas av. |
| --- | --- |

—

alla lutningsmekanismer stängas av.

För att inte överskrida övergångskopplets mekaniska hållfasthet, skall skillnaden i centrumhöjd mellan övergångskopplet och kopplet på det tåg som skall återställas inte vara större än 75 mm.

Pneumatisk anslutning

Tryckluftsledningarna (huvudledning och matarledning) skall anslutas enligt följande:

Bromsslangarna på hjälploket skall kopplas till motsvarande tryckluftsanslutningar på kopplet med hjälp av halvkopplingarna (se figur K2).

Det skall vid tillkopplingen säkerställas att bromledningarna är fritt rörliga längs sina longitudinella axlar.

Figur K.2

Bromsledningsanslutning mellan koppel och den framdrivande räddningsfordonsenheten

Image

Det är tillåtet att utrusta fordon av klass 1 och 2, som är utrustade med automatkoppel, med extra bromsledningsanslutningar för direkt anslutning till bromsledningarna på hjälploket.

K.2.4   Bogsering av ett tåg utrustat med en dragkrok med hjälp av ett övergångskoppel

K.2.4.1   Allmänna föreskrifter

Alla krav som ställs i föregående avsnitt K.2.3 skall vara tillämpliga, med beaktande av följande ändringar orsakade av övergångskopplets installation.

K.2.4.2   Kopplingsföreskrifter

Mekanisk anslutning

Den mekaniska anslutningen mellan det återställda tågets övergångskoppel och automatkopplet på hjälploket skall upprättas automatiskt.

Pneumatiska anslutningar

Tryckluftsledningarna (huvudledning och matarledning) skall anslutas via motsvarande luftanslutningar. Det är inte nödvändigt att pneumatiskt ansluta losskopplingsledningarna.

BILAGA L

Aspekter som inte specificeras i TSD högh. Rullande materiel och för vilka anmälan om nationella regler krävs

| Allmänt |
| --- |
| Ytterligare krav för rullande materiel med en största tillåtna hastighet överstigande 351 km/h (avsnitt 1.1) |
| Mekaniska delar |
| Boggi. Konstruktion, tillverkning och godkännande – Använd stålkvalitet – Motstånd – Vibrationsdämpning, Kritisk vridresonans (dragenhet) |
| Kurvtagningsbeteende hos boggier |
| Hjulpar: Konstruktion, tillverkning och godkännande – Hjulskador som medges vid drift |
| Utrustning monterad på fordonskorgar, boggiramar och axelboxar och krav på deras montering |
| Motståndskraft mot utmattningsbelastningar |
| Certifieringsförfarande för icke-förstörande prov |
| Lämplighet för rangering: Drag- och stötinrättningar, växling över vall, stöttålighet vid rangering |
| Identifiering av järnvägsfordon (avsnitt 4.2.7.15) |
| Fotsteg för passagerare (avsnitt 4.2.2.4.1) |
| Varmgångsdetekteringssystem: Larmnivåer (avsnitt 4.2.3.3.2) |
| Säkerhets-, hälso- och ergonomiska krav på förarsäten (avsnitt 4.2.2.6) |
| Kromatiska krav på frontruta |
| Dynamiskt uppträdande |
| Begränsning av den kvasistatiska styrande kraften Yqst |
| Bromsning |
| Pneumatisk broms: Egenskaper (inklusive automatisk immobilisering i händelse av kopplingsbrott) |
| Andra bromstyper |
| Användning av sammansatta bromsblocksskor |
| Minskning av friktionskoefficienten mellan bromskloss och bromsskiva på grund av fukt (bilaga P). |
| Traktion/energi |
| Elektriskt skydd av tåget: Huvudbrytares placering, skador efter tågets huvudbrytare |
| Styrning av strömavtagare, nödanordning för höjning av strömavtagaren om luft saknas i huvudluftbehållaren |
| Kontaktledningsskydd: Från heta avgaser |
| Diesel och andra termiska traktionssystem |
| Bränslekvalitet för diesel och andra termiska traktionssystem |
| Bränslepåfyllningsutrustning (avsnitt 4.2.9.8) |
| Trafikstyrning och gränssnitt till signalering |
| Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet: (avsnitt 4.2.6.6.1) |
| Utrustning för framförande med endast lokförare |
| Säkerhet |
| Säkerhetsintegreringsnivåer (SIL) för säkerhetsrelaterade funktioner |
| Säkerhet och hälsa för personer (omfattas redan av EU-direktiv 58/2001?) |
| (A) Anvisning till passagerare om säkerhetsmedvetet beteende. Skylt med utrymningsförfaranden och användning av nödutgångar på lämpliga språk |
| Matlagning och förvaring av mat (1) |
| Elektromagnetisk kompatibilitet med hjärtstimulatorer (1) |
| Inre kollisionssäkerhet |
| Brandsäkerhet |
| Åtgärder för att förhindra brand (avsnitt 4.2.7.2.2) |
| Miljö |
| Avgaser från förbränningsmotorer |
| Användning av förbjudna material och produkter samt material och produkter vars användning är belagd med restriktioner (asbest, PCB, CFC etc.) |
| Drift |
| Återställning av fordon |
| Aerodynamik |
| Sidvindseffekter på lutande tåg av klass 1 och tåg av klass 2 (avsnitt 4.2.6.3) |
| Aerodynamiska effekter på ballast (avsnitt 4.2.3.11) |
| Bedömning |
| Bedömning av underhållsrutiner: Överensstämmelse med bedömningsförfarande (bilaga F, avsnitt F.4) |

Allmänt

Ytterligare krav för rullande materiel med en största tillåtna hastighet överstigande 351 km/h (avsnitt 1.1)

Mekaniska delar

Boggi. Konstruktion, tillverkning och godkännande – Använd stålkvalitet – Motstånd – Vibrationsdämpning, Kritisk vridresonans (dragenhet)

Kurvtagningsbeteende hos boggier

Hjulpar: Konstruktion, tillverkning och godkännande – Hjulskador som medges vid drift

Utrustning monterad på fordonskorgar, boggiramar och axelboxar och krav på deras montering

Motståndskraft mot utmattningsbelastningar

Certifieringsförfarande för icke-förstörande prov

Lämplighet för rangering: Drag- och stötinrättningar, växling över vall, stöttålighet vid rangering

Identifiering av järnvägsfordon (avsnitt 4.2.7.15)

Fotsteg för passagerare (avsnitt 4.2.2.4.1)

Varmgångsdetekteringssystem: Larmnivåer (avsnitt 4.2.3.3.2)

Säkerhets-, hälso- och ergonomiska krav på förarsäten (avsnitt 4.2.2.6)

Kromatiska krav på frontruta

Dynamiskt uppträdande

Begränsning av den kvasistatiska styrande kraften Yqst

Bromsning

Pneumatisk broms: Egenskaper (inklusive automatisk immobilisering i händelse av kopplingsbrott)

Andra bromstyper

Användning av sammansatta bromsblocksskor

Minskning av friktionskoefficienten mellan bromskloss och bromsskiva på grund av fukt (bilaga P).

Traktion/energi

Elektriskt skydd av tåget: Huvudbrytares placering, skador efter tågets huvudbrytare

Styrning av strömavtagare, nödanordning för höjning av strömavtagaren om luft saknas i huvudluftbehållaren

Kontaktledningsskydd: Från heta avgaser

Diesel och andra termiska traktionssystem

Bränslekvalitet för diesel och andra termiska traktionssystem

Bränslepåfyllningsutrustning (avsnitt 4.2.9.8)

Trafikstyrning och gränssnitt till signalering

Störning som påverkar signalsystemet och telekommunikationsnätet: (avsnitt 4.2.6.6.1)

Utrustning för framförande med endast lokförare

Säkerhet

Säkerhetsintegreringsnivåer (SIL) för säkerhetsrelaterade funktioner

Säkerhet och hälsa för personer (omfattas redan av EU-direktiv 58/2001?)

(A) Anvisning till passagerare om säkerhetsmedvetet beteende. Skylt med utrymningsförfaranden och användning av nödutgångar på lämpliga språk

Matlagning och förvaring av mat (1)

Elektromagnetisk kompatibilitet med hjärtstimulatorer (1)

Inre kollisionssäkerhet

Brandsäkerhet

Åtgärder för att förhindra brand (avsnitt 4.2.7.2.2)

Miljö

Avgaser från förbränningsmotorer

Användning av förbjudna material och produkter samt material och produkter vars användning är belagd med restriktioner (asbest, PCB, CFC etc.)

Drift

Återställning av fordon

Aerodynamik

Sidvindseffekter på lutande tåg av klass 1 och tåg av klass 2 (avsnitt 4.2.6.3)

Aerodynamiska effekter på ballast (avsnitt 4.2.3.11)

Bedömning

Bedömning av underhållsrutiner: Överensstämmelse med bedömningsförfarande (bilaga F, avsnitt F.4)

---

(1)  Hälsöfrågor som inte är järnvägsspecifika men som kräver specifikation.

BILAGA M

Driftsgränsvärden för hjul och hjulpars geometriska mått

Tabell M.1

Mått för spårvidden 1 435 mm

| Benämning | Hjuldiameter D (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Krav kopplade till delsystem |
| Avstånd mellan flänsens kontaktytor (SR)
  SR = AR+Sd(vänster hjul)+Sd(höger hjul) | ≥ 840 | 1 410 | 1 426 |
| < 840 och ≥ 330 | 1 415 | 1 426 |
| Avstånd mellan hjulens insidor (AR) | ≥840 | 1 357 | 1 363 |
| < 840 och ≥ 330 | 1 359 | 1 363 |
| Krav kopplade till driftskompatibilitetskomponenten hjul |
| Hjulringens bredd (BR+grader) | ≥ 330 | 133 | 145 |
| Flänsens tjocklek (Sd) | ≥ 840 | 22 | 33 |
| < 840 och ≥ 330 | 27,5 | 33 |
| Flänsens höjd (Sh) | ≥ 760 | 27,5 | 36 |
| < 760 och ≥ 630 | 30 | 36 |
| < 630 och ≥ 330 | 32 | 36 |
| Flänsens branthetstal (qR) | ≥ 330 | 6,5 | |
| Hjulringsdefekter, t.ex. slag i hjul, avflagad slityta, sprickor, spår, håligheter. | Nationella regler gäller tills EN har publicerats |

Benämning

Hjuldiameter D (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

Krav kopplade till delsystem

Avstånd mellan flänsens kontaktytor (SR)

SR = AR+Sd(vänster hjul)+Sd(höger hjul)

≥ 840

1 410

1 426

< 840 och ≥ 330

1 415

1 426

Avstånd mellan hjulens insidor (AR)

≥840

1 357

1 363

< 840 och ≥ 330

1 359

1 363

Krav kopplade till driftskompatibilitetskomponenten hjul

Hjulringens bredd (BR+grader)

≥ 330

133

145

Flänsens tjocklek (Sd)

≥ 840

22

33

< 840 och ≥ 330

27,5

33

Flänsens höjd (Sh)

≥ 760

27,5

36

< 760 och ≥ 630

30

36

< 630 och ≥ 330

32

36

Flänsens branthetstal (qR)

≥ 330

6,5

Hjulringsdefekter, t.ex. slag i hjul, avflagad slityta, sprickor, spår, håligheter.

