# Službeni list L 280/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 280 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.24 rujna 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 280

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.24 rujna 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 994/2014 оd 13. svibnja 2014. o izmjeni priloga VIII. i VIII.c Uredbi Vijeća (EZ) br. 73/2009, Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i priloga II., III. i VI. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 995/2014 оd 18. rujna 2014. o zabrani ribolova plavog manjića u Uniji i međunarodnim vodama u zonama II. i IV. za plovila koja plove pod zastavom Irske | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 996/2014 оd 18. rujna 2014. o zabrani ribolova plavog manjića u Uniji i međunarodnim vodama u zonama V.b, VI. i VII. za plovila koja plove pod zastavom Irske | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 997/2014 оd 19. rujna 2014. o zabrani ribolova škarpine u vodama Unije i međunarodnim vodama u zoni V. te u međunarodnim vodama u zonama XII. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Irske | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 998/2014 оd 22. rujna 2014. o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g za plovila koja plove pod zastavom Irske | 17 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 999/2014 оd 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 | 19 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1000/2014 оd 23. rujna 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 52 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 994/2014 оd 13. svibnja 2014. o izmjeni priloga VIII. i VIII.c Uredbi Vijeća (EZ) br. 73/2009, Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i priloga II., III. i VI. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

1

*

Uredba Komisije (EU) br. 995/2014 оd 18. rujna 2014. o zabrani ribolova plavog manjića u Uniji i međunarodnim vodama u zonama II. i IV. za plovila koja plove pod zastavom Irske

11

*

Uredba Komisije (EU) br. 996/2014 оd 18. rujna 2014. o zabrani ribolova plavog manjića u Uniji i međunarodnim vodama u zonama V.b, VI. i VII. za plovila koja plove pod zastavom Irske

13

*

Uredba Komisije (EU) br. 997/2014 оd 19. rujna 2014. o zabrani ribolova škarpine u vodama Unije i međunarodnim vodama u zoni V. te u međunarodnim vodama u zonama XII. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Irske

15

*

Uredba Komisije (EU) br. 998/2014 оd 22. rujna 2014. o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g za plovila koja plove pod zastavom Irske

17

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 999/2014 оd 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

19

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1000/2014 оd 23. rujna 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

52

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 994/2014

оd 13. svibnja 2014.

o izmjeni priloga VIII. i VIII.c Uredbi Vijeća (EZ) br. 73/2009, Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i priloga II., III. i VI. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (1), a posebno njezin članak 136.a stavak 3. i članak 140.a,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (2), a posebno njezin članak 58. stavak 7.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (3), a posebno njezin članak 6. stavak 3., članak 7. stavak 3. i članak 20. stavak 6.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 103.n Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (4) Španjolska, Luksemburg, Malta i Ujedinjena Kraljevina obavijestile su do 1. kolovoza 2013. o svojoj namjeri da definitivno djelomično ili u cijelosti prenesu iznos raspoloživ za programe potpore u sektoru vina iz Priloga X.b toj Uredbi kako bi povećale svoje nacionalne gornje granice za izravna plaćanja za godine podnošenja zahtjeva 2014. i dalje. U skladu s time Prilog VIII. Uredbi (EZ) br. 73/2009 izmijenjen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 929/2013 (5). Ti konačni prijenosi trebaju se uzeti u obzir i u prilozima II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 103.n Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (4) Španjolska, Luksemburg, Malta i Ujedinjena Kraljevina obavijestile su do 1. kolovoza 2013. o svojoj namjeri da definitivno djelomično ili u cijelosti prenesu iznos raspoloživ za programe potpore u sektoru vina iz Priloga X.b toj Uredbi kako bi povećale svoje nacionalne gornje granice za izravna plaćanja za godine podnošenja zahtjeva 2014. i dalje. U skladu s time Prilog VIII. Uredbi (EZ) br. 73/2009 izmijenjen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 929/2013 (5). Ti konačni prijenosi trebaju se uzeti u obzir i u prilozima II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013.

| (2) | U skladu s člankom 136.a stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Francuska, Latvija i Ujedinjena Kraljevina obavijestile su Komisiju do 31. prosinca 2013. o svojoj odluci o prijenosu određenog postotka svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za kalendarske godine 2014.–2019. u program ruralnog razvoja koji se financira u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013. U skladu s člankom 136.a stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Hrvatska, Malta, Poljska i Slovačka obavijestile su Komisiju do 31. prosinca 2013. o svojoj odluci o prijenosu određenog postotka iznosa dodijeljenog potpori za mjere ruralnog razvoja koje se financiraju u okviru EPFRR-a u razdoblju od 2015. do 2020. kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013. Priloge VIII. i VIII.c Uredbi (EZ) br. 73/2009, Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 136.a stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Francuska, Latvija i Ujedinjena Kraljevina obavijestile su Komisiju do 31. prosinca 2013. o svojoj odluci o prijenosu određenog postotka svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za kalendarske godine 2014.–2019. u program ruralnog razvoja koji se financira u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013. U skladu s člankom 136.a stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Hrvatska, Malta, Poljska i Slovačka obavijestile su Komisiju do 31. prosinca 2013. o svojoj odluci o prijenosu određenog postotka iznosa dodijeljenog potpori za mjere ruralnog razvoja koje se financiraju u okviru EPFRR-a u razdoblju od 2015. do 2020. kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013. Priloge VIII. i VIII.c Uredbi (EZ) br. 73/2009, Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (3) | U skladu s člankom 57.a stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 73/2009 Hrvatska je obavijestila Komisiju do 31. siječnja 2014. o površini zemljišta razminiranoj i ponovno stavljenoj u funkciju za poljoprivredne djelatnosti 2013. U tu je obavijest uključena i odgovarajuća proračunska omotnica za godinu podnošenja zahtjeva 2014. i dalje. Uz to, u skladu s tim člankom Hrvatska je obavijestila o površini zemljišta koja je razminirana i koju su poljoprivrednici prijavili u zahtjevima za potporu podnesenima za godinu podnošenja zahtjeva 2013. i koja je ponovno stavljena u funkciju za poljoprivredne djelatnosti između 1. siječnja 2005. i 31. prosinca 2012. Stoga je Prilog VIII. Uredbi (EZ) br. 73/2009 izmijenjen Provedbenom uredbom (EU) br. 929/2013. Na temelju rasporeda povećanja iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1307/2013 priloge II., III. i VI. toj Uredbi trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 57.a stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 73/2009 Hrvatska je obavijestila Komisiju do 31. siječnja 2014. o površini zemljišta razminiranoj i ponovno stavljenoj u funkciju za poljoprivredne djelatnosti 2013. U tu je obavijest uključena i odgovarajuća proračunska omotnica za godinu podnošenja zahtjeva 2014. i dalje. Uz to, u skladu s tim člankom Hrvatska je obavijestila o površini zemljišta koja je razminirana i koju su poljoprivrednici prijavili u zahtjevima za potporu podnesenima za godinu podnošenja zahtjeva 2013. i koja je ponovno stavljena u funkciju za poljoprivredne djelatnosti između 1. siječnja 2005. i 31. prosinca 2012. Stoga je Prilog VIII. Uredbi (EZ) br. 73/2009 izmijenjen Provedbenom uredbom (EU) br. 929/2013. Na temelju rasporeda povećanja iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1307/2013 priloge II., III. i VI. toj Uredbi trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Iznos za financijsku godinu 2014. koji proizlazi iz dobrovoljne prilagodbe izravnih plaćanja u kalendarskoj godini 2013. u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 10.b Uredbe (EZ) br. 73/2009, iznose koji proizlaze iz primjene članaka 136. i 136.b navedene Uredbe za financijske godine 2014. i 2015. te iznose koji proizlaze iz primjene članka 66. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 potrebno je dodati u godišnju raspodjelu potpore Unije ruralnom razvoju. Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Iznos za financijsku godinu 2014. koji proizlazi iz dobrovoljne prilagodbe izravnih plaćanja u kalendarskoj godini 2013. u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 10.b Uredbe (EZ) br. 73/2009, iznose koji proizlaze iz primjene članaka 136. i 136.b navedene Uredbe za financijske godine 2014. i 2015. te iznose koji proizlaze iz primjene članka 66. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 potrebno je dodati u godišnju raspodjelu potpore Unije ruralnom razvoju. Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Uredba (EU) br. 1307/2013 primjenjuje se tek od 1. siječnja 2015. Izmjene toj Uredbi bi se stoga trebale primjenjivati od istog datuma, |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) br. 1307/2013 primjenjuje se tek od 1. siječnja 2015. Izmjene toj Uredbi bi se stoga trebale primjenjivati od istog datuma,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi VIII. i VIII.c Uredbi (EZ) br. 73/2009 izmjenjuju se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 izmjenjuje se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Prilozi II., III. i VI. Uredbi (EU) br. 1307/2013 izmjenjuju se u skladu s Prilogom III. ovoj Uredbi.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 3. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 30, 31.1.2009., str. 16.

1

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

2

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 929/2013 od 26. rujna 2013. o izmjeni Priloga VIII. Uredbi Vijeća (EZ) br. 73/2009 o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike (SL L 255, 27.9.2013., str. 5.).

5

---

PRILOG I.

Prilozi VIII. i VIII.c Uredbi (EZ) br. 73/2009 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog VIII. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u tablici 1. stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:






  Država članica | „2014. |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 544 047 |
| Danska | 926 075 |
| Njemačka | 5 178 178 |
| Grčka | 2 047 187 |
| Španjolska | 4 833 647 |
| Francuska | 7 358 751 |
| Irska | 1 216 547 |
| Italija | 3 953 394 |
| Luksemburg | 33 662 |
| Nizozemska | 793 319 |
| Austrija | 693 716 |
| Portugal | 557 667 |
| Finska | 523 247 |
| Švedska | 696 487 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 166 774” |

1.

Prilog VIII. mijenja se kako slijedi:

(a)

u tablici 1. stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:

Država članica

„2014.

Belgija

544 047

Danska

926 075

Njemačka

5 178 178

Grčka

2 047 187

Španjolska

4 833 647

Francuska

7 358 751

Irska

1 216 547

Italija

3 953 394

Luksemburg

33 662

Nizozemska

793 319

Austrija

693 716

Portugal

557 667

Finska

523 247

Švedska

696 487

Ujedinjena Kraljevina

3 166 774”

| (b) | u tablici 2. stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:






  Država članica | „2014. |
| --- | --- | --- |
| Bugarska | 642 103 |
| Češka | 875 305 |
| Estonija | 110 018 |
| Hrvatska | 164 005 |
| Cipar | 51 344 |
| Latvija | 156 279 |
| Litva | 393 226 |
| Mađarska | 1 272 786 |
| Malta | 5 240 |
| Poljska | 3 361 883 |
| Rumunjska | 1 428 531 |
| Slovenija | 138 980 |
| Slovačka | 435 115” |
| (*) | Gornje granice izračunate uzimajući u obzir raspored povećanja predviđen u članku 121. |

(b)

u tablici 2. stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:

Država članica

„2014.

Bugarska

642 103

Češka

875 305

Estonija

110 018

Hrvatska

164 005

Cipar

51 344

Latvija

156 279

Litva

393 226

Mađarska

1 272 786

Malta

5 240

Poljska

3 361 883

Rumunjska

1 428 531

Slovenija

138 980

Slovačka

435 115”

(*)

Gornje granice izračunate uzimajući u obzir raspored povećanja predviđen u članku 121.

| (c) | u tablici 3. stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:






  Država članica | „2014. |
| --- | --- | --- |
| Hrvatska | 164 005” |
| (*) | Gornje granice izračunate uzimajući u obzir raspored povećanja predviđen u članku 121. |

(c)

u tablici 3. stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:

Država članica

„2014.

Hrvatska

164 005”

(*)

Gornje granice izračunate uzimajući u obzir raspored povećanja predviđen u članku 121.

| 2. | Prilog VIII.c zamjenjuje se sljedećim:

  „PRILOG VIII.c
  Nacionalne gornje granice iz članka 72.a stavka 6.i članka 125.a stavka 5.






  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 505 266 |
| Bugarska | 796 292 |
| Češka | 872 809 |
| Danska | 880 384 |
| Njemačka | 5 018 395 |
| Estonija | 169 366 |
| Irska | 1 211 066 |
| Grčka | 1 931 177 |
| Španjolska | 4 893 433 |
| Francuska | 7 189 541 |
| Hrvatska | 316 245 |
| Italija | 3 704 337 |
| Cipar | 48 643 |
| Latvija | 280 154 |
| Litva | 517 028 |
| Luksemburg | 33 432 |
| Mađarska | 1 269 158 |
| Malta | 5 244 |
| Nizozemska | 732 370 |
| Austrija | 691 738 |
| Poljska | 3 450 512 |
| Portugal | 599 355 |
| Rumunjska | 1 903 195 |
| Slovenija | 134 278 |
| Slovačka | 451 659 |
| Finska | 524 631 |
| Švedska | 699 768 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 205 243” |

2.