Nationella regler gäller tills EN har publicerats

Måttet AR mäts vid rälsöverkant. Måtten AR och SR skall uppfyllas i lastat och olastat tillstånd och av lösa hjulpar. För specifika fordon kan mindre toleranser inom ovanstående gränsvärden specificeras av fordonsleverantören.

Figur M.1

Symboler

Image

Tabell M.2

Mått för spårvidderna 1 520 och 1 524 mm

| Benämning | Hjuldiameter (mm) | Spårvidd (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krav kopplade till delsystem |
| Avstånd mellan flänsarnas utsidor (SR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| Avstånd mellan flänsarnas insidor (AR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| Krav kopplade till driftskompatibilitetskomponenten hjul |
| Hjulringens bredd (BR) | ≥ 840 | 1 520 | 130 | 145 (1) |
| 1 524 | 134 | 145 (1) |
| Flänsens tjocklek (Sd) | ≥ 840 | | 20 | 33
  36 (2) |
| Flänsens höjd (Sh) | ≥ 840 | | 28 | 36 |
| Flänsens branthetstal (qR) | ≥ 840 | | 6,5 | |
| Måtten ovan anges såsom en funktion av höjden från rälsöverkant och skall uppfyllas både av lastat och olastat rullande materiel. |

Benämning

Hjuldiameter (mm)

Spårvidd (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

Krav kopplade till delsystem

Avstånd mellan flänsarnas utsidor (SR)

≥ 840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

Avstånd mellan flänsarnas insidor (AR)

≥ 840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

Krav kopplade till driftskompatibilitetskomponenten hjul

Hjulringens bredd (BR)

≥ 840

1 520

130

145 (1)

1 524

134

145 (1)

Flänsens tjocklek (Sd)

≥ 840

20

33

36 (2)

Flänsens höjd (Sh)

≥ 840

28

36

Flänsens branthetstal (qR)

≥ 840

6,5

Måtten ovan anges såsom en funktion av höjden från rälsöverkant och skall uppfyllas både av lastat och olastat rullande materiel.

---

(1)  I värdet ingår grader

(2)  Endast tillåtet då AR är 1 442

BILAGA M I

Används ej

BILAGA M II

Används ej

BILAGA M III

Används ej

BILAGA M IV

Tätningar för toalettömningssystems anslutningar

Figur M IV.1

Image

| | A (mm) | B (mm) | C (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tätning 3′′ | 94,45 | 76,20 | 6,35 |
| Tätning 1′′ | 39,69 | 26,98 | 6,35 |

A (mm)

B (mm)

C (mm)

Tätning 3′′

94,45

76,20

6,35

Tätning 1′′

39,69

26,98

6,35

Allmänna toleranser +/– 0,1

Material: Elastomer, fekalieresistent t.ex. FPM (fluorgummi)

Figur M IV.2

3′′-tömningsanslutning och 1′′-spolningsanslutning (yttre delar)

Image

| | A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3′′-koppling | 92,20 | 104 | 55 | 7,14 | 4 | 82,55 | 133,3 |
| 1′′-koppling | 37,24 | 40,50 | 37,50 | 7,14 | 2,4 | 44,45 | 65 |

A

B

C

D

E

F

G

3′′-koppling

92,20

104

55

7,14

4

82,55

133,3

1′′-koppling

37,24

40,50

37,50

7,14

2,4

44,45

65

Allmänna toleranser +/– 0,1

Material: Rostfritt stål

BILAGA M V

Ingångsanslutningar för vattentankar

Figur M V.1

Image

BILAGA M VI

Anslutningar för toalettömningssystem på rullande materiel

Figur M VI.1

3′′-tömningsmuinstycke (inre del)

Image

Figur M VI.2

1′′ – Frivillig spolningsanslutning till toalettank (inre del)

Image

BILAGA N

Förhållanden vid bullermätningar

N.1   Undantag från EN ISO 3095:2005

N.1.1   Stationärt buller

Mätningen av stationärt buller skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005 med följande undantag (se tabell N1).

Normal drift definieras som prestanda vid en extern temperatur på 20 °C. Konstruktionsparametrar som påverkar driften i syfte att simulera förhållandena vid 20 °C skall tillhandahållas av tillverkaren.

Tabell N1

Stationärt Buller, undantag från EN ISO 3095:2005

| Punkt
  (EN ISO 3095:2005) | Ämne | Undantag
  (markerat med fet, kursiv stil) |
| --- | --- | --- |
| 6.2.3 | Mikrofonplaceringar, mätningar på stationära fordon | Mätningarna skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005, bilaga A, figur A.1 med minst sex mikrofoner placerade på varje sida om tåget. Om avståndet mellan mikrofonerna inte är jämnt är det nödvändigt att inkludera en ytvägning av medelenergin enligt följande formel:



  där Si = arean för mätytan i, LpAeq, i = mätt nivå i punkt i, N = totala antalet mätpunkter, Stotal = totala arean på mätytan. |
| 6.3.1 | Fordonsförhållanden. | Smuts på skyddsgaller, filter och fläktar skall avlägsnas före mätningarna. |
| 7.5.1 | Allmänt | Mättiden skall vara 60 sekunder.| |
| 7.5.2 | Personvagnar, godsvagnar och elektriska lok och motorvagnar | All utrustning som kan vara i drift när fordonet är stillastående, däribland den primära drivutrustningen där detta är relevant, utom luftkompressorn till bromsarna, skall vara i drift. Hjälputrustningen skall drivas med normal belastning. |
| 7.5.3.1 | Lok och motorvagnar med förbränningsmotorer | Motor i obelastad tomgång, fläkt i normal hastighet, hjälputrustning med normal belastning, luftkompressor till broms ej i drift. |
| 7.5.3.2 | Lok och motorvagnar med förbränningsmotorer | Denna bestämmelse är inte relevant för diesellok och DMU-enheter. |
| 7.5.1 | Mätningar på stillastående fordon, allmänt | Ljudtrycksnivån från stationärt buller är det energetiska genomsnittet av alla mätvärden vid mätpunkterna enligt figur A 1 i bilaga A i EN ISO 3095:2005. |

Punkt

(EN ISO 3095:2005)

Ämne

Undantag

(markerat med fet, kursiv stil)

6.2.3

Mikrofonplaceringar, mätningar på stationära fordon

Mätningarna skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005, bilaga A, figur A.1 med minst sex mikrofoner placerade på varje sida om tåget. Om avståndet mellan mikrofonerna inte är jämnt är det nödvändigt att inkludera en ytvägning av medelenergin enligt följande formel:

Formula

där Si = arean för mätytan i, LpAeq, i = mätt nivå i punkt i, N = totala antalet mätpunkter, Stotal = totala arean på mätytan.

6.3.1

Fordonsförhållanden.

Smuts på skyddsgaller, filter och fläktar skall avlägsnas före mätningarna.

7.5.1

Allmänt

Mättiden skall vara 60 sekunder.|

7.5.2

Personvagnar, godsvagnar och elektriska lok och motorvagnar

All utrustning som kan vara i drift när fordonet är stillastående, däribland den primära drivutrustningen där detta är relevant, utom luftkompressorn till bromsarna, skall vara i drift. Hjälputrustningen skall drivas med normal belastning.

7.5.3.1

Lok och motorvagnar med förbränningsmotorer

Motor i obelastad tomgång, fläkt i normal hastighet, hjälputrustning med normal belastning, luftkompressor till broms ej i drift.

7.5.3.2

Lok och motorvagnar med förbränningsmotorer

Denna bestämmelse är inte relevant för diesellok och DMU-enheter.

7.5.1

Mätningar på stillastående fordon, allmänt

Ljudtrycksnivån från stationärt buller är det energetiska genomsnittet av alla mätvärden vid mätpunkterna enligt figur A 1 i bilaga A i EN ISO 3095:2005.

N.1.2   Startbuller

Mätningen av startbuller skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005 med följande undantag (se tabell N2).

Normal drift definieras som prestanda vid en extern temperatur på 20 °C. Konstruktionsparametrar som påverkar driften i syfte att simulera förhållandena vid 20 °C skall tillhandahållas av tillverkaren.

Tabell N2

Startbuller, undantag från EN ISO 3095:2005

| Punkt
  (EN ISO 3095: 2005) | Ämne | Undantag
  (markerat med fet, kursiv stil) |
| --- | --- | --- |
| 6.1.2 | Meteorologiska förhållanden | Mätningar på accelererande fordon skall utföras endast om rälsen är torr. |
| 6.3.1 | Fordonsförhållanden. | Smuts på skyddsgaller, filter och fläktar skall avlägsnas före mätningarna. |
| 6.3.3 | Dörrar, fönster, hjälputrustning | Prov på accelererande tåg skall utföras med all hjälputrustning i drift med normal belastning. Ljudemission från luftkompressorer för bromsar skall inte medräknas. |
| 7.3.1 | Allmänt | Prov måste utföras med maximal traktion utan hjulspinn och utan glidning och utan macro slip. Om tåget under provet inte utgör ett fast tågsätt, skall belastningen bestämmas. Den skall motsvara normal drift. |
| 7.3.2 | Tåg med individuellt lok eller individuell drivenhet | Prov på accelererande tåg skall utföras med all hjälputrustning i drift med normal belastning. Ljudemission från luftkompressorer för bromsar skall inte medräknas. |

Punkt

(EN ISO 3095: 2005)

Ämne

Undantag

(markerat med fet, kursiv stil)

6.1.2

Meteorologiska förhållanden

Mätningar på accelererande fordon skall utföras endast om rälsen är torr.

6.3.1

Fordonsförhållanden.

Smuts på skyddsgaller, filter och fläktar skall avlägsnas före mätningarna.

6.3.3

Dörrar, fönster, hjälputrustning

Prov på accelererande tåg skall utföras med all hjälputrustning i drift med normal belastning. Ljudemission från luftkompressorer för bromsar skall inte medräknas.

7.3.1

Allmänt

Prov måste utföras med maximal traktion utan hjulspinn och utan glidning och utan macro slip. Om tåget under provet inte utgör ett fast tågsätt, skall belastningen bestämmas. Den skall motsvara normal drift.

7.3.2

Tåg med individuellt lok eller individuell drivenhet

Prov på accelererande tåg skall utföras med all hjälputrustning i drift med normal belastning. Ljudemission från luftkompressorer för bromsar skall inte medräknas.

N.1.3   Förbifartsbuller

| Punkt
  (EN ISO 3095:2005) | Ämne | Undantag
  (markerat med fet, kursiv stil) |
| --- | --- | --- |
| 6.2 | Mikrofonens placering | Det får inte finnas något spår mellan provspåret och mikrofonen. |
| 6.3.1 | Fordonsförhållanden. | Smuts på skyddsgaller, filter och fläktar skall avlägsnas före mätningarna. |
| 7.2.3 | Provförfarande | En varvräknare skall användas så att hastigheten hos förbipasserande fordon kan mätas tillräckligt noggrant. Tåghastigheter som avviker med mer än ±3 % från fastlagd provhastighet skall korrekt kunna bestämmas som varande utanför detta intervall och skall inte medräknas.
  Minimal traktion för att bibehålla en konstant hastighet skall upprätthållas under minst 60 sekunder före och under mätningen vid förbifart. |

Punkt

(EN ISO 3095:2005)

Ämne

Undantag

(markerat med fet, kursiv stil)

6.2

Mikrofonens placering

Det får inte finnas något spår mellan provspåret och mikrofonen.

6.3.1

Fordonsförhållanden.

Smuts på skyddsgaller, filter och fläktar skall avlägsnas före mätningarna.

7.2.3

Provförfarande

En varvräknare skall användas så att hastigheten hos förbipasserande fordon kan mätas tillräckligt noggrant. Tåghastigheter som avviker med mer än ±3 % från fastlagd provhastighet skall korrekt kunna bestämmas som varande utanför detta intervall och skall inte medräknas.

Minimal traktion för att bibehålla en konstant hastighet skall upprätthållas under minst 60 sekunder före och under mätningen vid förbifart.

N.1.4   Referensspår för förbifartsbuller

Specifikationerna för referensspåret har tagits fram endast för att göra det möjligt att bedöma fordon i förhållande till gränsvärdena för förbifartsbuller. I detta avsnitt specificeras varken konstruktion, underhåll eller normala driftförhållanden för ”normala” spår, vilka inte utgör ”referensspår”.

Godkännande av referensspåret skall ske enligt EN ISO 3095:2005 med följande undantag.

| — | Rälsens ojämnhet skall ligga under de gränsvärden som anges i figur N1. Denna gränsvärdeskurva ersätter specifikationerna i punkt 6.4.2 (figur 4) i bilaga C ”Procedure for determining the rail roughness limit spectrum” till EN ISO 3095:2005. Bilaga D ”Rail roughness measurement specifications”, är endast tillämplig vad gäller punkterna D.1.2 (Direct acquisition method), D.2.1 (Processing of roughness data – Direct measurement) med nedanstående undantag och D4 (data presentation): (data presentation):







  Punkt
  (EN ISO 3095:2005) | Ämne | Undantag
  (markerat med fet, kursiv stil) |
| --- | --- | --- | --- |
| D.1.2.2 | Direktmätning av ojämnhet | Våglängdsbandbredden bör vara minst [0,003–0,10] meter.
  Antalet linjer som används för att bestämma ojämnheten väljs med hänsyn till den aktuella löpbanan. Antalet linjer bör vara förenligt med:






  — | faktisk kontaktposition, och |

—

Rälsens ojämnhet skall ligga under de gränsvärden som anges i figur N1. Denna gränsvärdeskurva ersätter specifikationerna i punkt 6.4.2 (figur 4) i bilaga C ”Procedure for determining the rail roughness limit spectrum” till EN ISO 3095:2005. Bilaga D ”Rail roughness measurement specifications”, är endast tillämplig vad gäller punkterna D.1.2 (Direct acquisition method), D.2.1 (Processing of roughness data – Direct measurement) med nedanstående undantag och D4 (data presentation): (data presentation):

Punkt

(EN ISO 3095:2005)

Ämne

Undantag

(markerat med fet, kursiv stil)

D.1.2.2

Direktmätning av ojämnhet

Våglängdsbandbredden bör vara minst [0,003–0,10] meter.

Antalet linjer som används för att bestämma ojämnheten väljs med hänsyn till den aktuella löpbanan. Antalet linjer bör vara förenligt med:

—

faktisk kontaktposition, och

| — | löpbanans faktiska bredd, så att enbart linjer som ligger inom den bredden beaktas vid beräkning av genomsnittsvärdet för den totala ojämnheten. |
| --- | --- |

—

löpbanans faktiska bredd, så att enbart linjer som ligger inom den bredden beaktas vid beräkning av genomsnittsvärdet för den totala ojämnheten.

Utan tekniskt styrkande underlag för dessa två parametrar gäller prEN ISO 3095:2005, punkt D.1.2.2.

D.2.1

Direktmätning

Ojämnhetsspektrum (en tredjedels oktav) skall bearbetas med hjälp av det kvadratiska medelvärdet för varje spektrum från de elementära referensspåravsnitten.

| — | Dessa metoder, som användes inom projektet NOEMIE, har visat sig ge tillförlitliga resultat i fråga om spår som uppfyller de föreslagna gränsvärdena för rälsens ojämnhet. Men även andra tillgängliga och beprövade direkta metoder, som kan ge jämförbara resultat, kan användas. |
| --- | --- |

—

Dessa metoder, som användes inom projektet NOEMIE, har visat sig ge tillförlitliga resultat i fråga om spår som uppfyller de föreslagna gränsvärdena för rälsens ojämnhet. Men även andra tillgängliga och beprövade direkta metoder, som kan ge jämförbara resultat, kan användas.

| — | Referensspårets (provspårets) dynamiska beteende skall beskrivas med hjälp av spårets vertikala och laterala dämpfaktor (TDR, track decay rate), som kvantifierar dämpningen av vibrationer i rälen med avståndet längs spåret. Den mätmetod som användes i NOEMIE-projektet beskrivs i avsnitt N.2. Den visade sig lämplig för att på ett tydligt sätt beskriva spårets dynamiska egenskaper. Det är också tillåtet att använda en likvärdig mätmetod för beskrivning av spårets egenskaper, förutsatt att metoden är tillgänglig och beprövad. I sådana fall skall det visas att provspårets vertikala och laterala dämpfaktorer är likvärdiga med dämpfaktorerna för den spårtyp som anges i denna TSD, mätt i enlighet med specifikationerna i avsnitt N.2. Referensspårets dämpfaktorer skall ligga över de nedre gränsvärden som anges i figur N2. |
| --- | --- |

—

Referensspårets (provspårets) dynamiska beteende skall beskrivas med hjälp av spårets vertikala och laterala dämpfaktor (TDR, track decay rate), som kvantifierar dämpningen av vibrationer i rälen med avståndet längs spåret. Den mätmetod som användes i NOEMIE-projektet beskrivs i avsnitt N.2. Den visade sig lämplig för att på ett tydligt sätt beskriva spårets dynamiska egenskaper. Det är också tillåtet att använda en likvärdig mätmetod för beskrivning av spårets egenskaper, förutsatt att metoden är tillgänglig och beprövad. I sådana fall skall det visas att provspårets vertikala och laterala dämpfaktorer är likvärdiga med dämpfaktorerna för den spårtyp som anges i denna TSD, mätt i enlighet med specifikationerna i avsnitt N.2. Referensspårets dämpfaktorer skall ligga över de nedre gränsvärden som anges i figur N2.

| — | Referensspårets banöverbyggnad skall vara enhetlig längs en minsta sträcka på 100 m. De uppmätta dämpfaktorerna för spåret måste hänföra sig till 40 m på var sida av mikrofonens position. Kontrollen av ojämnheten skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005. |
| --- | --- |

—

Referensspårets banöverbyggnad skall vara enhetlig längs en minsta sträcka på 100 m. De uppmätta dämpfaktorerna för spåret måste hänföra sig till 40 m på var sida av mikrofonens position. Kontrollen av ojämnheten skall utföras i enlighet med EN ISO 3095:2005.

Figur N1

Kurva över gränsvärden för rälsens ojämnhet

Image

Figur N2

Kurva över nedre gränsvärden för referensspårets vertikala och laterala dämpfaktorer

Image

N.2   Beskrivning av referensspårens dynamiska prestanda

N.2.1   Mätförfarande

Följande förfarande skall tillämpas i lateral följt av vertikal riktning, på varje plats längs spåret som skall beskrivas.

Två accelerometrar sätts fast (limmas eller bultas) på rälen, i mellansektionen mellan två sliprar (se figur N3) enligt följande:

| — | en i vertikal riktning på rälens längsgående axel, placerad på rälshuvudet (att föredra) eller under rälsfoten, |
| --- | --- |

—

en i vertikal riktning på rälens längsgående axel, placerad på rälshuvudet (att föredra) eller under rälsfoten,

| — | den andra i lateral riktning, placerad på den yttre sidan av rälshuvudet. |
| --- | --- |

—

den andra i lateral riktning, placerad på den yttre sidan av rälshuvudet.

Figur N3

Placering av receptorerna på ett tvärsnitt av rälen

Image

En mätbar kraftimpuls anbringas på rälshuvudet, i vardera riktningen, med hjälp av en impulshammare med ett hammarhuvud av lämplig hårdhet för mätning av kraft och respons i frekvensområdet [50–6 000 Hz]. (Ett hammarhuvud av härdat stål krävs för den övre delen av frekvensområdet och räcker vanligen, men inte alltid, till för att anbringa tillräckligt stor kraft även i den nedre delen av frekvensområdet. En extra mätning med ett mjukare huvud kan behöva göras.)

Acceleransen (frekvensöverföringsfunktion från kraft till acceleration) eller rörlighet hastighet/kraft mäts i vertikal och lateral-transversal riktning för en kraft som anbringas i samma riktningar på ett antal platser på olika avstånd längs rälen (definieras nedan). Det är inte nödvändigt att mäta korsvisa förhållanden (vertikal kraft mot lateral respons eller vice versa). Om analog integrering av accelerometermätningen är möjlig, har det visat sig att en bättre kvalitet på mätningen uppnås om frekvensresponsfunktionen (FRF) för rörlighet registreras snarare än acceleransen. Detta ger bättre kvalitet på mätvärdena vid låga frekvenser, där den uppmätta responsen är väldigt liten jämfört med vid höga frekvenser, eftersom det minskar mätvärdenas dynamiska spridning före registrering och digitalisering. En genomsnittlig FRF skall beräknas utifrån åtminstone 4 giltiga impulser. Kvaliteten på varje uppmätt FRF (reproducerbarhet, linearitet etc.) skall övervakas med användning av koherensfunktionen. Detta skall också registreras.