Prilog VIII.c zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG VIII.c

Nacionalne gornje granice iz članka 72.a stavka 6.i članka 125.a stavka 5.

(u tisućama EUR)

Belgija

505 266

Bugarska

796 292

Češka

872 809

Danska

880 384

Njemačka

5 018 395

Estonija

169 366

Irska

1 211 066

Grčka

1 931 177

Španjolska

4 893 433

Francuska

7 189 541

Hrvatska

316 245

Italija

3 704 337

Cipar

48 643

Latvija

280 154

Litva

517 028

Luksemburg

33 432

Mađarska

1 269 158

Malta

5 244

Nizozemska

732 370

Austrija

691 738

Poljska

3 450 512

Portugal

599 355

Rumunjska

1 903 195

Slovenija

134 278

Slovačka

451 659

Finska

524 631

Švedska

699 768

Ujedinjena Kraljevina

3 205 243”

---

PRILOG II.

Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG I.

RASPODJELA POTPORE UNIJE ZA RURALNI RAZVOJ (2014.–2020.)

| (tekuće cijene u EUR) |
| --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | UKUPNO 2014.–2020. |
| Belgija | 78 342 401 | 78 499 837 | 78 660 375 | 78 824 076 | 78 991 202 | 79 158 713 | 79 314 155 | 551 790 759 |
| Bugarska | 335 499 038 | 335 057 822 | 334 607 538 | 334 147 994 | 333 680 052 | 333 187 306 | 332 604 216 | 2 338 783 966 |
| Češka | 314 349 445 | 312 969 048 | 311 560 782 | 310 124 078 | 308 659 490 | 307 149 050 | 305 522 103 | 2 170 333 996 |
| Danska | 90 287 658 | 90 168 920 | 90 047 742 | 89 924 072 | 89 798 142 | 89 665 537 | 89 508 619 | 629 400 690 |
| Njemačka | 1 221 378 847 | 1 219 851 936 | 1 175 693 642 | 1 174 103 302 | 1 172 483 899 | 1 170 778 658 | 1 168 760 766 | 8 303 051 050 |
| Estonija | 103 626 144 | 103 651 030 | 103 676 345 | 103 702 093 | 103 728 583 | 103 751 180 | 103 751 183 | 725 886 558 |
| Irska | 313 148 955 | 313 059 463 | 312 967 965 | 312 874 411 | 312 779 690 | 312 669 355 | 312 485 314 | 2 189 985 153 |
| Grčka | 605 051 830 | 604 533 693 | 604 004 906 | 603 465 245 | 602 915 722 | 602 337 071 | 601 652 326 | 4 223 960 793 |
| Španjolska | 1 187 488 617 | 1 186 425 595 | 1 185 344 141 | 1 184 244 005 | 1 183 112 678 | 1 182 137 718 | 1 182 076 067 | 8 290 828 821 |
| Francuska | 1 404 875 907 | 1 635 877 165 | 1 663 306 545 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Hrvatska | 332 167 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | 1 480 213 402 | 1 483 373 476 | 1 486 595 990 | 1 489 882 162 | 1 493 236 530 | 1 496 609 799 | 1 499 799 408 | 10 429 710 767 |
| Cipar | 18 895 839 | 18 893 552 | 18 891 207 | 18 888 801 | 18 886 389 | 18 883 108 | 18 875 481 | 132 214 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 001 059 | 155 030 289 | 157 056 528 | 159 093 589 | 161 099 517 | 1 074 576 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luksemburg | 14 226 474 | 14 272 231 | 14 318 896 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Mađarska | 495 668 727 | 495 016 871 | 494 351 618 | 493 672 684 | 492 981 342 | 492 253 356 | 491 391 895 | 3 455 336 493 |
| Malta | 13 880 143 | 13 965 035 | 13 938 619 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemska | 87 118 078 | 87 003 509 | 86 886 585 | 86 767 256 | 86 645 747 | 86 517 797 | 86 366 388 | 607 305 360 |
| Austrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poljska | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 174 010 059 | 1 172 398 238 | 1 170 756 130 | 1 169 026 987 | 1 166 981 202 | 8 598 280 814 |
| Portugal | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 775 888 | 579 674 001 | 580 591 241 | 581 504 133 | 582 317 022 | 4 057 788 374 |
| Rumunjska | 1 149 848 554 | 1 148 336 385 | 1 146 793 135 | 1 145 218 149 | 1 143 614 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 015 663 402 |
| Slovenija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovačka | 271 154 575 | 213 101 979 | 212 815 053 | 212 522 644 | 212 225 447 | 211 912 203 | 211 540 943 | 1 545 272 844 |
| Finska | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedska | 257 858 535 | 258 014 757 | 249 173 940 | 249 336 135 | 249 502 108 | 249 660 989 | 249 768 786 | 1 763 315 250 |
| Ujedinjena Kraljevina | 667 773 873 | 752 322 030 | 752 139 156 | 751 939 938 | 751 702 511 | 751 876 113 | 752 375 870 | 5 180 129 491 |
| Ukupno EU-28 | 13 970 049 060 | 13 796 873 677 | 13 773 017 488 | 13 775 753 697 | 13 778 486 509 | 13 781 886 137 | 13 785 415 797 | 96 661 482 365 |
| |
| Tehnička pomoć | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Ukupno | 14 004 179 759 | 13 831 005 654 | 13 807 150 767 | 13 809 888 305 | 13 812 622 473 | 13 816 023 483 | 13 819 554 553 | 96 900 424 994” |

(tekuće cijene u EUR)

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

UKUPNO 2014.–2020.

Belgija

78 342 401

78 499 837

78 660 375

78 824 076

78 991 202

79 158 713

79 314 155

551 790 759

Bugarska

335 499 038

335 057 822

334 607 538

334 147 994

333 680 052

333 187 306

332 604 216

2 338 783 966

Češka

314 349 445

312 969 048

311 560 782

310 124 078

308 659 490

307 149 050

305 522 103

2 170 333 996

Danska

90 287 658

90 168 920

90 047 742

89 924 072

89 798 142

89 665 537

89 508 619

629 400 690

Njemačka

1 221 378 847

1 219 851 936

1 175 693 642

1 174 103 302

1 172 483 899

1 170 778 658

1 168 760 766

8 303 051 050

Estonija

103 626 144

103 651 030

103 676 345

103 702 093

103 728 583

103 751 180

103 751 183

725 886 558

Irska

313 148 955

313 059 463

312 967 965

312 874 411

312 779 690

312 669 355

312 485 314

2 189 985 153

Grčka

605 051 830

604 533 693

604 004 906

603 465 245

602 915 722

602 337 071

601 652 326

4 223 960 793

Španjolska

1 187 488 617

1 186 425 595

1 185 344 141

1 184 244 005

1 183 112 678

1 182 137 718

1 182 076 067

8 290 828 821

Francuska

1 404 875 907

1 635 877 165

1 663 306 545

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Hrvatska

332 167 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

1 480 213 402

1 483 373 476

1 486 595 990

1 489 882 162

1 493 236 530

1 496 609 799

1 499 799 408

10 429 710 767

Cipar

18 895 839

18 893 552

18 891 207

18 888 801

18 886 389

18 883 108

18 875 481

132 214 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 001 059

155 030 289

157 056 528

159 093 589

161 099 517

1 074 576 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luksemburg

14 226 474

14 272 231

14 318 896

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Mađarska

495 668 727

495 016 871

494 351 618

493 672 684

492 981 342

492 253 356

491 391 895

3 455 336 493

Malta

13 880 143

13 965 035

13 938 619

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemska

87 118 078

87 003 509

86 886 585

86 767 256

86 645 747

86 517 797

86 366 388

607 305 360

Austrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poljska

1 569 517 638

1 175 590 560

1 174 010 059

1 172 398 238

1 170 756 130

1 169 026 987

1 166 981 202

8 598 280 814

Portugal

577 031 070

577 895 019

578 775 888

579 674 001

580 591 241

581 504 133

582 317 022

4 057 788 374

Rumunjska

1 149 848 554

1 148 336 385

1 146 793 135

1 145 218 149

1 143 614 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 015 663 402

Slovenija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovačka

271 154 575

213 101 979

212 815 053

212 522 644

212 225 447

211 912 203

211 540 943

1 545 272 844

Finska

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedska

257 858 535

258 014 757

249 173 940

249 336 135

249 502 108

249 660 989

249 768 786

1 763 315 250

Ujedinjena Kraljevina

667 773 873

752 322 030

752 139 156

751 939 938

751 702 511

751 876 113

752 375 870

5 180 129 491

Ukupno EU-28

13 970 049 060

13 796 873 677

13 773 017 488

13 775 753 697

13 778 486 509

13 781 886 137

13 785 415 797

96 661 482 365

Tehnička pomoć

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Ukupno

14 004 179 759

13 831 005 654

13 807 150 767

13 809 888 305

13 812 622 473

13 816 023 483

13 819 554 553

96 900 424 994”

---

PRILOG III.

Prilozi II., III. i VI. Uredbi (EU) br. 1307/2013 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilozi II. i III. zamjenjuju se sljedećim:„
  PRILOG II.
  Nacionalne gornje granice iz članka 6.











  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Kalendarska godina | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Belgija | 536 076 | 528 124 | 520 170 | 512 718 | 505 266 | 505 266 |
| Bugarska | 721 251 | 792 449 | 793 226 | 794 759 | 796 292 | 796 292 |
| Češka | 874 484 | 873 671 | 872 830 | 872 819 | 872 809 | 872 809 |
| Danska | 916 580 | 907 108 | 897 625 | 889 004 | 880 384 | 880 384 |
| Njemačka | 5 144 264 | 5 110 446 | 5 076 522 | 5 047 458 | 5 018 395 | 5 018 395 |
| Estonija | 121 870 | 133 701 | 145 504 | 157 435 | 169 366 | 169 366 |
| Irska | 1 215 003 | 1 213 470 | 1 211 899 | 1 211 482 | 1 211 066 | 1 211 066 |
| Grčka | 2 023 122 | 1 999 116 | 1 975 083 | 1 953 129 | 1 931 177 | 1 931 177 |
| Španjolska | 4 842 658 | 4 851 682 | 4 866 665 | 4 880 049 | 4 893 433 | 4 893 433 |
| Francuska | 7 302 140 | 7 270 670 | 7 239 017 | 7 214 279 | 7 189 541 | 7 437 200 |
| Hrvatska (1) | 183 035 | 202 065 | 240 125 | 278 185 | 316 245 | 304 479 |
| Italija | 3 902 039 | 3 850 805 | 3 799 540 | 3 751 937 | 3 704 337 | 3 704 337 |
| Cipar | 50 784 | 50 225 | 49 666 | 49 155 | 48 643 | 48 643 |
| Latvija | 181 044 | 205 764 | 230 431 | 255 292 | 280 154 | 302 754 |
| Litva | 417 890 | 442 510 | 467 070 | 492 049 | 517 028 | 517 028 |
| Luksemburg | 33 604 | 33 546 | 33 487 | 33 460 | 33 432 | 33 432 |
| Mađarska | 1 271 593 | 1 270 410 | 1 269 187 | 1 269 172 | 1 269 158 | 1 269 158 |
| Malta | 5 241 | 5 241 | 5 242 | 5 243 | 5 244 | 4 690 |
| Nizozemska | 780 815 | 768 340 | 755 862 | 744 116 | 732 370 | 732 370 |
| Austrija | 693 065 | 692 421 | 691 754 | 691 746 | 691 738 | 691 738 |
| Poljska | 3 378 604 | 3 395 300 | 3 411 854 | 3 431 236 | 3 450 512 | 3 061 518 |
| Portugal | 565 816 | 573 954 | 582 057 | 590 706 | 599 355 | 599 355 |
| Rumunjska | 1 629 889 | 1 813 795 | 1 842 446 | 1 872 821 | 1 903 195 | 1 903 195 |
| Slovenija | 137 987 | 136 997 | 136 003 | 135 141 | 134 278 | 134 278 |
| Slovačka | 438 299 | 441 478 | 444 636 | 448 155 | 451 659 | 394 385 |
| Finska | 523 333 | 523 422 | 523 493 | 524 062 | 524 631 | 524 631 |
| Švedska | 696 890 | 697 295 | 697 678 | 698 723 | 699 768 | 699 768 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 173 324 | 3 179 880 | 3 186 319 | 3 195 781 | 3 205 243 | 3 591 683 |

1.