FRF:er skall beräknas för överföringen till platsen där accelerometern är monterad från var och en av de positioner som anges i figur N4. Mätpositionerna kan delas in i serier, i förhållande till mätpunktens placering; en mätserie i ”närområdet” och en i ”fjärrområdet” enligt följande:

| — | Positionen 0 är detsamma som mittpunkten i det första slipermellanrummet. När impulsen anbringas på denna punkt (i praktiken så nära denna punkt som möjligt) mäts FRF i punkten. |
| --- | --- |

—

Positionen 0 är detsamma som mittpunkten i det första slipermellanrummet. När impulsen anbringas på denna punkt (i praktiken så nära denna punkt som möjligt) mäts FRF i punkten.

| — | Mätningarna i närområdet utförs genom att impulsen anbringas på en rad punkter som, med början vid ”punkten”, ligger med ett mellanrum motsvarande en fjärdedels sliperavstånd fram till slutet av slipermellanrum 2, därefter motsvarande ett halvt sliperavstånd fram till mitten av slipermellanrum 4 och sedan mitt emellan varje sliper fram till slipermellanrum 8. |
| --- | --- |

—

Mätningarna i närområdet utförs genom att impulsen anbringas på en rad punkter som, med början vid ”punkten”, ligger med ett mellanrum motsvarande en fjärdedels sliperavstånd fram till slutet av slipermellanrum 2, därefter motsvarande ett halvt sliperavstånd fram till mitten av slipermellanrum 4 och sedan mitt emellan varje sliper fram till slipermellanrum 8.

| — | För mätningarna i fjärrområdet används positioner för impulsen med början från slipermellanrum 8 räknat från accelerometerns läge och utåt, i mitten av slipermellanrummen nr 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 etc., såsom visas i figur N4. Mätningarna behöver endast utföras fram till den punkt där responsen vid alla frekvenser i området blir obetydlig (i förhållande till mätbruset). Koherensfunktionen ger ledning för detta. I idealfallet skall responsnivån i varje tredjedels oktavband vara minst 10 dB lägre än nivån i samma band vid positionen 0. |
| --- | --- |

—

För mätningarna i fjärrområdet används positioner för impulsen med början från slipermellanrum 8 räknat från accelerometerns läge och utåt, i mitten av slipermellanrummen nr 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 etc., såsom visas i figur N4. Mätningarna behöver endast utföras fram till den punkt där responsen vid alla frekvenser i området blir obetydlig (i förhållande till mätbruset). Koherensfunktionen ger ledning för detta. I idealfallet skall responsnivån i varje tredjedels oktavband vara minst 10 dB lägre än nivån i samma band vid positionen 0.

Figur N4

Spårets dämpfaktorer – positioner för impulspunkter

Image

Erfarenheten har visat att variationerna mellan resultaten är sådana att hela mätningen av dämpningen skall upprepas med en annan accelerometerposition längs spåret. Ett avstånd mellan de båda accelerometerpositionerna på cirka 10 m är tillräckligt.

Eftersom dämpfaktorerna varierar med styvheten i mellanläggsplattorna och materialet i mellanläggsplattorna vanligtvis är avsevärt temperaturberoende, skall plattornas temperatur registreras vid mätningen.

N.2.2   Mätsystem

Varje sensor- och insamlingssystem skall ha ett kalibreringscertifikat, i enlighet med standarden EN ISO 17025:2000 (1).

Hela mätsystemet skall kalibreras före och efter varje serie av mätningar (särskilt vid ändring av mätposition, mät- eller insamlingssystem).

N.2.3   Behandling av mätdata

Den totala ljudeffekt som emitteras från en räl som bringas i svängning är produkten av rälens emitteringsförhållande (emitteringseffektivitet) och kvadraten av hastighetsamplituden summerad över den emitterande ytan. Om både vertikala och laterala vågor i rälen förutsätts dämpas exponentiellt från impulspunkten (hjulkontakten) med avståndet längs rälen, så är A(z) ≈ A(0)e-βz där β är dämpkonstanten för responsens amplitud, A, med avståndet z längs rälen från impulspunkten. β kan konverteras till en dämpfaktor uttryckt i dB per meter, Δ, enligt följande:

Δ = 20log10(eβ) = 8,686β dB/m.

Om A hänför sig till responshastigheten så är den ljudeffekt som emitteras från spåret proportionell mot

Formula

Denna kvantitet står i en enkel relation till dämpfaktorn, för antingen vertikala eller laterala vågor, enligt följande:

| | (N2.1) |
| --- | --- |

Formula

(N2.1)

Detta visar på vilket sätt dämpfaktorn förhåller sig till spårstrukturens ljudemitteringsegenskaper. Dämpfaktorn skall uttryckas som ett värde i dB/m för varje tredjedels oktavband.

Dämpfaktorn kan, i princip, beräknas som lutningen i ett diagram över responsamplitud i dB i förhållande till avståndet z. I praktiken är det dock bättre att beräkna en dämpfaktor utifrån en direkt uppskattning av den sammantagna responsen:

| | (N2.2) |
| --- | --- |

Formula

(N2.2)

där z
  max är det största mätavståndet och en summering görs med avseende på positionerna för responsmätning där Δz motsvarar intervallet mellan mittpunkterna och mätpositionerna åt endera hållet. Inverkan av det intervall som väljs för mätning vid zmax bör vara liten, men det förutsätts här vara symmetriskt kring zmax.

Följaktligen beräknas dämpfaktorn för responsmedelvärdet i varje tredjedels oktavband som:

| | (N2.3) |
| --- | --- |

Formula

(N2.3)

Av detta framgår tydligt att det är oväsentligt huruvida A står för responsen i termer av accelerans eller rörlighet, eftersom dessa endast skiljer sig åt genom faktorn 2πf, där f är frekvensen. Beräkningen av medelvärdet för varje tredjedels oktavband inom frekvensområdet kan göras antingen före beräkningen av dämpfaktorn för varje FRF eller efteråt med funktionen Δ(f). Observera att det är viktigt att göra en exakt mätning av A(0), eftersom den används som en konstant faktor vid summeringen. I själva verket är detta den FRF som är enklast att mäta exakt. Erfarenheten har visat att inget avgörande fel införs till följd av att vågorna i närområdet inte beaktas i denna enkla analys.

Denna beräkningsmetod är stabil för stora dämpfaktorer, men kan innehålla fel om det aktuella värdet på zmax skär av responsen i något tredjedels oktavband innan en tillräcklig dämpning har ägt rum för att summeringen till zmax skall motsvara en god approximering av den oändliga integralen. Följaktligen är den minsta dämpfaktor som kan beräknas för ett visst värde på zmax följande:

| | (N2.4) |
| --- | --- |

Formula

(N2.4)

Den beräknade dämpfaktorn skall jämföras med detta värde, och om den ligger nära detta bör beräkningen bedömas som osäker. Ett värde på zmax kring 40 m bör räcka för att beräkna en dämpfaktor för spåret som överensstämmer med de minimivärden som anges i figur N2. Vissa icke överensstämmande spår har betydligt lägre dämpfaktorer i vissa frekvensband, och för att undvika en eskalering av mätinsatserna kan det bli nödvändigt att göra en linjär anpassning för vissa band. När det gäller små dämpfaktorer tenderar responsdata att vara befriade från vissa av de problem som nämns ovan. De skall kontrolleras genom att de plottas i ett diagram tillsammans med de uppmätta FRF i förhållande till avstånd, för varje tredjedels oktavband.

N.2.4   Provrapport

Spårets rumsliga TDR (vertikal och transversal riktning) skall redovisas för bandbredden en tredjedels oktav, i ett diagram utformat enligt specifikationerna i EN ISO 3740:2000 (2) och IEC 60263:1982 (3) med ett skalförhållande mellan den horisontella och den vertikala axeln på 3/4, för en oktavs bandbredd respektive en dämpfaktor på 5 dB/m.

---

(1)  EN ISO/IEC 17025: Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier, 2000.

(2)  EN ISO 3740: 2000: Akustik – Bestämning av ljudeffektnivåer för bullerkällor – Vägledning för användning av grundläggande standarder.

(3)  IEC 60263: Skalor och format för plottning av frekvensegenskaper och polära diagram.

BILAGA O

Jordning av fordonets metalldelar

O.1   Jordningsprinciper

Alla metalldelar i fordonet

| — | som kan utsättas för beröring av personer, eller möjligen av djur, och med risk för att bli en källa för alltför höga kontaktspänningar, som en följd av ett fel i fordonens elektriska installation eller på grund av att delar av kontaktledningen lossnar eller |
| --- | --- |

—

som kan utsättas för beröring av personer, eller möjligen av djur, och med risk för att bli en källa för alltför höga kontaktspänningar, som en följd av ett fel i fordonens elektriska installation eller på grund av att delar av kontaktledningen lossnar eller

| — | som kan komma att medföra en olycksrisk som en följd av ljusbågsbildning i kopplingsutrustning som utsätts för starka strömmar i närvaro av farliga material |
| --- | --- |

—

som kan komma att medföra en olycksrisk som en följd av ljusbågsbildning i kopplingsutrustning som utsätts för starka strömmar i närvaro av farliga material

skall ges samma potential som rälsen genom anslutningar med de motstånd som specificeras nedan.

O.2   Jordning av fordonets yttre hölje

Det elektriska motståndet mellan metalldelarna på den rullande materielen och rälsen skall inte överstiga 0,05 Ohm. Dessa värden skall mätas med en kontinuerlig ström med 50 A med spänningen 50 V eller lägre.

Om material som är dåliga ledare, till exempel i pivotlager eller axelboxar, gör det omöjligt att uppnå de ovan nämnda värdena, skall fordonen, när så är tillämpligt, förses med följande skyddsjordning:

| | Korgen skall vara ansluten till ramen i minst två olika punkter. |
| --- | --- |

Korgen skall vara ansluten till ramen i minst två olika punkter.

| | Ramen skall vara ansluten till varje boggi i minst en punkt. |
| --- | --- |

Ramen skall vara ansluten till varje boggi i minst en punkt.

| | Varje boggi skall vara tillförlitligt jordad genom minst ett hjulpar, till exempel, genom höljet på en axelbox eller med hjälp av en jordningsborste. |
| --- | --- |

Varje boggi skall vara tillförlitligt jordad genom minst ett hjulpar, till exempel, genom höljet på en axelbox eller med hjälp av en jordningsborste.

| | Om det inte finns några boggier skall ramen vara pålitligt jordad med minst en enskild anslutning för vardera av de två hjulparen. |
| --- | --- |

Om det inte finns några boggier skall ramen vara pålitligt jordad med minst en enskild anslutning för vardera av de två hjulparen.

| | Jordanslutningar, som får vara antingen isolerade eller oisolerade, skall vara tillverkade av ett flexibelt och korrosionsbeständigt material och ha en minsta tvärsnittsarea på 35 mm2. Om andra material än koppar används skall deras uppträdande i händelse av kortslutning vara likvärdigt eller bättre än det för 35 mm2 koppar, och det elektriska motståndet såsom det anges ovan skall inte under några driftsförhållanden överskridas. Dessa anslutningar skall monteras så att de skyddas mot mekaniska skador. |
| --- | --- |

Jordanslutningar, som får vara antingen isolerade eller oisolerade, skall vara tillverkade av ett flexibelt och korrosionsbeständigt material och ha en minsta tvärsnittsarea på 35 mm2. Om andra material än koppar används skall deras uppträdande i händelse av kortslutning vara likvärdigt eller bättre än det för 35 mm2 koppar, och det elektriska motståndet såsom det anges ovan skall inte under några driftsförhållanden överskridas. Dessa anslutningar skall monteras så att de skyddas mot mekaniska skador.

O.3   Jordning av fordonsdelar

Alla ledande komponenter inuti fordonet, som kan komma att beröras och är anslutna till metalldelar på taket, skall jordas till fordonschassiet på ett säkert sätt.

O.4   Jordning av elektriska installationer

Alla elektriska installationer som är anslutna till huvudmatningskretsen och har metalldelar som kan beröras och inte är tillkopplade skall ha dessa metalldelar jordade i fordonschassiet på ett säkert sätt.

Alla fordonets metalldelar (förutom de som omfattas av föregående punkt) som kan utsättas för beröring och, även om de inte är strömförande, kan bli det oavsiktligt, skall vara jordade på ett säkert sätt om den nominella spänningen i den berörda delen är högre än

| — | 50 V likström |
| --- | --- |

—

50 V likström

| — | 24 V växelström |
| --- | --- |

—

24 V växelström

| — | 24 V mellan faser för trefasström när nollan inte är jordad och |
| --- | --- |

—

24 V mellan faser för trefasström när nollan inte är jordad och

| — | 42 V mellan faser för trefasström när nollan inte är jordad. |
| --- | --- |

—

42 V mellan faser för trefasström när nollan inte är jordad.

Jordanslutningens tvärsnittsarea är en funktion av strömmen som leds bort och skall vara så stor att den garanterar att kretsbrytarna fungerar säkert vid utlösning.

O.5   Antenner

Antenner som är monterade på fordonets utsida skall antingen uppfylla följande villkor:

| — | Antennernas ledande delar skall vara helt skyddade från kontaktledningsspänningar med en skyddsanordning gjord av slag. |
| --- | --- |

—

Antennernas ledande delar skall vara helt skyddade från kontaktledningsspänningar med en skyddsanordning gjord av slag.

| — | Antennsystem skall vara utrustade med en enpunktsjordning (antenn med statisk jordning)
  eller |
| --- | --- |

—

Antennsystem skall vara utrustade med en enpunktsjordning (antenn med statisk jordning)

eller

| — | när det inte går att uppfylla föregående villkor skall en antenn som är monterad på fordonets utsida vara isolerad, med hjälp av högspänningskapacitanser anslutna till andra överspänningsskyddsanordningar, anslutna till fordonets insida. |
| --- | --- |

—

när det inte går att uppfylla föregående villkor skall en antenn som är monterad på fordonets utsida vara isolerad, med hjälp av högspänningskapacitanser anslutna till andra överspänningsskyddsanordningar, anslutna till fordonets insida.

BILAGA P

Beräkningsmetod för retardationer i försämrat läge och under ofördelaktiga klimat- och miljöförhållanden

P.1   Inledning

I denna bilaga beskrivs det förfarande som skall följas för att fastställa retardationen ai (m/s2) för hastighetsområdet [vi-1, vi] under de försämrade förhållandena i fall B i tabell 6 i avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD och motsvarande längsta stoppsträcka i tabell 7 i avsnitt 4.2.4.7 i denna TSD.

Retardationen ai får fastställas genom beräkning. I denna bilaga beskrivs den metod med vilken varje del av försämringen kontrolleras genom specifika provförsök

Alternativt är det tillåtet att fastställa retardationen ai direkt genom att utföra prov under de förhållanden som beskrivs för fall B. Likvärdig ansättningstid skall kontrolleras.

Om användningen av alternativa bromskomponenter är tillåtet i ett specifikt bromssystem skall sämsta bromsuppträdande, med avseende på alstring av bromskrafter och deras förluster på grund av fuktighet, beaktas.

P.2   Definition av prov

Beräkningsmetoden för att bedöma retardationerna som anges i tabell 6 i avsnitt 4.2.4.1 baseras på 4 provserier:

| — | Serie 1: Dynamiska prov av tåget på torr räls, men med bromsutrustning bortkopplad såsom anges för fall B |
| --- | --- |

—

Serie 1: Dynamiska prov av tåget på torr räls, men med bromsutrustning bortkopplad såsom anges för fall B

| — | Serie 2: Dynamiska prov av tåget på torr räls, alla adhesionsberoende bromsar aktiva och alla ej adhesionsberoende bromsar inaktiva |
| --- | --- |

—

Serie 2: Dynamiska prov av tåget på torr räls, alla adhesionsberoende bromsar aktiva och alla ej adhesionsberoende bromsar inaktiva

| — | Serie 3: Dynamiska prov av tåget under försämrade adhesionsförhållanden, alla adhesionsberoende bromsar aktiva och alla ej adhesionsberoende bromsar inaktiva |
| --- | --- |

—

Serie 3: Dynamiska prov av tåget under försämrade adhesionsförhållanden, alla adhesionsberoende bromsar aktiva och alla ej adhesionsberoende bromsar inaktiva

| — | Serie 4: Riggprov av friktionsmaterial under våta förhållanden |
| --- | --- |

—

Serie 4: Riggprov av friktionsmaterial under våta förhållanden

P.2.1   Dynamiska prov

P.2.1.1   Provvillkor

| a) | Nödbromsprovserie 1 för att kontrollera bromskrafterna såsom i P.3.1 skall utföras under de förhållanden som anges för fall B i avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD för spårgeometri, last, oberoende enheter tillhörande bromssystemet eller tillhörande bromssystem som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen, styrventiler. |
| --- | --- |

a)

Nödbromsprovserie 1 för att kontrollera bromskrafterna såsom i P.3.1 skall utföras under de förhållanden som anges för fall B i avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD för spårgeometri, last, oberoende enheter tillhörande bromssystemet eller tillhörande bromssystem som förlorar rörelseenergi i form av värme till rälsen, styrventiler.

| b) | Provserie 2 skall utföras på torr räls och under samma lastförhållanden som serie 1. |
| --- | --- |

b)

Provserie 2 skall utföras på torr räls och under samma lastförhållanden som serie 1.

| c) | Provserie 3 skall utföras under samma lastförhållanden som serie 1 och under de försämrade adhesionsförhållanden som anges nedan:
  Rälsen skall sprejas med en vattenlösning med 1 % koncentrerat rengöringsmedel.
  Lösningen skall appliceras framför varje hjul på den första axeln under ett tryck på 0,1 till 0,2 bar genom ett munstycke med diametern 8 mm längs rälsens longitudinella axel, några centimeter från både hjul och räls.
  Mängden vätska skall dubbleras vid prov som utförs vid hastigheter högre än 160 km/h genom att tillföra ytterligare ett munstycke.
  Proven skall utföras under normala väderförhållanden, vid moderata omgivande temperaturer (mellan 5 °C och 25 °C) och skall inte utföras i snö. Rälsytans temperatur skall registreras efter varje prov och skall ligga mellan 5 °C och 35 °C.
  Observera: Rengöringsmedlet är en lösning som innehåller fettsyror och tensider vars totala koncentration ingår med 10 till 15 %, utan mineral- och bionedbrytbar belastning. |
| --- | --- |

c)

Provserie 3 skall utföras under samma lastförhållanden som serie 1 och under de försämrade adhesionsförhållanden som anges nedan:

Rälsen skall sprejas med en vattenlösning med 1 % koncentrerat rengöringsmedel.

Lösningen skall appliceras framför varje hjul på den första axeln under ett tryck på 0,1 till 0,2 bar genom ett munstycke med diametern 8 mm längs rälsens longitudinella axel, några centimeter från både hjul och räls.

Mängden vätska skall dubbleras vid prov som utförs vid hastigheter högre än 160 km/h genom att tillföra ytterligare ett munstycke.

Proven skall utföras under normala väderförhållanden, vid moderata omgivande temperaturer (mellan 5 °C och 25 °C) och skall inte utföras i snö. Rälsytans temperatur skall registreras efter varje prov och skall ligga mellan 5 °C och 35 °C.

Observera: Rengöringsmedlet är en lösning som innehåller fettsyror och tensider vars totala koncentration ingår med 10 till 15 %, utan mineral- och bionedbrytbar belastning.

| d) | För provserie 1, 2 och 3 skall fem bromsprov utföras från de initialhastigheter som nämns i tabell P.1. Medelbromssträckan

  [m] skall fastställas från de fem uppsättningarna sträckor för vardera av de tre serierna. |
| --- | --- |

d)

Formula

P.2.1.2   Dynamiska provresultat

Tabell P.1

Lista med dynamiska prov

| | Initial hastighet vid bromsning [km/h] |
| --- | --- |
| Största tillåtna hastighet | 300 | 230 | 170 |
| Provserie 1 | S1
  v0 | S1
  300 | S1
  230 | S1
  170 |
| Provserie 2 | S2
  v0 | S2
  300 | S2
  230 | S2
  170 |
| Provserie 3 | S3
  v0 | S3
  300 | S3
  230 | S3
  170 |

Initial hastighet vid bromsning [km/h]

Största tillåtna hastighet

300

230

170

Provserie 1

S1
  v0

S1
  300

S1
  230

S1
  170

Provserie 2

S2
  v0

S2
  300

S2
  230

S2
  170

Provserie 3

S3
  v0

S3
  300

S3
  230

S3
  170

P.2.1.3   Dynamiska prov för adhesionsberoende bromsar

Proven i provserierna 2 och 3 skall upprepas fem gånger från varje initialhastighet såsom visas i tabell P.2. Hastighet och sträcka skall registreras under intervall som inte är längre än en sekund. Retardationssträckorna Δs [m] för varje hastighetsintervall [vi-1, vi] skall registreras och medelvärdet fastställs för de fem proven.

Tabell P.2

Lista med medelvärden Δs uppmätta vid bromsproven

| | Serie 2
  Torra förhållanden | Serie 3
  Försämrad adhesion |
| --- | --- | --- |
| Initial hastighet vid bromsning (km/h) | Initial hastighet vid bromsning (km/h) |
| Hastighets-intervall
  [vi-1, vi] | Hösta tillåten hastighet | 300 | 230 | 170 | Hösta tillåten hastighet | 300 | 230 | 170 |
| Vmax-300 | Δs2
  1 (1) | — | — | — | Δs3
  1 (1) | — | — | — |
| 300–230 | Δs2
  2 (1) | Δs2
  2 (2) | — | — | Δs3
  2 (1) | Δs3
  2 (2) | — | — |
| 230–170 | Δs2
  3 (1) | Δs2
  3 (2) | Δs2
  3 (3) | — | Δs3
  3 (1) | Δs3
  3 (2) | Δs3
  3 (3) | — |
| 170–0 | Δs2
  4 (1) | Δs2
  4 (2) | Δs2
  4 (3) | Δs2
  4 (4) | Δs3
  4 (1) | Δs3
  4 (2) | Δs3
  4 (3) | Δs3
  4 (4) |
| Observera: Det första intervallet Δs vid bromsprocessens början (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...), skall minskas med den sträcka som tillryggaläggs under den ekvivalenta ansättningstiden (te). |

Serie 2

Torra förhållanden

Serie 3

Försämrad adhesion

Initial hastighet vid bromsning (km/h)

Initial hastighet vid bromsning (km/h)

Hastighets-intervall

[vi-1, vi]

Hösta tillåten hastighet

300

230

170

Hösta tillåten hastighet

300

230

170

Vmax-300

Δs2
  1 (1)

—

—

—

Δs3
  1 (1)

—

—

—

300–230

Δs2
  2 (1)

Δs2
  2 (2)

—

—

Δs3
  2 (1)

Δs3
  2 (2)

—

—

230–170

Δs2
  3 (1)

Δs2
  3 (2)

Δs2
  3 (3)

—

Δs3
  3 (1)

Δs3
  3 (2)

Δs3
  3 (3)

—

170–0

Δs2
  4 (1)

Δs2
  4 (2)

Δs2
  4 (3)

Δs2
  4 (4)

Δs3
  4 (1)

Δs3
  4 (2)

Δs3
  4 (3)

Δs3
  4 (4)

Observera: Det första intervallet Δs vid bromsprocessens början (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...), skall minskas med den sträcka som tillryggaläggs under den ekvivalenta ansättningstiden (te).