Prilozi II. i III. zamjenjuju se sljedećim:

PRILOG II.

Nacionalne gornje granice iz članka 6.

(u tisućama EUR)

Kalendarska godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Belgija

536 076

528 124

520 170

512 718

505 266

505 266

Bugarska

721 251

792 449

793 226

794 759

796 292

796 292

Češka

874 484

873 671

872 830

872 819

872 809

872 809

Danska

916 580

907 108

897 625

889 004

880 384

880 384

Njemačka

5 144 264

5 110 446

5 076 522

5 047 458

5 018 395

5 018 395

Estonija

121 870

133 701

145 504

157 435

169 366

169 366

Irska

1 215 003

1 213 470

1 211 899

1 211 482

1 211 066

1 211 066

Grčka

2 023 122

1 999 116

1 975 083

1 953 129

1 931 177

1 931 177

Španjolska

4 842 658

4 851 682

4 866 665

4 880 049

4 893 433

4 893 433

Francuska

7 302 140

7 270 670

7 239 017

7 214 279

7 189 541

7 437 200

Hrvatska (1)

183 035

202 065

240 125

278 185

316 245

304 479

Italija

3 902 039

3 850 805

3 799 540

3 751 937

3 704 337

3 704 337

Cipar

50 784

50 225

49 666

49 155

48 643

48 643

Latvija

181 044

205 764

230 431

255 292

280 154

302 754

Litva

417 890

442 510

467 070

492 049

517 028

517 028

Luksemburg

33 604

33 546

33 487

33 460

33 432

33 432

Mađarska

1 271 593

1 270 410

1 269 187

1 269 172

1 269 158

1 269 158

Malta

5 241

5 241

5 242

5 243

5 244

4 690

Nizozemska

780 815

768 340

755 862

744 116

732 370

732 370

Austrija

693 065

692 421

691 754

691 746

691 738

691 738

Poljska

3 378 604

3 395 300

3 411 854

3 431 236

3 450 512

3 061 518

Portugal

565 816

573 954

582 057

590 706

599 355

599 355

Rumunjska

1 629 889

1 813 795

1 842 446

1 872 821

1 903 195

1 903 195

Slovenija

137 987

136 997

136 003

135 141

134 278

134 278

Slovačka

438 299

441 478

444 636

448 155

451 659

394 385

Finska

523 333

523 422

523 493

524 062

524 631

524 631

Švedska

696 890

697 295

697 678

698 723

699 768

699 768

Ujedinjena Kraljevina

3 173 324

3 179 880

3 186 319

3 195 781

3 205 243

3 591 683

PRILOG III.

Neto gornje granice iz članka 7.

| (u milijunima EUR) |
| --- |
| Kalendarska godina | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Belgija | 536,1 | 528,1 | 520,2 | 512,7 | 505,3 | 505,3 |
| Bugarska | 723,6 | 795,1 | 795,8 | 797,4 | 798,9 | 798,9 |
| Češka | 874,5 | 873,7 | 872,8 | 872,8 | 872,8 | 872,8 |
| Danska | 916,6 | 907,1 | 897,6 | 889,0 | 880,4 | 880,4 |
| Njemačka | 5 144,3 | 5 110,4 | 5 076,5 | 5 047,5 | 5 018,4 | 5 018,4 |
| Estonija | 121,9 | 133,7 | 145,5 | 157,4 | 169,4 | 169,4 |
| Irska | 1 215,0 | 1 213,5 | 1 211,9 | 1 211,5 | 1 211,1 | 1 211,1 |
| Grčka | 2 211,0 | 2 187,0 | 2 162,9 | 2 141,0 | 2 119,0 | 2 119,0 |
| Španjolska | 4 903,6 | 4 912,6 | 4 927,6 | 4 941,0 | 4 954,4 | 4 954,4 |
| Francuska | 7 302,1 | 7 270,7 | 7 239,0 | 7 214,3 | 7 189,5 | 7 437,2 |
| Hrvatska (2) | 183,0 | 202,1 | 240,1 | 278,2 | 316,2 | 304,5 |
| Italija | 3 902,0 | 3 850,8 | 3 799,5 | 3 751,9 | 3 704,3 | 3 704,3 |
| Cipar | 50,8 | 50,2 | 49,7 | 49,2 | 48,6 | 48,6 |
| Latvija | 181,0 | 205,8 | 230,4 | 255,3 | 280,2 | 302,8 |
| Litva | 417,9 | 442,5 | 467,1 | 492,0 | 517,0 | 517,0 |
| Luksemburg | 33,6 | 33,5 | 33,5 | 33,5 | 33,4 | 33,4 |
| Mađarska | 1 271,6 | 1 270,4 | 1 269,2 | 1 269,2 | 1 269,2 | 1 269,2 |
| Malta | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 4,7 |
| Nizozemska | 780,8 | 768,3 | 755,9 | 744,1 | 732,4 | 732,4 |
| Austrija | 693,1 | 692,4 | 691,8 | 691,7 | 691,7 | 691,7 |
| Poljska | 3 378,6 | 3 395,3 | 3 411,9 | 3 431,2 | 3 450,5 | 3 061,5 |
| Portugal | 566,0 | 574,1 | 582,2 | 590,9 | 599,5 | 599,5 |
| Rumunjska | 1 629,9 | 1 813,8 | 1 842,4 | 1 872,8 | 1 903,2 | 1 903,2 |
| Slovenija | 138,0 | 137,0 | 136,0 | 135,1 | 134,3 | 134,3 |
| Slovačka | 438,3 | 441,5 | 444,6 | 448,2 | 451,7 | 394,4 |
| Finska | 523,3 | 523,4 | 523,5 | 524,1 | 524,6 | 524,6 |
| Švedska | 696,9 | 697,3 | 697,7 | 698,7 | 699,8 | 699,8 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 173,3 | 3 179,9 | 3 186,3 | 3 195,8 | 3 205,2 | 3 591,7 |

(u milijunima EUR)

Kalendarska godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Belgija

536,1

528,1

520,2

512,7

505,3

505,3

Bugarska

723,6

795,1

795,8

797,4

798,9

798,9

Češka

874,5

873,7

872,8

872,8

872,8

872,8

Danska

916,6

907,1

897,6

889,0

880,4

880,4

Njemačka

5 144,3

5 110,4

5 076,5

5 047,5

5 018,4

5 018,4

Estonija

121,9

133,7

145,5

157,4

169,4

169,4

Irska

1 215,0

1 213,5

1 211,9

1 211,5

1 211,1

1 211,1

Grčka

2 211,0

2 187,0

2 162,9

2 141,0

2 119,0

2 119,0

Španjolska

4 903,6

4 912,6

4 927,6

4 941,0

4 954,4

4 954,4

Francuska

7 302,1

7 270,7

7 239,0

7 214,3

7 189,5

7 437,2

Hrvatska (2)

183,0

202,1

240,1

278,2

316,2

304,5

Italija

3 902,0

3 850,8

3 799,5

3 751,9

3 704,3

3 704,3

Cipar

50,8

50,2

49,7

49,2

48,6

48,6

Latvija

181,0

205,8

230,4

255,3

280,2

302,8

Litva

417,9

442,5

467,1

492,0

517,0

517,0

Luksemburg

33,6

33,5

33,5

33,5

33,4

33,4

Mađarska

1 271,6

1 270,4

1 269,2

1 269,2

1 269,2

1 269,2

Malta

5,2

5,2

5,2

5,2

5,2

4,7

Nizozemska

780,8

768,3

755,9

744,1

732,4

732,4

Austrija

693,1

692,4

691,8

691,7

691,7

691,7

Poljska

3 378,6

3 395,3

3 411,9

3 431,2

3 450,5

3 061,5

Portugal

566,0

574,1

582,2

590,9

599,5

599,5

Rumunjska

1 629,9

1 813,8

1 842,4

1 872,8

1 903,2

1 903,2

Slovenija

138,0

137,0

136,0

135,1

134,3

134,3

Slovačka

438,3

441,5

444,6

448,2

451,7

394,4

Finska

523,3

523,4

523,5

524,1

524,6

524,6

Švedska

696,9

697,3

697,7

698,7

699,8

699,8

Ujedinjena Kraljevina

3 173,3

3 179,9

3 186,3

3 195,8

3 205,2

3 591,7

| 2. | Prilog VI. zamjenjuje se sljedećim:

  „PRILOG VI.
  Financijske odredbe koje se odnose na Hrvatsku iz članaka 10. i 19.






  A. | Iznos za primjenu članka 10. stavka 1. točke (a):
  380 599 000 EUR |
| --- | --- | --- |

2.

Prilog VI. zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG VI.

Financijske odredbe koje se odnose na Hrvatsku iz članaka 10. i 19.

A.

Iznos za primjenu članka 10. stavka 1. točke (a):

380 599 000 EUR

| B. | Ukupni iznosi komplementarnih nacionalnih izravnih plaćanja iz članka 19. stavka 3.:











  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | 2021. |
| 247 390 | 228 360 | 190 300 | 152 240 | 114 180 | 76 120 | 38 060” |

B.

Ukupni iznosi komplementarnih nacionalnih izravnih plaćanja iz članka 19. stavka 3.:

(u tisućama EUR)

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

2021.

247 390

228 360

190 300

152 240

114 180

76 120

38 060”

---

(1)  Za Hrvatsku nacionalna gornja granica iznosi 342 539 000 EUR za kalendarsku godinu 2021. i 380 599 000 za 2022.

1

(2)  Za Hrvatsku neto gornja granica iznosi 342 539 000 EUR za kalendarsku godinu 2021. i 380 599 000 EUR za 2022.

2

---

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 995/2014

оd 18. rujna 2014.

o zabrani ribolova plavog manjića u Uniji i međunarodnim vodama u zonama II. i IV. za plovila koja plove pod zastavom Irske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2014. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Glavna direktorica za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 43/2014 od 20. siječnja 2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.1.2014., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 29/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stok | BLI/24- |
| Vrsta | Plavi manjić (Molva dypterygia) |
| Zona | Vode Unije i međunarodne vode u zonama II. i IV. |
| Datum zabrane | 28.8.2014. |

Br.

29/TQ43

Država članica

Irska

Stok

BLI/24-

Vrsta

Plavi manjić (Molva dypterygia)

Zona

Vode Unije i međunarodne vode u zonama II. i IV.

Datum zabrane

28.8.2014.

---

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 996/2014

оd 18. rujna 2014.

o zabrani ribolova plavog manjića u Uniji i međunarodnim vodama u zonama V.b, VI. i VII. za plovila koja plove pod zastavom Irske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2014. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Glavna direktorica za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 43/2014 od 20. siječnja 2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.1.2014., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 30/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stok | BLI/5B67- |
| Vrsta | Plavi manjić (Molva dypterygia) |
| Zona | Vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. |
| Datum zabrane | 28.8.2014. |

Br.

30/TQ43

Država članica

Irska

Stok

BLI/5B67-

Vrsta

Plavi manjić (Molva dypterygia)

Zona

Vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII.

Datum zabrane

28.8.2014.

---

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 997/2014

оd 19. rujna 2014.

o zabrani ribolova škarpine u vodama Unije i međunarodnim vodama u zoni V. te u međunarodnim vodama u zonama XII. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Irske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2014. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Glavna direktorica za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 43/2014 od 20. siječnja 2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.1.2014., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 31/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stok | RED/51214D |
| Vrsta | Škarpina (Sebastes spp.) |
| Zona | Vode Unije i međunarodne vode u zoni V. te međunarodne vode u zonama XII. i XIV. |
| Datum zabrane | 28.8.2014. |

Br.

31/TQ43

Država članica

Irska

Stok

RED/51214D

Vrsta

Škarpina (Sebastes spp.)

Zona

Vode Unije i međunarodne vode u zoni V. te međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

Datum zabrane

28.8.2014.

---

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 998/2014

оd 22. rujna 2014.

o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g za plovila koja plove pod zastavom Irske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 43/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2014.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2014.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2014. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Glavna direktorica za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 43/2014 od 20. siječnja 2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.1.2014., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 27/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stok | PLE/7FG |
| Vrsta | Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VII.f i VII.g |
| Datum zabrane | 28.8.2014. |

Br.

27/TQ43

Država članica

Irska

Stok

PLE/7FG

Vrsta

Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa)

Zona

VII.f i VII.g

Datum zabrane

28.8.2014.