P.2.2   Riggprov för fastställande av effekterna av minskad friktion

Provserie 4 i bromsrigg skall utföras för att utvärdera effektivitetsförlusterna för friktionsbromsar under våta förhållanden.

Om ett tåg är utrustat med flera typer av friktionsbromsar skall riggproven upprepas för varje typ (bromsbelägg, bromsblock ...).

Proven skall följa förfarandet i prEN 15328:2005, bilagorna A och B (provprogram 1 och 5 såsom tillämpligt, bromsansättningar 1 till 50. Medelfriktionskoefficienterna under torra förhållanden μmedel_torr och under fuktiga förhållanden μmedel_fukt skall fastställas, för de relevanta ansättningskrafter som är närmast de som ger bromskrafterna F11i i provserie 1 i hastighetsområdet [vi-1, vi] (se avsnitt P.3.1).

P.3   Retardationsberäkningar

P.3.1   Fastställande av bromskrafter F

De bromskrafter som alstras av bromssystemet beräknas med hjälp av provresultaten från serie 1. De skall användas för att verifiera medelbromskrafterna F11
  i, F12
  i, F2
  i and wi
  för varje bromstyp i de olika hastighetsområdena [vi-1, vi].

| F11
  i | = | bromskrafter [kN] beroende av friktionen som verkar via kontakten mellan hjul och räls. |
| --- | --- | --- |
| F12
  i | = | andra bromskrafter [kN] som verkar via kontakten mellan hjul och räls. |
| F2
  i | = | bromskrafter [kN] som är oberoende av kontakten mellan hjul och räls. |
| wi | = | motståndet mot framåtrörelse [kN] i hastighetsområdet [vi-1, vi]. |

F11
  i

=

bromskrafter [kN] beroende av friktionen som verkar via kontakten mellan hjul och räls.

F12
  i

=

andra bromskrafter [kN] som verkar via kontakten mellan hjul och räls.

F2
  i

=

bromskrafter [kN] som är oberoende av kontakten mellan hjul och räls.

wi

=

motståndet mot framåtrörelse [kN] i hastighetsområdet [vi-1, vi].

P.3.2   Utvärdering av kw – Minskningskoefficient på grund av försämrad adhesion

Förlusten av bromskraft på grund av minskad adhesion skall beräknas på grundval av värdena i tabell P.2 för varje hastighetsintervall [vi-1, vi] med följande formel:

Formula

för k = 1, ..., 4

P.3.3   Utvärdering av kh – Minskningskoefficient på grund av försämrad friktion

Koefficienten kh_i för förluster orsakade av fuktighet för varje hastighetsområde [vi-1, vi] skall utvärderas med hjälp av de under riggprovserie 4 i avsnitt 4 uppmätta koefficienterna för minskad friktion. Denna koefficient kh_i skall beräknas för varje friktionsmaterial och för varje hastighetsområde [vi-1, vi] enligt följande:

| Hastighets-intervall
  [vi-1, vi] | Bromsbelägg typ nr 1 | Bromsbelägg typ nr 2 om tillämpligt | Kh_i för bromsbelägg om tillämpligt |
| --- | --- | --- | --- |
| Vmax-300 | μmedel är en öppen punkt | kh_1_Pad2 | kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...) |
| 300–230 | μmedel är en öppen punkt | kh_2_Pad2 | kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...) |
| 230–170 | μmedel är en öppen punkt | kh_3_Pad2 | kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...) |
| 170–0 | μmedel är medelvärdet för proven vid 160 km/h med ansättningskrafter som ligger närmast de som producerade bromskrafterna i hastighetsområdet | kh_4_Pad2 | kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...) |

Hastighets-intervall

[vi-1, vi]

Bromsbelägg typ nr 1

Bromsbelägg typ nr 2 om tillämpligt

Kh_i för bromsbelägg om tillämpligt

Vmax-300

Formula

μmedel är en öppen punkt

kh_1_Pad2

kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...)

300–230

Formula

μmedel är en öppen punkt

kh_2_Pad2

kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...)

230–170

Formula

μmedel är en öppen punkt

kh_3_Pad2

kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...)

170–0

Formula

μmedel är medelvärdet för proven vid 160 km/h med ansättningskrafter som ligger närmast de som producerade bromskrafterna i hastighetsområdet

kh_4_Pad2

kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...)

Detta förfarande skall även tillämpas för bromsblocken för att erhålla koefficienten för förluster orsakade av fuktighet för bromsblocken om sådana finns på tåget.

För tåg av klass 1, med en största tillåtna hastighet vmax som är lägre än 300 km/h är de två första hastighetsintervallen i tabellen öppna punkter.

För tåg av klass 2, med en största tillåtna hastighet vmax som är högre eller lika med 230 km/h ignoreras de två första hastighetsintervallen.

För tåg av klass 2, med en största tillåtna hastighet vmax som är lägre än 230 km/h ignoreras de två första hastighetsintervallen och hastighetsintervallet [230–170] ersätts av intervallet [vmax–170].

P.3.4   Retardationsberäkningar

Värdena på ai (m/s2) skall beräknas med följande formel för hastighetsintervallet [vi-1, vi]:

Formula

där

| me | = | fordonets ekvivalenta massa (inklusive trögheten hos den roterande massan) [t] som orsakas av normal tågbelastning såsom anges i avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD |
| --- | --- | --- |
| F11i, F12i, F2i, wi | = | bromskrafter definierade i avsnitt P.3.1 |
| kw_i | = | koefficient definierad i avsnitt P.3.2 |
| kh_i | = | koefficient definierad i avsnitt P.3.3 |
| kv_i | = | koefficient för bromskraftsminskningen för F11i med beaktande av fuktighetseffekter och adhesionsförluster, dvs. med minsta värden på kh_i och kw_i |

me

=

fordonets ekvivalenta massa (inklusive trögheten hos den roterande massan) [t] som orsakas av normal tågbelastning såsom anges i avsnitt 4.2.4.1 i denna TSD

F11i, F12i, F2i, wi

=

bromskrafter definierade i avsnitt P.3.1

kw_i

=

koefficient definierad i avsnitt P.3.2

kh_i

=

koefficient definierad i avsnitt P.3.3

kv_i

=

koefficient för bromskraftsminskningen för F11i med beaktande av fuktighetseffekter och adhesionsförluster, dvs. med minsta värden på kh_i och kw_i

BILAGA Q

Skyltar på lådor som innehåller utrustning för återställning av nödlarm

Figur Q1

Återställningen utförs med en fyrkantsnyckel

Image

Figur Q2

Återställning kräver att lådan öppnas

Image

BILAGA R

Specialfall – Lastprofil för Finland

FINLAND, STATISK LASTPROFIL FIN1

R.1   Allmänna regler

1.1   Fordonsprofilen fastställer det område inom vilket fordonet skall vara när det är i mittläge på ett rakspår. Referenskonturen (FIN1) ges i tillägg A.

1.2   För att fastställa det lägsta läget för fordonets olika delar (undre del, delarna i närheten av flänsarna) i förhållande till spåret, måste följande förskjutningar beaktas:

| — | Största slitage |
| --- | --- |

—

Största slitage

| — | Fjäderupphängningarnas flexibilitet upp till buffertarna. Av orsaker som kommer att klargöras måste fjädrarnas flexibilitet beaktas enligt rangordningen i UIC-norm 505–1. |
| --- | --- |

—

Fjäderupphängningarnas flexibilitet upp till buffertarna. Av orsaker som kommer att klargöras måste fjädrarnas flexibilitet beaktas enligt rangordningen i UIC-norm 505–1.

| — | Statisk nedböjning av ramen |
| --- | --- |

—

Statisk nedböjning av ramen

| — | Monterings- och konstruktionstoleranser |
| --- | --- |

—

Monterings- och konstruktionstoleranser

1.3   Vid fastställande av högsta placering av fordonets olika delar, antas fordonet vara olastat, ej slitet och med monterings- och konstruktionstoleranser.

R.2   Undre delen av fordonet

Den lägsta tillåtna höjden för de undre delarna skall höjas enligt tillägg B1 för fordon som kan passera över rangervallar och skenbromsar.

Fordon som inte tillåts passera över rangervallar och skenbromsar kan ha den lägsta höjden ökad enligt tillägg B2.

R.3   Fordonsdelar i närheten av hjulflänsarna

3.1   Det minsta avståndet i vertikalled som är tillåtet för fordonsdelar placerade i närheten av hjulflänsar, med undantag för själva hjulen, är 55 mm från löpytan. I kurvor skall dessa delar vara kvar innanför den zon som upptas av hjulen.

Detta avstånd på 55 mm gäller inte de flexibla delarna som tillhör sandningssystemet eller de flexibla borstarna.

3.2   Med undantag för avsnitt 3.1, är det minsta vertikala avstånd som tillåts för delar utanför ändaxlar 125 mm, för fordon som kvarhålls av en flyttbar, på spåret manuellt placerad bromssko.

3.3   Det minsta avståndet för bromskomponenter som skall komma i kontakt med rälsen kan vara mindre än 55 mm från rälsen om komponenterna är stationära. De skall vara placerade på insidan av zonen mellan axlarna och även i kurvor vara kvar inom den zon som upptas av hjulen. Komponenterna skall inte påverka spårväxlars funktion.

R.4   Fordonsbredd

4.1   Tillåtna halvbreddsmått på rakspår och i kurvor skall minskas enligt tillägg R.C.

R.5   Lägre fotsteg och dörrar som öppnas utåt för personvagnar och motorvagnar

5.1   Profilen för det lägre fotsteget på personvagnar och motorvagnar ges i tillägg R.D1.

5.2   Profilen i öppet läge för dörrar som öppnas utåt på personvagnar och motorvagnar ges i tillägg R.D2.

R.6   Strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket

6.1   Den sänkta strömavtagaren skall inte i mittläge på rakspår sträcka sig utanför fordonsprofilen.

6.2   Den höjda strömavtagaren skall inte i mittläge på rakspår sträcka sig utanför den strömavtagarprofil som ges i tillägg R.E.

Den transversella förskjutningen för en strömavtagare på grund av oscillationer och rällutning och toleranser skall beaktas separat när den elektriska linjen installeras.