---

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/19

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 999/2014

оd 23. rujna 2014.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2. i 5.,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2022/95 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. U skladu s daljnjim ispitnim postupkom kojim je utvrđeno da su carine bile apsorbirane, mjere su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 663/98 (3). Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i prve privremene revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 658/2002 (4) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 47,07 EUR po toni na uvoz amonijeva nitrata obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. Zatim je provedena privremena revizija opsega proizvoda u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe te je Uredbom Vijeća (EZ) br. 945/2005 (5) uvedena konačna antidampinška pristojba u rasponu između 41,42 EUR po toni i 47,07 EUR po toni na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20, podrijetlom iz Rusije. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2022/95 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. U skladu s daljnjim ispitnim postupkom kojim je utvrđeno da su carine bile apsorbirane, mjere su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 663/98 (3). Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i prve privremene revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 658/2002 (4) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 47,07 EUR po toni na uvoz amonijeva nitrata obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. Zatim je provedena privremena revizija opsega proizvoda u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe te je Uredbom Vijeća (EZ) br. 945/2005 (5) uvedena konačna antidampinška pristojba u rasponu između 41,42 EUR po toni i 47,07 EUR po toni na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20, podrijetlom iz Rusije.

| (2) | Nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera i druge privremene djelomične revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 (6) zadržalo mjere na snazi. Pristojba nije izmijenjena, osim za grupaciju EuroChem (7), za koju je fiksni iznos pristojbe iznosio između 28,88 EUR i 32,82 EUR po toni. |
| --- | --- |

(2)

Nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera i druge privremene djelomične revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 (6) zadržalo mjere na snazi. Pristojba nije izmijenjena, osim za grupaciju EuroChem (7), za koju je fiksni iznos pristojbe iznosio između 28,88 EUR i 32,82 EUR po toni.

| (3) | Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/577/EZ (8) ponude za preuzimanje obveza s kvantitativnim pragom od ruskih proizvođača JSC Acron i JSC Dorogobuzh, članova društva Acron Holding (pod zajedničkim nazivom „Acron”) te od grupacije EuroChem. Komisija je Odlukom 2012/629/EU (9) odbila ponudu za preuzimanje obveze grupacije EuroChem zbog nepraktičnosti preuzimanja obveze. |
| --- | --- |

(3)

Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/577/EZ (8) ponude za preuzimanje obveza s kvantitativnim pragom od ruskih proizvođača JSC Acron i JSC Dorogobuzh, članova društva Acron Holding (pod zajedničkim nazivom „Acron”) te od grupacije EuroChem. Komisija je Odlukom 2012/629/EU (9) odbila ponudu za preuzimanje obveze grupacije EuroChem zbog nepraktičnosti preuzimanja obveze.

| (4) | Presudom od 10. rujna 2008. (10), čije je tumačenje dano presudom od 9. srpnja 2009. (11), Opći sud poništio je Uredbu (EZ) br. 945/2005 u odnosu na društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat („Kirovo”), koje je dio grupacije OJSC UCC UralChem („UralChem”). Vijeće je Uredbom (EZ) br. 989/2009 (12) u skladu s time izmijenilo Uredbu (EZ) br. 661/2008. Posljedično, za društvo Kirovo antidampinška pristojba (u iznosu od 47,07 EUR po toni) primjenjuje se samo na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90. |
| --- | --- |

(4)

Presudom od 10. rujna 2008. (10), čije je tumačenje dano presudom od 9. srpnja 2009. (11), Opći sud poništio je Uredbu (EZ) br. 945/2005 u odnosu na društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat („Kirovo”), koje je dio grupacije OJSC UCC UralChem („UralChem”). Vijeće je Uredbom (EZ) br. 989/2009 (12) u skladu s time izmijenilo Uredbu (EZ) br. 661/2008. Posljedično, za društvo Kirovo antidampinška pristojba (u iznosu od 47,07 EUR po toni) primjenjuje se samo na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90.

1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (5) | Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (13) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je 28. ožujka 2013. podnijelo Unijino udruženje proizvođača umjetnih gnojiva, Fertilizers Europe („podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (13) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je 28. ožujka 2013. podnijelo Unijino udruženje proizvođača umjetnih gnojiva, Fertilizers Europe („podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Uniji.

| (6) | Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka i ponavljanja dampinga te štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka i ponavljanja dampinga te štete za industriju Unije.

| (7) | Nakon objave Rusko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva („RFPA”) tvrdilo je da zahtjev za reviziju podupire tek jedan udjel proizvođača iz Unije koji proizvode tip amonijeva nitrata za gnojiva („FGAN”) i da proizvođači svih tipova amonijeva nitrata i drugih gnojiva od amonijeva nitrata čine trostruko veći obujam od podnositelja zahtjeva. Međutim taj je zahtjev neutemeljen jer su podnositelj zahtjeva i dionici koji podupiru zahtjev proizvođači FGAN-a te drugih proizvoda obuhvaćenih ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga zahtjev nisu podupirali samo proizvođači FGAN-a, nego i proizvođači drugih vrsta dotičnog proizvoda te je ispunjen kvantitativni prag za pokretanje revizije. |
| --- | --- |

(7)

Nakon objave Rusko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva („RFPA”) tvrdilo je da zahtjev za reviziju podupire tek jedan udjel proizvođača iz Unije koji proizvode tip amonijeva nitrata za gnojiva („FGAN”) i da proizvođači svih tipova amonijeva nitrata i drugih gnojiva od amonijeva nitrata čine trostruko veći obujam od podnositelja zahtjeva. Međutim taj je zahtjev neutemeljen jer su podnositelj zahtjeva i dionici koji podupiru zahtjev proizvođači FGAN-a te drugih proizvoda obuhvaćenih ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga zahtjev nisu podupirali samo proizvođači FGAN-a, nego i proizvođači drugih vrsta dotičnog proizvoda te je ispunjen kvantitativni prag za pokretanje revizije.

1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (8) | Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 12. srpnja 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije („obavijest o pokretanju revizije”) (14) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 12. srpnja 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije („obavijest o pokretanju revizije”) (14) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (9) | Udruženje RFPA dostavilo je primjedbe koje su se odnosile na mjere na snazi i osporilo njihovu zakonitost prije pokretanja ispitnog postupka. Ta je strana tvrdila i da ne postoji temelj za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na osnovi podataka poslanih Komisiji prije pokretanja revizije u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(9)

Udruženje RFPA dostavilo je primjedbe koje su se odnosile na mjere na snazi i osporilo njihovu zakonitost prije pokretanja ispitnog postupka. Ta je strana tvrdila i da ne postoji temelj za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na osnovi podataka poslanih Komisiji prije pokretanja revizije u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera.

| (10) | Službe Komisije toj su zainteresiranoj strani odgovorile da stavove koje su izrazile strane koje nisu podnositelj zahtjeva detaljno ispituju tek nakon pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(10)

Službe Komisije toj su zainteresiranoj strani odgovorile da stavove koje su izrazile strane koje nisu podnositelj zahtjeva detaljno ispituju tek nakon pokretanja ispitnog postupka.

| (11) | Ista ta zainteresirana strana zatražila je i pristup zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u verziji od 28. ožujka 2013., kako je navedeno u obavijesti o pokretanju revizije, te pristup pismu za dopunu podataka koje su službe Komisije izdale podnositeljima zahtjeva u pogledu njihova zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kako bi mogli uspješnije ostvarivati svoja prava na obranu. Službe Komisije obavijestile su tu zainteresiranu stranu da se odluka o pokretanju ispitnog postupka temeljila samo na pročišćenoj verziji zahtjeva koja uključuje odgovor na pismo za dopunu podataka. Ranije verzije i nacrti nisu bitni. Stoga uskraćivanje pristupa početnoj verziji i pismu ne bi predstavljalo kršenje prava na obranu te strane. Strana je od službenika za saslušanja za GU za trgovinu zatražila da intervenira u pogledu tog navodnog kršenja prava na obranu. Službenik za saslušanja podržao je stav službi Komisije 4. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(11)

Ista ta zainteresirana strana zatražila je i pristup zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u verziji od 28. ožujka 2013., kako je navedeno u obavijesti o pokretanju revizije, te pristup pismu za dopunu podataka koje su službe Komisije izdale podnositeljima zahtjeva u pogledu njihova zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kako bi mogli uspješnije ostvarivati svoja prava na obranu. Službe Komisije obavijestile su tu zainteresiranu stranu da se odluka o pokretanju ispitnog postupka temeljila samo na pročišćenoj verziji zahtjeva koja uključuje odgovor na pismo za dopunu podataka. Ranije verzije i nacrti nisu bitni. Stoga uskraćivanje pristupa početnoj verziji i pismu ne bi predstavljalo kršenje prava na obranu te strane. Strana je od službenika za saslušanja za GU za trgovinu zatražila da intervenira u pogledu tog navodnog kršenja prava na obranu. Službenik za saslušanja podržao je stav službi Komisije 4. ožujka 2014.

| (12) | Zainteresirana strana zatražila je i pristup zahtjevima za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koji se odnose na druga dva različita postupka. Strana je tvrdila da su ti zahtjevi odbijeni kao neutemeljeni i da bi, odobri li joj se pristup tim dokumentima, mogla usporediti okolnosti tih dvaju predmeta s trenutačnom revizijom, razumjeti Komisijinu analizu dostatnosti zahtjeva u svakom predmetu i zahvaljujući tome na odgovarajući način ostvariti svoje prava na obranu. Strana je od službi Komisije primila sva objašnjenja, a službenik za saslušanja podržao je stav službi Komisije 4. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirana strana zatražila je i pristup zahtjevima za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koji se odnose na druga dva različita postupka. Strana je tvrdila da su ti zahtjevi odbijeni kao neutemeljeni i da bi, odobri li joj se pristup tim dokumentima, mogla usporediti okolnosti tih dvaju predmeta s trenutačnom revizijom, razumjeti Komisijinu analizu dostatnosti zahtjeva u svakom predmetu i zahvaljujući tome na odgovarajući način ostvariti svoje prava na obranu. Strana je od službi Komisije primila sva objašnjenja, a službenik za saslušanja podržao je stav službi Komisije 4. ožujka 2014.

1.4.   Ispitni postupak

1.4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (13) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom i ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 30. lipnja 2013. („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(13)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom i ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 30. lipnja 2013. („razmatrano razdoblje”).

| (14) | Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera koja je dovela do Uredbe (EZ) br. 661/2008 došlo do neopravdane promjene metodologije s obzirom na to da je razmatrano razdoblje u toj reviziji bilo duže. |
| --- | --- |

(14)

Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera koja je dovela do Uredbe (EZ) br. 661/2008 došlo do neopravdane promjene metodologije s obzirom na to da je razmatrano razdoblje u toj reviziji bilo duže.

| (15) | Komisija smatra da se okolnosti koje je navelo udruženje RFPA ne mogu smatrati promjenom metodologije za potrebe članka 11. stavka 9. Osnovne uredbe. U svakom slučaju, potrebno je napomenuti sljedeće. U skladu je s praksom Komisije da razmatranim razdobljem obično budu obuhvaćeni RIPR i tri kalendarske godine prije RIPR-a, osim ako je samim RIPR-om obuhvaćen znatan dio prethodne kalendarske godine. U potonjoj situaciji iznimno je dopušteno u obzir uzeti četiri kalendarske godine. Tako je bilo u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Ta se tvrdnja stoga odbacuje. |
| --- | --- |

(15)

Komisija smatra da se okolnosti koje je navelo udruženje RFPA ne mogu smatrati promjenom metodologije za potrebe članka 11. stavka 9. Osnovne uredbe. U svakom slučaju, potrebno je napomenuti sljedeće. U skladu je s praksom Komisije da razmatranim razdobljem obično budu obuhvaćeni RIPR i tri kalendarske godine prije RIPR-a, osim ako je samim RIPR-om obuhvaćen znatan dio prethodne kalendarske godine. U potonjoj situaciji iznimno je dopušteno u obzir uzeti četiri kalendarske godine. Tako je bilo u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.

1.4.2.   Strane na koje se odnosi ispitni postupak

| (16) | Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela Rusije („dotična zemlja”), poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela Rusije („dotična zemlja”), poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje.

| (17) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanja Glavne uprave za trgovinu. |
| --- | --- |

(17)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanja Glavne uprave za trgovinu.

1.4.3.   Uzorkovanje

| (18) | U obavijesti o pokretanju revizije Komisija je navela da bi mogla provesti uzorkovanje zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

U obavijesti o pokretanju revizije Komisija je navela da bi mogla provesti uzorkovanje zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

(a)   Uzorkovanje proizvođača iz Unije

| (19) | Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju proizvodnje u Uniji i obujma prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije tijekom RIPR-a. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije sa sjedištem u Francuskoj, Litvi, Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (15), koji su činili oko 42 % proizvodnje u Uniji i 41 % prodaje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju proizvodnje u Uniji i obujma prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije tijekom RIPR-a. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije sa sjedištem u Francuskoj, Litvi, Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (15), koji su činili oko 42 % proizvodnje u Uniji i 41 % prodaje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak.

| (20) | Jedna je zainteresirana strana tvrdila da bi privremeno odabrani uzorak proizvođača iz Unije trebao uključivati samo proizvođače amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 kako je izvorno predviđeno Uredbom (EZ) br. 2022/95, a ne i proizvođače krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 945/2005. |
| --- | --- |

(20)

Jedna je zainteresirana strana tvrdila da bi privremeno odabrani uzorak proizvođača iz Unije trebao uključivati samo proizvođače amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 kako je izvorno predviđeno Uredbom (EZ) br. 2022/95, a ne i proizvođače krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 945/2005.

| (21) | Razlog za tu tvrdnju bila je presuda Prvostupanjskog suda u predmetu T-348/05 iz uvodne izjave 4., na temelju koje je poništena Uredba (EZ) br. 945/2005 kojom je opseg proizvoda proširen u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(21)

Razlog za tu tvrdnju bila je presuda Prvostupanjskog suda u predmetu T-348/05 iz uvodne izjave 4., na temelju koje je poništena Uredba (EZ) br. 945/2005 kojom je opseg proizvoda proširen u usporedbi s početnim ispitnim postupkom.

| (22) | Ta je tvrdnja neutemeljena. Tom je presudom Uredba (EZ) br. 945/2005 poništena samo u pogledu jednog ruskog proizvođača izvoznika. Za sve ostale ruske proizvođače izvoznike primjenjivi opseg proizvoda i dalje je onaj utvrđen u Uredbi (EZ) br. 945/2005. U svakom slučaju, svi proizvođači iz Unije u uzorku proizvode amonijev nitrat trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90. Kruta gnojiva navedena pod drugim oznakama KN proizvodi industrija Unije te su ona jednostavno rezultat dodatnih kemijskih postupaka ili postupaka miješanja radi stvaranja kompozitnih gnojiva, koja se nazivaju i „stabiliziranim gnojivima” ili „smjesama”, uz uvjet da je njihov maseni udio dušika veći od 28 % ili da je njihov maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 %. |
| --- | --- |

(22)

Ta je tvrdnja neutemeljena. Tom je presudom Uredba (EZ) br. 945/2005 poništena samo u pogledu jednog ruskog proizvođača izvoznika. Za sve ostale ruske proizvođače izvoznike primjenjivi opseg proizvoda i dalje je onaj utvrđen u Uredbi (EZ) br. 945/2005. U svakom slučaju, svi proizvođači iz Unije u uzorku proizvode amonijev nitrat trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90. Kruta gnojiva navedena pod drugim oznakama KN proizvodi industrija Unije te su ona jednostavno rezultat dodatnih kemijskih postupaka ili postupaka miješanja radi stvaranja kompozitnih gnojiva, koja se nazivaju i „stabiliziranim gnojivima” ili „smjesama”, uz uvjet da je njihov maseni udio dušika veći od 28 % ili da je njihov maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 %.

| (23) | Stoga je uzorak reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(23)

Stoga je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

(b)   Uzorkovanje uvoznika

| (24) | Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju revizije. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju revizije.

| (25) | Nijedan nepovezani uvoznik nije odgovorio na obrazac za uzorkovanje, zbog čega uzorkovanje nije bilo potrebno. |
| --- | --- |

(25)

Nijedan nepovezani uvoznik nije odgovorio na obrazac za uzorkovanje, zbog čega uzorkovanje nije bilo potrebno.

(c)   Uzorkovanje proizvođača izvoznika iz Rusije

| (26) | Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Rusije zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju revizije. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Rusije pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Rusije zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju revizije. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Rusije pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

| (27) | Osam proizvođača izvoznika iz dotične zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo da budu uključeni u uzorak. Uvoz u Uniju tijekom RIPR-a izvršen je uglavnom u okviru prihvaćenih preuzimanja obveze. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika koje je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Ti su proizvođači imali najveći obujam ukupne izvozne prodaje. Uključivali su dva društva koja su ostvarila izvoznu prodaju u Uniju u okviru preuzimanja obveze tijekom RIPR-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim dotičnim proizvođačima izvoznicima i nadležnim tijelima dotične zemlje. Nije bilo nikakvih primjedaba. Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku. |
| --- | --- |

(27)

Osam proizvođača izvoznika iz dotične zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo da budu uključeni u uzorak. Uvoz u Uniju tijekom RIPR-a izvršen je uglavnom u okviru prihvaćenih preuzimanja obveze. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika koje je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Ti su proizvođači imali najveći obujam ukupne izvozne prodaje. Uključivali su dva društva koja su ostvarila izvoznu prodaju u Uniju u okviru preuzimanja obveze tijekom RIPR-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim dotičnim proizvođačima izvoznicima i nadležnim tijelima dotične zemlje. Nije bilo nikakvih primjedaba. Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku.

| (28) | Komisija je za uzorak odabrala sljedeća četiri društva:






  — | Acron, |
| --- | --- | --- |

(28)

Komisija je za uzorak odabrala sljedeća četiri društva:

—

Acron,

| — | EuroChem, |
| --- | --- |

—

EuroChem,

| — | UralChem, |
| --- | --- |

—

UralChem,

| — | OJSC SBU Azot („SBU Azot”). |
| --- | --- |

—

OJSC SBU Azot („SBU Azot”).

| (29) | Uzorak je činilo 88 % ukupnog obujma izvozne prodaje iz Rusije (u Uniju i treće zemlje) tijekom RIPR-a na temelju odgovora na obrasce za uzorkovanje. |
| --- | --- |

(29)

Uzorak je činilo 88 % ukupnog obujma izvozne prodaje iz Rusije (u Uniju i treće zemlje) tijekom RIPR-a na temelju odgovora na obrasce za uzorkovanje.

1.4.4.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (30) | Komisija je poslala upitnike svim ruskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i trgovinskim udruženjima koji su joj se javili unutar rokova određenih u obavijesti o pokretanju revizije. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je poslala upitnike svim ruskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i trgovinskim udruženjima koji su joj se javili unutar rokova određenih u obavijesti o pokretanju revizije.

| (31) | Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju ruskih proizvođača izvoznika u uzorku i četiriju proizvođača iz Unije u uzorku. Jedno trgovinsko udruženje koje predstavlja korisnike, odnosno Nacionalno udruženje poljoprivrednika Engleske i Walesa („NFU”), dostavilo je nepotpun odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(31)

Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju ruskih proizvođača izvoznika u uzorku i četiriju proizvođača iz Unije u uzorku. Jedno trgovinsko udruženje koje predstavlja korisnike, odnosno Nacionalno udruženje poljoprivrednika Engleske i Walesa („NFU”), dostavilo je nepotpun odgovor na upitnik.

| (32) | Od ruskih proizvođača izvoznika samo je društvo Acron dostavilo potpun odgovor na upitnik. Ostala tri društva iz uzorka, odnosno društva EuroChem, UralChem i SBU Azot, dostavila su samo djelomične odgovore u kojima su se zadržali na podatcima o kapacitetu, agregiranim podatcima o prodaji na razini franko tvornica i određenim podatcima o svojem trošku proizvodnje. Komisija na temelju tih djelomičnih odgovora nije mogla u potpunosti provjeriti njihove podatke o prodaji, kao ni njihov trošak proizvodnje. |
| --- | --- |

(32)

Od ruskih proizvođača izvoznika samo je društvo Acron dostavilo potpun odgovor na upitnik. Ostala tri društva iz uzorka, odnosno društva EuroChem, UralChem i SBU Azot, dostavila su samo djelomične odgovore u kojima su se zadržali na podatcima o kapacitetu, agregiranim podatcima o prodaji na razini franko tvornica i određenim podatcima o svojem trošku proizvodnje. Komisija na temelju tih djelomičnih odgovora nije mogla u potpunosti provjeriti njihove podatke o prodaji, kao ni njihov trošak proizvodnje.

| (33) | Komisija je obavijestila tri dotična proizvođača izvoznika u uzorku o svojoj namjeri da primijeni članak 18. Osnovne uredbe u pogledu podataka koje nisu dostavili, a oni su ostvarili svoje pravo na saslušanje sa službenikom za saslušanja. Uz to, u posebnim objavama svakom od triju dotičnih proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je naznačila koje je podatke koje je dostavilo svako društvo upotrijebila u svojoj analizi i koje je podatke smatrala nepotpunima, zbog čega je upotrijebila „raspoložive podatke” u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Točnije, Komisija je upotrijebila agregirane podatke o prodaji na razini franko tvornica umjesto detaljnih podataka na temelju popisa pojedinačnih transakcija. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je obavijestila tri dotična proizvođača izvoznika u uzorku o svojoj namjeri da primijeni članak 18. Osnovne uredbe u pogledu podataka koje nisu dostavili, a oni su ostvarili svoje pravo na saslušanje sa službenikom za saslušanja. Uz to, u posebnim objavama svakom od triju dotičnih proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je naznačila koje je podatke koje je dostavilo svako društvo upotrijebila u svojoj analizi i koje je podatke smatrala nepotpunima, zbog čega je upotrijebila „raspoložive podatke” u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Točnije, Komisija je upotrijebila agregirane podatke o prodaji na razini franko tvornica umjesto detaljnih podataka na temelju popisa pojedinačnih transakcija.

| (34) | Nadalje, jedno je udruženje koje predstavlja uvoznike, Europsko udruženje uvoznika umjetnih gnojiva („EFIA”), zatražilo da ga se smatra zainteresiranom stranom u ime njegovih članova i dostavljenih pisanih primjedbi. Tri pojedinačna uvoznika naznačila su da su obustavili sav uvoz umjetnih gnojiva podrijetlom iz Rusije. |
| --- | --- |

(34)

Nadalje, jedno je udruženje koje predstavlja uvoznike, Europsko udruženje uvoznika umjetnih gnojiva („EFIA”), zatražilo da ga se smatra zainteresiranom stranom u ime njegovih članova i dostavljenih pisanih primjedbi. Tri pojedinačna uvoznika naznačila su da su obustavili sav uvoz umjetnih gnojiva podrijetlom iz Rusije.

| (35) | Pisani podnesci primljeni su i od nekoliko udruženja korisnika, odnosno od Odbora stručnih poljoprivrednih organizacija u EU-u (COPA)/Opće konfederacije poljoprivrednih zadruga u EU-u (COGECA), NFU-a i od francuskih udruženja AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) i AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales). |
| --- | --- |

(35)

Pisani podnesci primljeni su i od nekoliko udruženja korisnika, odnosno od Odbora stručnih poljoprivrednih organizacija u EU-u (COPA)/Opće konfederacije poljoprivrednih zadruga u EU-u (COGECA), NFU-a i od francuskih udruženja AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) i AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).

| (36) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

  Proizvođači iz Unije







  — | AB „ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva, |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije

—

AB „ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,

| — | Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Poljska, |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Poljska,

| — | Grow How UK limited, Ince, Ujedinjena Kraljevina, |
| --- | --- |

—

Grow How UK limited, Ince, Ujedinjena Kraljevina,

| — | YARA France S.A., Francuska. |
| --- | --- |

—

YARA France S.A., Francuska.

Proizvođači izvoznici u Rusiji

| — | JSC Acron, JSC Dorogobuzh, povezani trgovac ZAO Agronova – Bryansk (Acron), |
| --- | --- |

—

JSC Acron, JSC Dorogobuzh, povezani trgovac ZAO Agronova – Bryansk (Acron),

| — | Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot i OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem), |
| --- | --- |

—

Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot i OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),

| — | OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot i Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem), |
| --- | --- |

—

OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot i Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),

| — | Kemerovo JSC „Azot” i LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant” (SBU Azot). |
| --- | --- |

—

Kemerovo JSC „Azot” i LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant” (SBU Azot).

Povezani uvoznik

| — | Agronova Europe AG, Švicarska (povezano s društvom Acron). |
| --- | --- |

—

Agronova Europe AG, Švicarska (povezano s društvom Acron).