6.3   Om strömavtagaren inte är ovanför boggins centrum, skall även den transversella förskjutningen på grund av kurvor beaktas.

6.4   Oisolerade delar (25 kV) på taket skall inte sträcka sig in i den zon som anges i tillägg R.E.

R.7   Regler och anvisningar av senare datum

7.1   Förutom vad som står i avsnitten R.1 till R.6, skall fordon som konstruerats för trafik i Europas västra delar även uppfylla föreskrifterna i UIC-norm 505–1 eller 506.

Den undre delen av fordon som kan åka ombord på färjor skall senare uppfylla UIC-norm 507 (godsvagnar) eller (personvagnar och resgodsvagnar).

7.2   Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik till Ryssland även uppfylla föreskrifterna i standard GOST 9238–83. Under alla omständigheter skall överensstämmelse finnas med den vanliga lastprofilen.

7.3   En separat föreskrift används för lastprofiler för tågsätt bestående av fordon med lutande korgsystem.

7.4   Lastprofilerna behandlas i en separat föreskrift.

Tillägg R.A

Fordonsprofil

Figur R.1

Breddning av fordonsprofil (FIN1)

Image

Anm.: För backspeglar, se tillägg R.D2, punkt 1, måste en separat föreskrift tillämpas för anpassningen.

| 1) | Undre del av fordonen som kan passera över rangervallar och skenbromsar. |
| --- | --- |

1)

Undre del av fordonen som kan passera över rangervallar och skenbromsar.

| 2) | Undre del av fordonen som inte kan passera över rangervallar och skenbromsar med undantag för motordrivna enheter se anm. 3). |
| --- | --- |

2)

Undre del av fordonen som inte kan passera över rangervallar och skenbromsar med undantag för motordrivna enheter se anm. 3).

| 3) | Undre del av boggier på motordrivna enheter som inte kan passera över rangervallar och skenbromsar. |
| --- | --- |

3)

Undre del av boggier på motordrivna enheter som inte kan passera över rangervallar och skenbromsar.

| 4) | Profil för fordon som kan köra på linjer som anges i Jtt (teknisk specifikation kopplad till finska järnvägars säkerhetsstandarder), där den hindrande profilen har breddats därefter. |
| --- | --- |

4)

Profil för fordon som kan köra på linjer som anges i Jtt (teknisk specifikation kopplad till finska järnvägars säkerhetsstandarder), där den hindrande profilen har breddats därefter.

Tillägg R.B1

Ökning av lägsta höjden på den undre delen av fordon som kan passera över rangervallar och skenbromsar

Höjden på den undre delen av fordonet skall höjas med Eas och Eau så att

| — | om fordonet kör upp på vallkrön, ingen del mellan boggicentra eller mellan axlarna kan tränga ned till löpytan på en puckel vars vertikala kurvradie är 250 m, |
| --- | --- |

—

om fordonet kör upp på vallkrön, ingen del mellan boggicentra eller mellan axlarna kan tränga ned till löpytan på en puckel vars vertikala kurvradie är 250 m,

| — | om fordonet kör ner i valldalen, skall ingen del utanför boggicentra eller utanför axlarna kunna tränga ned till skenbromsprofilen i en konkavitet vars vertikala kurvradie är 300 m. |
| --- | --- |

—

om fordonet kör ner i valldalen, skall ingen del utanför boggicentra eller utanför axlarna kunna tränga ned till skenbromsprofilen i en konkavitet vars vertikala kurvradie är 300 m.

Formlerna (1) för att beräkna höjdökningen, är följande (värden i meter):

på ett avstånd upp till 1,445 m från spårets mittlinje:

Formula

på ett avstånd större än 1,445 m från spårets mittlinje:

Formula

Formula

Beteckningar:

| Eas | = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. Eas skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| --- | --- | --- |
| Eau | = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna utanför boggicentra eller utanför ändaxlar. Eau skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| A | = | avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. |
| N | = | avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel). |
| H | = | höjden på fordonets undre del över löpytan (se tillägg R.A). |

Eas

=

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. Eas skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

Eau

=

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna utanför boggicentra eller utanför ändaxlar. Eau skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

A

=

avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar.

N

=

avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel).

H

=

höjden på fordonets undre del över löpytan (se tillägg R.A).

---

(1)  Formlerna baseras på lägena för en skenbroms och andra spårväxlar vid vallar på rangerbangårdar såsom visas i tillägg R.B3

Tillägg R.B2

Ökning av lägsta höjden på den undre delen av fordon som inte kan passera över rangervallar och skenbromsar

Höjden på den undre delen av fordonet skall höjas med E’as och E’au så att

| — | om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del mellan boggicentra eller mellan ändaxlarna kunna tränga ned till löpytan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m, |
| --- | --- |

—

om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del mellan boggicentra eller mellan ändaxlarna kunna tränga ned till löpytan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m,

| — | om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del utanför boggicentra eller utanför ändaxlarna kunna tränga ned till löpytan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m. |
| --- | --- |

—

om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del utanför boggicentra eller utanför ändaxlarna kunna tränga ned till löpytan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m.

Formlerna (1) för att beräkna höjdökningen, är följande (värden i meter):

Formula

Formula

Beteckningar:

| E’as | = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. E’au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| --- | --- | --- |
| E’au | = | höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. E’au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt. |
| A | = | avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. |
| N | = | avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel). |
| H | = | höjden på fordonets undre del över löpytan (se tillägg R.A). |

E’as

=

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. E’au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

E’au

=

höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. E’au skall inte beaktas om inte dess värde är positivt.

A

=

avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar.

N

=

avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel).

H

=

höjden på fordonets undre del över löpytan (se tillägg R.A).

---

(1)  Formlerna baseras på fordonsprofilen för spår på vallar på rangerbangårdar såsom visas i tillägg R.B3.

Tillägg R.B3

Placering av skenbromsarna och andra spårväxlar vid rangervallar

Figur R.2

Image

Genomgående spår:

Rmin = 500 m på genomgående spår över rangervallar, och höjden h på hinderprofilen över löpytan är 0 mm över hela fordonsprofilens bredd (= 1 700 mm från spårets mittlinje). Den longitudinella yta där h = 0 sträcker sig från en punkt 20 m före den konvexa ytan på vallkrönet till en punkt 20 m efter den konkava ytan i valldalen. Hinderprofilen för rangerbangården gäller utanför detta område (RAMO punkt 2.9 och RAMO 2 bilaga 2, avseende profilen för rangerbangårdar, och även RAMO 2 bilaga 5 avseende korsningar).

Tillägg R.C

Minskning av halvbredden enligt fordonsprofilen FIN1 (minskningsformler)

1   Allmänna regler

Fordonens tvärsnittsmått som beräknas enligt fordonsprofilen (tillägg R.A) skall minskas med storheterna Es eller Eu, så att, när fordonet är i sitt minst gynnsamma läge (utan att luta i sina fjäderupphängningar) och på ett spår med radien R = 150 m, med spårvidden 1,544 m, ingen del av fordonet tränger ut från fordonsprofilen FIN1 med mer än (36/R+k) från spårets mittlinje.

Fordonsprofilens centrumlinje sammanfaller med spårets mittlinje, som lutar om spåret är rälsförhöjt.

Minskningarna beräknas enligt formlerna som ges i avsnitt 2.

Minskningsformler (i meter)

2.1   Sektioner mellan boggicentra eller mellan ändaxlar

Formula

Formula

2.2   Sektioner utanför boggicentra eller utanför ändaxlar (fordon med ett överhäng)

Formula

Formula

Beteckningar:

| Es, Es∞ | = | minskning av profilens halvbredd för tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. Es and Es∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva. |
| --- | --- | --- |
| Eu, Eu∞ | = | minskning av profilens halvbredd för tvärsektionerna utanför boggicentra eller utanför ändaxlar. Eu och Eu∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva. |
| A | = | avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar (1). |
| N | = | avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum eller närmaste ändaxel eller den tänkta pivoten om fordonet inte har en fast pivot. |
| P | = | boggins axelavstånd. |
| Q | = | är summan av spelen mellan axelboxen och själva axeln och det möjliga spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter. |
| wiR | = | möjlig transversell förskjutning för boggicentrum, och vaggan i förhållande till boggiramen eller, för fordon utan boggicentrum, möjlig förskjutning av boggiramen i förhållande till fordonsramen mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan (är beroende av kurvradien). |
| waR | = | såsom wiR, men mot kurvans utsida. |
| w∞ | = | såsom wiR, men på rakspår, från mittläget och mot båda sidor. |
| l | = | största spårvidd på rakspår och i beaktat kurvspår = 1,544 m. |
| d | = | avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m. |
| R | = | kurvradie.
  Om w är konstant eller varierar linjärt med 1/R, skall den radie som beaktas vara 150 m.
  I undantagsfall skall värdet på R ≥ 150 m användas, vilket ges den största minskningen. |
| k | = | tillåten utträngning ur profilen (skall ökas med breddningen 36/R av hinderprofilen) utan lutning på grund av fjäderupphängningens flexibilitet.
  0 för h < 330 mm för fordon som kan köra över skenbromsar (se tillägg R.B1).
  0,060 m för h < 600 mm,
  0,075 m för h ≥ 600 mm. |
| H | = | höjd över löpytan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge |

Es, Es∞

=

minskning av profilens halvbredd för tvärsektionerna mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. Es and Es∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva.

Eu, Eu∞

=

minskning av profilens halvbredd för tvärsektionerna utanför boggicentra eller utanför ändaxlar. Eu och Eu∞ skall inte beaktas om inte deras värden är positiva.

A

=

avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar (1).

N

=

avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum eller närmaste ändaxel eller den tänkta pivoten om fordonet inte har en fast pivot.

P

=

boggins axelavstånd.

Q

=

är summan av spelen mellan axelboxen och själva axeln och det möjliga spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.

wiR

=

möjlig transversell förskjutning för boggicentrum, och vaggan i förhållande till boggiramen eller, för fordon utan boggicentrum, möjlig förskjutning av boggiramen i förhållande till fordonsramen mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan (är beroende av kurvradien).

waR

=

såsom wiR, men mot kurvans utsida.

w∞

=

såsom wiR, men på rakspår, från mittläget och mot båda sidor.

l

=

största spårvidd på rakspår och i beaktat kurvspår = 1,544 m.

d

=

avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.

R

=

kurvradie.

Om w är konstant eller varierar linjärt med 1/R, skall den radie som beaktas vara 150 m.

I undantagsfall skall värdet på R ≥ 150 m användas, vilket ges den största minskningen.

k

=

tillåten utträngning ur profilen (skall ökas med breddningen 36/R av hinderprofilen) utan lutning på grund av fjäderupphängningens flexibilitet.

0 för h < 330 mm för fordon som kan köra över skenbromsar (se tillägg R.B1).

0,060 m för h < 600 mm,

0,075 m för h ≥ 600 mm.

H

=

höjd över löpytan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge

Minskningsvärden

Halvbredden för fordonets tvärsektion skall minskas:

3.1   För sektioner mellan boggicentra,

med det större av värdena Es och Es∞.