1.5.   Objava

| (37) | Komisija je 13. lipnja 2014. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i uzela ih u obzir kada je to bilo primjereno. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je 13. lipnja 2014. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i uzela ih u obzir kada je to bilo primjereno.

| (38) | Nakon objave udruženje RFPA ponovilo je da bi se tijekom revizije dogodio niz navodnih postupovnih nepravilnosti i napomenuo da je Komisija odbila odobriti pristup početnoj verziji zahtjeva koji je podnositelj zahtjeva podnio 28. ožujka 2013. te da je pristup spisu predmeta bez povjerljivih informacija navodno odobren prekasno. |
| --- | --- |

(38)

Nakon objave udruženje RFPA ponovilo je da bi se tijekom revizije dogodio niz navodnih postupovnih nepravilnosti i napomenuo da je Komisija odbila odobriti pristup početnoj verziji zahtjeva koji je podnositelj zahtjeva podnio 28. ožujka 2013. te da je pristup spisu predmeta bez povjerljivih informacija navodno odobren prekasno.

| (39) | U pogledu zahtjeva za pristup početnom zahtjevu za reviziju, službe Komisije objasnile su nekoliko puta, pisano i usmeno, uključujući na sastancima koje je vodio službenik za saslušanja, razloge zbog kojih taj zahtjev nije bilo moguće prihvatiti unutar primjenjivog pravnog okvira. |
| --- | --- |

(39)

U pogledu zahtjeva za pristup početnom zahtjevu za reviziju, službe Komisije objasnile su nekoliko puta, pisano i usmeno, uključujući na sastancima koje je vodio službenik za saslušanja, razloge zbog kojih taj zahtjev nije bilo moguće prihvatiti unutar primjenjivog pravnog okvira.

| (40) | U pogledu navodnog prekasnog odobravanja pristupa spisu predmeta bez povjerljivih informacija, Komisija smatra da nije bilo utjecaja na prava udruženja RFPA na obranu, čak i da je ta tvrdnja opravdana. Prvo, Komisija je udruženje RFPA pravovremeno obavijestila o bitnim činjenicama na temelju kojih je namjeravala nastaviti s mjerama te mu je dala dostatno vrijeme za djelovanje. Drugo, prije te objave udruženju RFPA odobren je pristup cijelom spisu predmeta bez povjerljivih informacija. |
| --- | --- |

(40)

U pogledu navodnog prekasnog odobravanja pristupa spisu predmeta bez povjerljivih informacija, Komisija smatra da nije bilo utjecaja na prava udruženja RFPA na obranu, čak i da je ta tvrdnja opravdana. Prvo, Komisija je udruženje RFPA pravovremeno obavijestila o bitnim činjenicama na temelju kojih je namjeravala nastaviti s mjerama te mu je dala dostatno vrijeme za djelovanje. Drugo, prije te objave udruženju RFPA odobren je pristup cijelom spisu predmeta bez povjerljivih informacija.

| (41) | Udruženje RFPA tvrdilo je i da „suprotno uobičajenoj praksi” sastanci službi Komisije s podnositeljem zahtjeva održani u svibnju i travnju 2014. nisu evidentirani u spisu predmeta bez povjerljivih informacija te da ograničenim podatcima koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svibnju 2014. nije bio priložen odgovarajući sažetak bez povjerljivih informacija. |
| --- | --- |

(41)

Udruženje RFPA tvrdilo je i da „suprotno uobičajenoj praksi” sastanci službi Komisije s podnositeljem zahtjeva održani u svibnju i travnju 2014. nisu evidentirani u spisu predmeta bez povjerljivih informacija te da ograničenim podatcima koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svibnju 2014. nije bio priložen odgovarajući sažetak bez povjerljivih informacija.

| (42) | Uobičajena je praksa da zainteresirane strane koje zahtijevaju saslušanje svoje stavove predstave usmeno i tome prilože pisane podneske. Verzije tih podnesaka bez povjerljivih informacija umeću se u spis predmeta koji je otvoren za inspekciju i stavljaju na raspolaganje svim drugim zainteresiranim stranama. U tim su dokumentima evidentirani sastanci i saslušanje koje su održale službe Komisije. Stoga se ta tvrdnja odbacuje kao činjenično neutemeljena. |
| --- | --- |

(42)

Uobičajena je praksa da zainteresirane strane koje zahtijevaju saslušanje svoje stavove predstave usmeno i tome prilože pisane podneske. Verzije tih podnesaka bez povjerljivih informacija umeću se u spis predmeta koji je otvoren za inspekciju i stavljaju na raspolaganje svim drugim zainteresiranim stranama. U tim su dokumentima evidentirani sastanci i saslušanje koje su održale službe Komisije. Stoga se ta tvrdnja odbacuje kao činjenično neutemeljena.

| (43) | U pogledu druge tvrdnje, verzija ograničenih podataka bez povjerljivih informacija podnesena u svibnju 2014. nije mogla biti podnesena ni na koji drugi način, a da se ne objave poslovne tajne proizvođača iz Unije. Stoga se ni ta tvrdnja ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(43)

U pogledu druge tvrdnje, verzija ograničenih podataka bez povjerljivih informacija podnesena u svibnju 2014. nije mogla biti podnesena ni na koji drugi način, a da se ne objave poslovne tajne proizvođača iz Unije. Stoga se ni ta tvrdnja ne može prihvatiti.

2.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Dotični proizvod

| (44) | Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao i proizvod definiran u Uredbi (EZ) br. 661/2008, tj. kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćena oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije (dalje u tekstu „AN” ili „dotični proizvod”). Međutim, u pogledu AN-a koji proizvodi društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), samo je AN trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 dotični proizvod u skladu s Uredbom (EZ) br. 989/2009. |
| --- | --- |

(44)

Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao i proizvod definiran u Uredbi (EZ) br. 661/2008, tj. kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćena oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije (dalje u tekstu „AN” ili „dotični proizvod”). Međutim, u pogledu AN-a koji proizvodi društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), samo je AN trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 dotični proizvod u skladu s Uredbom (EZ) br. 989/2009.

| (45) | Glavna je sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji AN-a plin, koji čini 70 % do 80 % ukupnih troškova proizvodnje. Proširenjem opsega proizvoda 2005. namjeravao se obuhvatiti i amonijev nitrat kojem su dodane fosforne i/ili kalijeve hranjive tvari s obzirom na to da je utvrđeno da te smjese imaju u osnovi jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te agronomska svojstva. |
| --- | --- |

(45)

Glavna je sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji AN-a plin, koji čini 70 % do 80 % ukupnih troškova proizvodnje. Proširenjem opsega proizvoda 2005. namjeravao se obuhvatiti i amonijev nitrat kojem su dodane fosforne i/ili kalijeve hranjive tvari s obzirom na to da je utvrđeno da te smjese imaju u osnovi jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te agronomska svojstva.

| (46) | Potrebno je napomenuti da oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 („amonijev nitrat osim u vodenoj otopini” odnosno „smjese amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili s drugim anorganskim negnojivim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 %”) mogu uključivati AN koji se upotrebljava za industrijske potrebe (poput proizvodnje eksploziva) te AN koji se upotrebljava za poljoprivredne potrebe. Oba tipa imaju jednaka tehnička i kemijska svojstva, međusobno su zamjenjiva i smatraju se dotičnim proizvodom. |
| --- | --- |

(46)

Potrebno je napomenuti da oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 („amonijev nitrat osim u vodenoj otopini” odnosno „smjese amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili s drugim anorganskim negnojivim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 %”) mogu uključivati AN koji se upotrebljava za industrijske potrebe (poput proizvodnje eksploziva) te AN koji se upotrebljava za poljoprivredne potrebe. Oba tipa imaju jednaka tehnička i kemijska svojstva, međusobno su zamjenjiva i smatraju se dotičnim proizvodom.

| (47) | Nakon objave predstavnici ruskih nadležnih tijela tvrdili su da proširenje opsega proizvoda iz 2005. nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu jer se u pogledu dodatnih proizvoda obuhvaćenih proširenjem iz 2005. ne bi utvrdili damping, šteta ni uzročno-posljedična veza. |
| --- | --- |

(47)

Nakon objave predstavnici ruskih nadležnih tijela tvrdili su da proširenje opsega proizvoda iz 2005. nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu jer se u pogledu dodatnih proizvoda obuhvaćenih proširenjem iz 2005. ne bi utvrdili damping, šteta ni uzročno-posljedična veza.

| (48) | Ta je tvrdnja neutemeljena zbog razloga koji su već navedeni u uvodnoj izjavi 22. te se stoga odbacuje. |
| --- | --- |

(48)

Ta je tvrdnja neutemeljena zbog razloga koji su već navedeni u uvodnoj izjavi 22. te se stoga odbacuje.

2.2.   Istovjetni proizvod

| (49) | Kao i u prijašnjim ispitnim postupcima, utvrđeno je da AN koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Rusiji i AN koji se iz Rusije izvozi u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i namjenu. Stoga su to istovjetni proizvodi za potrebe ovog ispitnog postupka u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Kao i u prijašnjim ispitnim postupcima, utvrđeno je da AN koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Rusiji i AN koji se iz Rusije izvozi u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i namjenu. Stoga su to istovjetni proizvodi za potrebe ovog ispitnog postupka u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

| (50) | AN koji proizvodi industrija Unije istovjetni je proizvod u pogledu fizičkih i tehničkih svojstava u odnosu na AN koji u Uniju izvozi Rusija. |
| --- | --- |

(50)

AN koji proizvodi industrija Unije istovjetni je proizvod u pogledu fizičkih i tehničkih svojstava u odnosu na AN koji u Uniju izvozi Rusija.

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

3.1.   Uvodne napomene

| (51) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da istek postojećih mjera dovede do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(51)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da istek postojećih mjera dovede do nastavka ili ponavljanja dampinga.

3.2.   Damping uvoza tijekom RIPR-a

| (52) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., samo je jedan proizvođač izvoznik u uzorku (Acron) u ispitnom postupku u potpunosti surađivao. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., Komisija je 2008. prihvatila ponudu društva Acron za preuzimanje obveze u pogledu cijena, a to je preuzimanje i dalje bilo na snazi tijekom RIPR-a. Zbog postojanja preuzimanja obveze izvozne cijene društva Acron tijekom RIPR-a utvrđene su na temelju tog preuzimanja obveze u pogledu cijena u okviru kojeg je određena minimalna uvozna cijena. Posljedično, te izvozne cijene nisu se smatrale pouzdanim elementom procjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ako mjere prestanu vrijediti. |
| --- | --- |

(52)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., samo je jedan proizvođač izvoznik u uzorku (Acron) u ispitnom postupku u potpunosti surađivao. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., Komisija je 2008. prihvatila ponudu društva Acron za preuzimanje obveze u pogledu cijena, a to je preuzimanje i dalje bilo na snazi tijekom RIPR-a. Zbog postojanja preuzimanja obveze izvozne cijene društva Acron tijekom RIPR-a utvrđene su na temelju tog preuzimanja obveze u pogledu cijena u okviru kojeg je određena minimalna uvozna cijena. Posljedično, te izvozne cijene nisu se smatrale pouzdanim elementom procjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ako mjere prestanu vrijediti.

| (53) | Udruženje RFPA nakon objave je tvrdilo da to znači da je Komisija utvrdila da damping zapravo nije prisutan. To nije točno. Budući da ruski proizvođači izvoznici, osim društva Acron, nisu u potpunosti surađivali, Komisija nije raspolagala dostatnim podatcima za provedbu svih izračuna dampinga na temelju podataka samih društava. Za društvo Acron bilo je moguće provesti izračun dampinga, ali, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija je smatrala da podatci tog društva nisu bili pouzdani za potrebe ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(53)

Udruženje RFPA nakon objave je tvrdilo da to znači da je Komisija utvrdila da damping zapravo nije prisutan. To nije točno. Budući da ruski proizvođači izvoznici, osim društva Acron, nisu u potpunosti surađivali, Komisija nije raspolagala dostatnim podatcima za provedbu svih izračuna dampinga na temelju podataka samih društava. Za društvo Acron bilo je moguće provesti izračun dampinga, ali, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija je smatrala da podatci tog društva nisu bili pouzdani za potrebe ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

| (54) | Za tvrdnju Komisije o nepouzdanosti stvarnih cijena društva Acron zbog preuzimanja obveze u pogledu cijena, zbog čega se te cijene ne mogu upotrijebiti za utvrđivanje izvozne cijene, društvo Acron tvrdilo je da je nezakonita. Međutim Komisija je tvrdila nešto drugo. Komisija nije tvrdila da se same izvozne cijene ne mogu upotrijebiti zbog preuzimanja obveze u pogledu cijena, nego je zaključila da se te izvozne cijene smatraju nepouzdanim elementom u analizi vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Komisija izvozne cijene temeljene na preuzimanju obveze u pogledu cijene ne smatra značajnim pokazateljem budućeg ponašanja proizvođača izvoznika u izostanku mjera i bilo kakva preuzimanja obveze u pogledu cijena. |
| --- | --- |

(54)

Za tvrdnju Komisije o nepouzdanosti stvarnih cijena društva Acron zbog preuzimanja obveze u pogledu cijena, zbog čega se te cijene ne mogu upotrijebiti za utvrđivanje izvozne cijene, društvo Acron tvrdilo je da je nezakonita. Međutim Komisija je tvrdila nešto drugo. Komisija nije tvrdila da se same izvozne cijene ne mogu upotrijebiti zbog preuzimanja obveze u pogledu cijena, nego je zaključila da se te izvozne cijene smatraju nepouzdanim elementom u analizi vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Komisija izvozne cijene temeljene na preuzimanju obveze u pogledu cijene ne smatra značajnim pokazateljem budućeg ponašanja proizvođača izvoznika u izostanku mjera i bilo kakva preuzimanja obveze u pogledu cijena.

| (55) | Suprotno tvrdnjama društva Acron, njegove izvozne cijene u EU ne mogu se smatrati samo rezultatom uobičajenih tržišnih uvjeta. Tijekom cijelog RIPR-a društvo Acron bilo je jedini ruski proizvođač izvoznik koji je ostvarivao korist od preuzimanja obveze u pogledu cijena, a svi su ostali ruski proizvođači izvoznici podlijegali pristojbama. Ti su elementi definitivno utjecali na konkurentski položaj društva Acron kao jedinog ruskog dobavljača na tržištu EU-a. |
| --- | --- |

(55)

Suprotno tvrdnjama društva Acron, njegove izvozne cijene u EU ne mogu se smatrati samo rezultatom uobičajenih tržišnih uvjeta. Tijekom cijelog RIPR-a društvo Acron bilo je jedini ruski proizvođač izvoznik koji je ostvarivao korist od preuzimanja obveze u pogledu cijena, a svi su ostali ruski proizvođači izvoznici podlijegali pristojbama. Ti su elementi definitivno utjecali na konkurentski položaj društva Acron kao jedinog ruskog dobavljača na tržištu EU-a.

3.3.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga

| (56) | U kontekstu razmatranja iz uvodnih izjava 52. do 55. Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirala je sljedeće čimbenike: izvoznu cijenu iz Rusije na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji kao cjelini te privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja. |
| --- | --- |

(56)

U kontekstu razmatranja iz uvodnih izjava 52. do 55. Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirala je sljedeće čimbenike: izvoznu cijenu iz Rusije na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji kao cjelini te privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.

3.3.1.   Izvoz iz Rusije na druga odredišta

| (57) | Komisija je utvrdila da je ponderirana prosječna izvozna cijena društva Acron na razini franko tvornica za tržišta trećih zemalja poput Brazila, Kolumbije i Perua tijekom RIPR-a bila niža od stvarne prosječne domaće plaćene ili plative cijene na razini franko tvornica tijekom RIPR-a. Društvo Acron stoga je ostvarivalo prodaju po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja, posebno u Brazil, nesumnjivo glavno izvozno tržište među trećim zemljama. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je utvrdila da je ponderirana prosječna izvozna cijena društva Acron na razini franko tvornica za tržišta trećih zemalja poput Brazila, Kolumbije i Perua tijekom RIPR-a bila niža od stvarne prosječne domaće plaćene ili plative cijene na razini franko tvornica tijekom RIPR-a. Društvo Acron stoga je ostvarivalo prodaju po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja, posebno u Brazil, nesumnjivo glavno izvozno tržište među trećim zemljama.

| (58) | Za sva tri ostala proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je utvrdila i da su njihove ponderirane prosječne prodajne cijene na razini franko tvornica za zemlje poput Brazila, Perua, Kolumbije, Ukrajine i Kazakstana tijekom RIPR-a bile niže od njihovih prosječnih domaćih plaćenih ili plativih cijena na razini franko tvornica, što znači da su i oni prodavali po dampinškim cijenama. Taj se nalaz temeljio na provjerenim podatcima koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici, koji su činili oko 80 % izvoza u treće zemlje. U skladu s time nije bilo potrebe da Komisija upotrijebi ruske statističke podatke o izvozu, kako je predložilo udruženje RFPA. Izvozna prodaja svih četiriju proizvođača izvoznika u uzorku trećim zemljama izvršena je na održivoj razini cijena tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(58)

Za sva tri ostala proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je utvrdila i da su njihove ponderirane prosječne prodajne cijene na razini franko tvornica za zemlje poput Brazila, Perua, Kolumbije, Ukrajine i Kazakstana tijekom RIPR-a bile niže od njihovih prosječnih domaćih plaćenih ili plativih cijena na razini franko tvornica, što znači da su i oni prodavali po dampinškim cijenama. Taj se nalaz temeljio na provjerenim podatcima koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici, koji su činili oko 80 % izvoza u treće zemlje. U skladu s time nije bilo potrebe da Komisija upotrijebi ruske statističke podatke o izvozu, kako je predložilo udruženje RFPA. Izvozna prodaja svih četiriju proizvođača izvoznika u uzorku trećim zemljama izvršena je na održivoj razini cijena tijekom RIPR-a.

| (59) | Udruženje RFPA tvrdilo je da podatci dostupni u dokumentu o objavi upućuju na to da, u pogledu društva Eurochem, ne postoji damping ili, u najgorem slučaju, postoji de minimis damping. Ta je tvrdnja pogrešna. Svrha analize nije izračunati točnu dampinšku maržu društva Eurochem, nego utvrditi bi li postojala vjerojatnost ponavljanja dampinga iz Rusije dopusti li se da mjere isteknu. U tom kontekstu ispitni je postupak pokazao da su, i za Eurochem, prosječne cijene na razini franko tvornica za treće zemlje bile niže od njihovih prosječnih domaćih cijena na razini franko tvornica, što znači da je prodaja ostvarena po dampinškim cijenama. Politika određivanja cijena društva Eurochem za prodaju trećim zemljama (prodaja za izvoz na razini nižoj od domaćih cijena) bitan je čimbenik na koji se oslanja u ukupnom utvrđivanju vjerojatnosti da se damping u EU ponovi ako se dopusti da mjere isteknu. |
| --- | --- |

(59)

Udruženje RFPA tvrdilo je da podatci dostupni u dokumentu o objavi upućuju na to da, u pogledu društva Eurochem, ne postoji damping ili, u najgorem slučaju, postoji de minimis damping. Ta je tvrdnja pogrešna. Svrha analize nije izračunati točnu dampinšku maržu društva Eurochem, nego utvrditi bi li postojala vjerojatnost ponavljanja dampinga iz Rusije dopusti li se da mjere isteknu. U tom kontekstu ispitni je postupak pokazao da su, i za Eurochem, prosječne cijene na razini franko tvornica za treće zemlje bile niže od njihovih prosječnih domaćih cijena na razini franko tvornica, što znači da je prodaja ostvarena po dampinškim cijenama. Politika određivanja cijena društva Eurochem za prodaju trećim zemljama (prodaja za izvoz na razini nižoj od domaćih cijena) bitan je čimbenik na koji se oslanja u ukupnom utvrđivanju vjerojatnosti da se damping u EU ponovi ako se dopusti da mjere isteknu.

| (60) | Udruženje RFPA tvrdilo je da u izračunu dampinga nisu upotrijebljene odgovarajuće metode. Kako je objašnjeno, Komisija nije izračunala dampinške marže, nego jednostavno usporedila prosječne domaće cijene na razini franko tvornica s izvoznim cijenama na razini franko tvornica na temelju podataka koje su dostavila društva u uzorku. U analizi vjerojatnosti ponavljanja dampinga nije potrebno izračunati točne dampinške marže, pa nije bilo razloga za upotrebu vrijednosti CIF, kako je predložilo udruženje RFPA. |
| --- | --- |

(60)

Udruženje RFPA tvrdilo je da u izračunu dampinga nisu upotrijebljene odgovarajuće metode. Kako je objašnjeno, Komisija nije izračunala dampinške marže, nego jednostavno usporedila prosječne domaće cijene na razini franko tvornica s izvoznim cijenama na razini franko tvornica na temelju podataka koje su dostavila društva u uzorku. U analizi vjerojatnosti ponavljanja dampinga nije potrebno izračunati točne dampinške marže, pa nije bilo razloga za upotrebu vrijednosti CIF, kako je predložilo udruženje RFPA.

| (61) | Udruženje RFPA tvrdilo je da Komisija nije usporedila cijene na razini pojedinih proizvoda i da nije izvršena nikakva prilagodba za razinu trgovine. Komisija je analizirala tu tvrdnju i utvrdila da bi razlika u cijenama bila slična čak i da je usporedba bila provedena na razini pojedinačnih proizvoda. Prilagodbe za razinu trgovine nikako se nisu mogle izvršiti s obzirom na to da su društva u uzorku, osim društva Acron, surađivala samo djelomično i nisu poslala dostatno detaljne podatke, točnije, detaljne popise pojedinih transakcija. Stoga se ova tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(61)

Udruženje RFPA tvrdilo je da Komisija nije usporedila cijene na razini pojedinih proizvoda i da nije izvršena nikakva prilagodba za razinu trgovine. Komisija je analizirala tu tvrdnju i utvrdila da bi razlika u cijenama bila slična čak i da je usporedba bila provedena na razini pojedinačnih proizvoda. Prilagodbe za razinu trgovine nikako se nisu mogle izvršiti s obzirom na to da su društva u uzorku, osim društva Acron, surađivala samo djelomično i nisu poslala dostatno detaljne podatke, točnije, detaljne popise pojedinih transakcija. Stoga se ova tvrdnja odbacuje.

| (62) | Izvozna prodaja u Uniju tijekom RIPR-a nije se mogla upotrijebiti za utvrđivanje budućeg ponašanja ostalih triju proizvođača izvoznika u uzorku zbog sljedećih razloga. Društvo EuroChem tijekom RIPR-a je, kao i društvo Acron, izvozilo samo u okviru preuzimanja obveze u pogledu cijena. Društvo EuroChem u Uniju je prodavalo samo tijekom razdoblja dok je na snazi bilo preuzimanje obveze te nije ostvarilo nikakvu prodaju nakon što je Komisija povukla preuzimanje obveze 11. listopada 2012. u Odluci 2012/629/EU. Društva SBU Azot i UralChem nisu prodavala dotični proizvod u Uniju tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(62)

Izvozna prodaja u Uniju tijekom RIPR-a nije se mogla upotrijebiti za utvrđivanje budućeg ponašanja ostalih triju proizvođača izvoznika u uzorku zbog sljedećih razloga. Društvo EuroChem tijekom RIPR-a je, kao i društvo Acron, izvozilo samo u okviru preuzimanja obveze u pogledu cijena. Društvo EuroChem u Uniju je prodavalo samo tijekom razdoblja dok je na snazi bilo preuzimanje obveze te nije ostvarilo nikakvu prodaju nakon što je Komisija povukla preuzimanje obveze 11. listopada 2012. u Odluci 2012/629/EU. Društva SBU Azot i UralChem nisu prodavala dotični proizvod u Uniju tijekom RIPR-a.

| (63) | Komisija nije smatrala potrebnim utvrditi je li domaća prodaja bila ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine. Stvarne domaće cijene zaista pokazuju da je izvozna prodaja na tržišta trećih zemalja dampinška. Stoga bi ispitivanje profitabilnosti domaće prodaje, uz moguću posljedičnu potrebu za izračunom uobičajene vrijednosti (na temelju troškova i razumne dobiti) ako se utvrdi da se tom prodajom ostvaruju gubitci, dovelo samo do povećanja uobičajene vrijednosti, a stoga i dampinške marže utvrđene za izvoznu prodaju na tržišta trećih zemalja. |
| --- | --- |

(63)

Komisija nije smatrala potrebnim utvrditi je li domaća prodaja bila ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine. Stvarne domaće cijene zaista pokazuju da je izvozna prodaja na tržišta trećih zemalja dampinška. Stoga bi ispitivanje profitabilnosti domaće prodaje, uz moguću posljedičnu potrebu za izračunom uobičajene vrijednosti (na temelju troškova i razumne dobiti) ako se utvrdi da se tom prodajom ostvaruju gubitci, dovelo samo do povećanja uobičajene vrijednosti, a stoga i dampinške marže utvrđene za izvoznu prodaju na tržišta trećih zemalja.