3.2   För sektioner utanför boggicentra,

med det större av värdena Eu och Eu∞.

---

(1)  Om fordonet inte har något verkligt boggicentrum bör a och n fastställas på grundval av en tänkt pivot placerad i korspunkten mellan boggins och vagnskorgens längsgående centrumlinje, när fordonet är i mittläge (0,026+q+w = 0) på ett kurvspår med radien 150 m. Om avståndet mellan den pivot som beräknas på detta sätt och boggins centrumpunkt betecknas y, bör termen p2 ersättas med p2-y2 i minskningsformlerna.

Tillägg R.D1

Profil för fordonets undre steg

1   Denna standard berör steg som används antingen för höga (550/1 800) eller för låga (265/1 600) plattformar.

För att undvika onödigt breda mellanrum mellan steget och plattformskanten och med beaktande av det undre fordonssteget och av höga plattformar (550/1 800 mm), kan värdet 1,700 – E överskridas i överensstämmelse med tillägg R.C, om ett fast steg avses. I så fall skall beräkningarna här nedan tillämpas vilket medger kontroll av att, trots inträngningen, steget inte når plattformen. Personvagnen skall undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpytan.

2   Avståndet mellan spårets mittlinje och plattformen: Formula

Utrymme som krävs för steget:

3.1   Steg placerade mellan boggicentra: Formula

3.2   Steg placerade utanför boggicentra:

Formula

4   Beteckningar (värden i meter):

| As, Au | = | avstånd mellan spårets mittlinje och stegets yttre kant. |
| --- | --- | --- |
| B | = | avstånd mellan fordonets centrumlinje och stegets yttre kant. |
| A | = | avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. |
| N | = | avstånd för stegets tvärsnittssektion längst bort från boggicentrum. |
| P | = | boggins axelavstånd. |
| Q | = | möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter. |
| wiR | = | möjlig transversell förskjutning av boggicentrum och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan. |
| waR | = | såsom wiR, men mot kurvans utsida. |
| wiR/aR | = | största värde i beaktat kurvspår (för fasta steg).
  0,005 m (för styrda steg som vid v ≤ 5 km/h automatiskt fälls ut). |
| L | = | största spårvidd på rakspår och i beaktat kurvspår = 1,544 m. |
| D | = | avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m. |
| R | = | kurvradie = 500 m .... ∞. |
| T | = | tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot plattformen mellan två underhållsåtgärder. |

As, Au

=

avstånd mellan spårets mittlinje och stegets yttre kant.

B

=

avstånd mellan fordonets centrumlinje och stegets yttre kant.

A

=

avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar.

N

=

avstånd för stegets tvärsnittssektion längst bort från boggicentrum.

P

=

boggins axelavstånd.

Q

=

möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.

wiR

=

möjlig transversell förskjutning av boggicentrum och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan.

waR

=

såsom wiR, men mot kurvans utsida.

wiR/aR

=

största värde i beaktat kurvspår (för fasta steg).

0,005 m (för styrda steg som vid v ≤ 5 km/h automatiskt fälls ut).

L

=

största spårvidd på rakspår och i beaktat kurvspår = 1,544 m.

D

=

avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.

R

=

kurvradie = 500 m .... ∞.

T

=

tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot plattformen mellan två underhållsåtgärder.

Regler avseende transversellt avstånd mellan steget och plattformen:

5.1   Avståndet AV = L–As/u bör vara minst 0,020 m.

5.2   På rakspår, med en personvagn i sitt mittläge och en plattform på sin nominella plats, anses ett avstånd på 150 mm mellan fordonet och plattformen vara tillräckligt litet. Det minsta värdet skall hur som helst sökas för detta avstånd. I det motsatta fallet, görs kontrollen på ett rakspår och på ett kurvspår där största mått är As/u.

6   Profilkontroll

Profilkontroll skall utföras för det undre steget på ett rakspår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakspår och i en kurva där As/u är störst.

7   Visning av resultaten

Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå.

Tillägg R.D2

Profil för dörrar som öppnas utåt och för rörliga fotsteg för personvagnar och motorvagnar

1   För att undvika onödigt breda mellanrum mellan steget och plattformskanten, kan värdet 1,700 – E (se UIC-norm 560, punkt 1.1.4.2) överskridas i överensstämmelse med tillägg R.C, vid konstruktionen av en dörr som öppnas utåt med ett steg i öppet eller stängt läge, eller när dörren och steget rör sig mellan öppet och stängt läge. I detta fall skall kontrollerna här nedan utföras, bland andra för att bevisa att, trots den ytterligare förskjutningen, varken dörren eller steget kommer i kontakt med fast utrustning (RAMO punkt 2.9, bilaga 2). Vid beräkningarna skall personvagnen undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpytan.

Här nedan omfattar ordet dörr även steget.

ANMÄRKNING: Tillägg R D2 kan även användas för att kontrollera yttre backspeglar på lok och motorvagnar när spegeln är i öppet läge. Under normal linjetrafik är spegeln stängd i ett läge infällt innanför korgprofilen.

2   Avståndet mellan spårets mittlinje och den fasta utrustningen är: Formula

| AT | = | 1,800 m för h < 600 mm, |
| --- | --- | --- |
| AT | = | 1,920 m för 600 < h≤ 1 300 mm, |
| AT | = | 2,000 m för h > 1 300 mm, |

AT

=

1,800 m för h < 600 mm,

AT

=

1,920 m för 600 < h≤ 1 300 mm,

AT

=

2,000 m för h > 1 300 mm,

Utrymme som krävs för dörren:

3.1   Dörr placerad mellan boggicentra:

Formula

3.2   Dörr placerad utanför boggicentra:

Formula

Beteckningar (värden i meter):

| AT | = | nominellt avstånd mellan spårets mittlinje och den fasta utrustningen (på ett rakspår). |
| --- | --- | --- |
| h | = | höjd över löpytan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge. |
| Os, Ou | = | tillåtet avstånd mellan spårets mittlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge. |
| B | = | avstånd mellan fordonets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge. |
| a | = | avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar. |
| n | = | avstånd för dörren i tvärsnittssektion längst bort från boggicentrum. |
| p | = | boggins axelavstånd. |
| q | = | möjlig transversell förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter. |
| wiR | = | möjlig transversell förskjutning av boggicentrum och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan. |
| waR | = | såsom wiR, men mot kurvans utsida. |
| wiR/aR | = | 0,020 m, största värde för hastigheter mindre än 30 km/h (UIC 560). |
| l | = | största spårvidd på rakspår och i beaktat kurvspår = 1,544 m. |
| d | = | avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m. |
| R | = | kurvradie:
  för h < 600 mm, R = 500 m,
  för h ≥ 600 mm, R = 150 m. |
| t | = | tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot fast utrustning mellan två underhållsåtgärder. |

AT

=

nominellt avstånd mellan spårets mittlinje och den fasta utrustningen (på ett rakspår).

h

=

höjd över löpytan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge.

Os, Ou

=

tillåtet avstånd mellan spårets mittlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge.

B

=

avstånd mellan fordonets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge.

a

=

avstånd mellan boggicentra eller mellan ändaxlar.

n

=

avstånd för dörren i tvärsnittssektion längst bort från boggicentrum.

p

=

boggins axelavstånd.

q

=

möjlig transversell förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.

wiR

=

möjlig transversell förskjutning av boggicentrum och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan.

waR

=

såsom wiR, men mot kurvans utsida.

wiR/aR

=

0,020 m, största värde för hastigheter mindre än 30 km/h (UIC 560).

l

=

största spårvidd på rakspår och i beaktat kurvspår = 1,544 m.

d

=

avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.

R

=

kurvradie:

för h < 600 mm, R = 500 m,

för h ≥ 600 mm, R = 150 m.

t

=

tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot fast utrustning mellan två underhållsåtgärder.

4   Regler avseende det transversella avståndet mellan dörren och fast utrustning:

Avståndet OV = L–Os/u bör vara minst 0,020 m.

5   Profilkontroll

Profilkontroll skall utföras för dörren på ett rakspår och ett kurvspår med radien 500  m, om värdet w är konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakspår och ett kurvspår där Os/u är störst.

6   Visning av resultaten

Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå.

Tillägg R.E

Strömavtagare och oisolerade strömförande delar

Figur R.3

Image

Ingen oisolerad strömförande del får placeras inom det streckade området (25 kV).

| 1) | Es eller Eu måste tillföras i transversell riktning enligt tillägg R.C. |
| --- | --- |

1)

Es eller Eu måste tillföras i transversell riktning enligt tillägg R.C.

---

Rättelser

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 84/393 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 84/393

---

Rättelse till Europeiska centralbankens riktlinje av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning)

(ECB/2007/9)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 341 av den 27 december 2007
  )

På sidan 178, bilaga III, del 14, ska tabell 1 ersättas med följande tabell:

| | ”A. Inhemska | B. Övriga deltagande medlemsstater | C. Utlandet | D. Ofördelat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt | MFI | Icke-MFI – Totalt | Totalt | MFI | Icke-MFI – Totalt | Totalt |
| | Offentlig sektor | Övriga inhemska | | Offentlig sektor | Övriga inhemska | | Icke deltagande medlemsstater | Förenta stater | Japan |
| Totalt | Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S 124) | Försäkrings-företag och pensions-institut (S.125) | Icke-finansiella företag (S.11) | Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14 + S.15) | Totalt | Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S124) | Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125) | Icke-finansiella företag (S.11) | Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14 + S.15) |
| TILLGÅNGAR |
| 1 | Inlåning och lånefordringar |

”A. Inhemska

B. Övriga deltagande medlemsstater

C. Utlandet

D. Ofördelat

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Totalt

Offentlig sektor

Övriga inhemska

Offentlig sektor

Övriga inhemska

Icke deltagande medlemsstater

Förenta stater

Japan

Totalt

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S 124)

Försäkrings-företag och pensions-institut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14 + S.15)

Totalt

Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S124)

Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14 + S.15)

TILLGÅNGAR

1

| 2 | Värdepapper andra än aktier |
| --- | --- |

2

varav upplupen ränta

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 2x. | Utländska valutor |
| --- | --- |

2x.

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 2t. | Valutor totalt |
| --- | --- |

2t.

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 3 | Aktier och andra ägarandelar |
| --- | --- |

3

varav noterade aktier, exklusive andelar i investeringsfonder och penningmarknadsfonder

varav andelar i investeringsfonder och penningmarknadsfonder

| 4 | Finansiella derivat |
| --- | --- |

4

| 5 | Icke-finansiella tillgångar (inkl. fasta tillgångar) |
| --- | --- |

5

| 6 | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

6

varav upplupen ränta på inlåning och lånefordringar

SKULDER

| 7 | Lån och inlåning som erhållits |
| --- | --- |

7

| 8 | Andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

8

| 9 | Finansiella derivat |
| --- | --- |

9

| 10 | Övriga skulder |
| --- | --- |

10

varav upplupen ränta på lån och inlåning som erhållits”

---