| (64) | U kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera i analize vjerojatnosti ponavljanja dampinga dostatno je utvrditi da je vjerojatno da će se damping ponoviti ako mjere isteknu. Posljedično, Komisija nije smatrala potrebnim analizirati profitabilnost domaće prodaje i, u skladu s time, nije procijenila pouzdanost troškova proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

U kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera i analize vjerojatnosti ponavljanja dampinga dostatno je utvrditi da je vjerojatno da će se damping ponoviti ako mjere isteknu. Posljedično, Komisija nije smatrala potrebnim analizirati profitabilnost domaće prodaje i, u skladu s time, nije procijenila pouzdanost troškova proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe.

| (65) | U pogledu tih razmatranja Komisija zaključuje da ruski proizvođači izvoznici trenutačno prodaju dotični proizvod po dampinškim cijenama u treće zemlje u Latinskoj Americi, istočnoj Europi, Africi i Aziji. Tijekom RIPR-a prosječna izvozna cijena na razini franko tvornica četiriju proizvođača izvoznika u uzorku iznosila je 201 EUR po toni za treće zemlje, dok je prosječna domaća cijena na razini franko tvornica iznosila 221 EUR po toni. Komisija stoga smatra da je vjerojatno da bi, kad bi se trenutačne mjere stavile izvan snage, ruski proizvođači izvoznici i u Uniju prodavali po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(65)

U pogledu tih razmatranja Komisija zaključuje da ruski proizvođači izvoznici trenutačno prodaju dotični proizvod po dampinškim cijenama u treće zemlje u Latinskoj Americi, istočnoj Europi, Africi i Aziji. Tijekom RIPR-a prosječna izvozna cijena na razini franko tvornica četiriju proizvođača izvoznika u uzorku iznosila je 201 EUR po toni za treće zemlje, dok je prosječna domaća cijena na razini franko tvornica iznosila 221 EUR po toni. Komisija stoga smatra da je vjerojatno da bi, kad bi se trenutačne mjere stavile izvan snage, ruski proizvođači izvoznici i u Uniju prodavali po dampinškim cijenama.

| (66) | Udruženje RFPA tvrdilo je da je usporedba ruskih domaćih cijena s ruskim izvoznim cijenama za treće zemlje besmislena. Međutim Komisija u tom pogledu smatra da su te cijene važan pokazatelj u procjeni vjerojatnih budućih kretanja izvoza u Uniju u slučaju isteka mjera s obzirom na to da ruski izvoz u većinu trećih zemalja ne podliježe antidampinškim pristojbama. Izvozne cijene u treće zemlje važan su element u ovoj ukupnoj procjeni, posebno s obzirom na nedostatak pouzdanih podataka o ruskom izvozu u Uniju tijekom RIPR-a kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52. |
| --- | --- |

(66)

Udruženje RFPA tvrdilo je da je usporedba ruskih domaćih cijena s ruskim izvoznim cijenama za treće zemlje besmislena. Međutim Komisija u tom pogledu smatra da su te cijene važan pokazatelj u procjeni vjerojatnih budućih kretanja izvoza u Uniju u slučaju isteka mjera s obzirom na to da ruski izvoz u većinu trećih zemalja ne podliježe antidampinškim pristojbama. Izvozne cijene u treće zemlje važan su element u ovoj ukupnoj procjeni, posebno s obzirom na nedostatak pouzdanih podataka o ruskom izvozu u Uniju tijekom RIPR-a kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52.

| (67) | Ruska vlada i društvo Acron u tom su pogledu tvrdili da je nastavak mjera nezakonit već na temelju toga što su te mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 661/2008 prvotno bile uvedene na temelju navodno nezakonite metodologije prilagodbe plina u izračunu uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(67)

Ruska vlada i društvo Acron u tom su pogledu tvrdili da je nastavak mjera nezakonit već na temelju toga što su te mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 661/2008 prvotno bile uvedene na temelju navodno nezakonite metodologije prilagodbe plina u izračunu uobičajene vrijednosti.

| (68) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 63., u ovom ispitnom postupku Komisija nije smatrala potrebnim utvrditi je li domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, za što bi se možda morala izračunati uobičajena vrijednost. Kako je društvo Acron točno istaknulo u svojem podnesku nakon objave, time se ne sprječava izračun uobičajene vrijednosti, uključujući potrebne prilagodbe, prema potrebi u svim budućim ispitnim postupcima. |
| --- | --- |

(68)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 63., u ovom ispitnom postupku Komisija nije smatrala potrebnim utvrditi je li domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, za što bi se možda morala izračunati uobičajena vrijednost. Kako je društvo Acron točno istaknulo u svojem podnesku nakon objave, time se ne sprječava izračun uobičajene vrijednosti, uključujući potrebne prilagodbe, prema potrebi u svim budućim ispitnim postupcima.

3.3.2.   Rezervni kapacitet

| (69) | Komisija je utvrdila rezervni kapacitet poznatih ruskih proizvođača na temelju sljedećeg. Podatci o rezervnom kapacitetu za četiri društva u uzorku temeljili su se na njihovim odgovorima na upitnik, uz potrebne ispravke nakon posjeta radi provjere. Za postrojenja koja proizvode amonijev nitrat koji se upotrebljava kao gnojivo i amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe poput proizvodnje eksploziva), takozvani „amonijev nitrat niske gustoće”, koji je jednako tako dotični proizvod kako je određeno u uvodnoj izjavi 46., uzet je u obzir njihov ukupni rezervni kapacitet. Na sličan je način uzet u obzir i rezervni kapacitet postrojenja koja proizvode samo amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe. Uz to, u izračun rezervnog kapaciteta uključen je i ukupan rezervni kapacitet društva Kirovo jer se rezervni kapacitet za ostale vrste amonijeva nitrata trenutačno isključen iz primjene antidampinških mjera (16) može vrlo jednostavno upotrijebiti za proizvodnju amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je utvrdila rezervni kapacitet poznatih ruskih proizvođača na temelju sljedećeg. Podatci o rezervnom kapacitetu za četiri društva u uzorku temeljili su se na njihovim odgovorima na upitnik, uz potrebne ispravke nakon posjeta radi provjere. Za postrojenja koja proizvode amonijev nitrat koji se upotrebljava kao gnojivo i amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe poput proizvodnje eksploziva), takozvani „amonijev nitrat niske gustoće”, koji je jednako tako dotični proizvod kako je određeno u uvodnoj izjavi 46., uzet je u obzir njihov ukupni rezervni kapacitet. Na sličan je način uzet u obzir i rezervni kapacitet postrojenja koja proizvode samo amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe. Uz to, u izračun rezervnog kapaciteta uključen je i ukupan rezervni kapacitet društva Kirovo jer se rezervni kapacitet za ostale vrste amonijeva nitrata trenutačno isključen iz primjene antidampinških mjera (16) može vrlo jednostavno upotrijebiti za proizvodnju amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90.

| (70) | Od preostalih pet ruskih proizvođača jedno je društvo Komisiji dostavilo zaseban odgovor o svojem rezervnom kapacitetu. Za ostala je društva podatke dostavilo udruženje RFPA. |
| --- | --- |

(70)

Od preostalih pet ruskih proizvođača jedno je društvo Komisiji dostavilo zaseban odgovor o svojem rezervnom kapacitetu. Za ostala je društva podatke dostavilo udruženje RFPA.

| (71) | Ako su stvarni podatci o proizvodnji koje su dostavili ruski proizvođači koji nisu u uzorku bili viši od prijavljenog kapaciteta, stvarna proizvodnja uzeta je kao temelj za utvrđivanje stvarnog kapaciteta. U tim slučajevima prijavljeni kapacitet odnosio se na instalirane kapacitete (tj. predviđeni kapacitet postrojenja) koji nisu ispravljeni nakon što su postrojenja renovirana i njihov kapacitet povećan. |
| --- | --- |

(71)

Ako su stvarni podatci o proizvodnji koje su dostavili ruski proizvođači koji nisu u uzorku bili viši od prijavljenog kapaciteta, stvarna proizvodnja uzeta je kao temelj za utvrđivanje stvarnog kapaciteta. U tim slučajevima prijavljeni kapacitet odnosio se na instalirane kapacitete (tj. predviđeni kapacitet postrojenja) koji nisu ispravljeni nakon što su postrojenja renovirana i njihov kapacitet povećan.

| (72) | Na temelju toga Komisija je utvrdila da su tijekom RIPR-a ruski proizvođači izvoznici imali kapacitet od ukupno 9 592 000 tona, a njihova je stvarna proizvodnja (uključujući amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe i druge vrste amonijeva nitrata trenutačno isključene iz primjene antidampinških mjera (17)) iznosila 8 519 105 tona. |
| --- | --- |

(72)

Na temelju toga Komisija je utvrdila da su tijekom RIPR-a ruski proizvođači izvoznici imali kapacitet od ukupno 9 592 000 tona, a njihova je stvarna proizvodnja (uključujući amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe i druge vrste amonijeva nitrata trenutačno isključene iz primjene antidampinških mjera (17)) iznosila 8 519 105 tona.

| (73) | Posljedično i suprotno navodima udruženja RFPA da se instalirani kapacitet proizvođača izvoznika upotrebljava u potpunosti, tijekom RIPR-a proizvođači izvoznici imali su 1,07 milijuna tona rezervnog kapaciteta. Potonja količina odgovara 16,9 % potrošnje u Uniji (na temelju utvrđene potrošnje u iznosu od 6,35 milijuna tona tijekom RIPR-a, vidjeti odjeljak 5.1. u nastavku). |
| --- | --- |

(73)

Posljedično i suprotno navodima udruženja RFPA da se instalirani kapacitet proizvođača izvoznika upotrebljava u potpunosti, tijekom RIPR-a proizvođači izvoznici imali su 1,07 milijuna tona rezervnog kapaciteta. Potonja količina odgovara 16,9 % potrošnje u Uniji (na temelju utvrđene potrošnje u iznosu od 6,35 milijuna tona tijekom RIPR-a, vidjeti odjeljak 5.1. u nastavku).

| (74) | Međutim Komisija je u kontekstu svoje analize mogućnosti utvrdila i da bi se nakon RIPR-a kapacitet dodatno povećao za oko 472 000 tona jer bi neki od proizvođača izvoznika u uzorku instalirali nove kapacitete. Ukupni rezervni kapacitet stoga iznosi 24,3 % potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(74)

Međutim Komisija je u kontekstu svoje analize mogućnosti utvrdila i da bi se nakon RIPR-a kapacitet dodatno povećao za oko 472 000 tona jer bi neki od proizvođača izvoznika u uzorku instalirali nove kapacitete. Ukupni rezervni kapacitet stoga iznosi 24,3 % potrošnje u Uniji.

| (75) | Nakon objave udruženje RFPA i dalje je tvrdilo da ne postoji rezervni kapacitet ili da bi Komisija trebala barem analizirati to što ne postoji rezervni nominalni kapacitet. Osim toga, udruženje RFPA nije se složilo s tim da bi se nakon RIPR-a izgradili novi kapaciteti. |
| --- | --- |

(75)

Nakon objave udruženje RFPA i dalje je tvrdilo da ne postoji rezervni kapacitet ili da bi Komisija trebala barem analizirati to što ne postoji rezervni nominalni kapacitet. Osim toga, udruženje RFPA nije se složilo s tim da bi se nakon RIPR-a izgradili novi kapaciteti.

| (76) | Udruženje RFPA i ruski proizvođači izvoznici prijavili su svoj instalirani kapacitet na temelju nominalnog teoretskog kapaciteta, pri čemu u nekim slučajevima nisu uzete u obzir nedavne renovacije. Komisija je toga postala svjesna nakon posjeta radi provjere te je to uzela u obzir. Kako je udruženje RFPA točno navelo u svojem podnesku nakon objave, za ruske proizvođače koji nisu u uzorku prijavljeni nominalni kapacitet prihvaćen je za one ruske proizvođače koji nisu u uzorku koji su proizvodili manje od prijavljenog kapaciteta. Za ostale proizvođače koji nisu u uzorku, ako su stvarni podatci o proizvodnji bili viši od prijavljenog kapaciteta, kao temelj za utvrđivanje stvarnog kapaciteta uzeta je stvarna proizvodnja. Za tri proizvođača koja nisu u uzorku koja nisu dostavila nikakve podatke o kapacitetu i proizvodnji upotrijebljeni su podatci koje je dostavilo udruženje RFPA. |
| --- | --- |

(76)

Udruženje RFPA i ruski proizvođači izvoznici prijavili su svoj instalirani kapacitet na temelju nominalnog teoretskog kapaciteta, pri čemu u nekim slučajevima nisu uzete u obzir nedavne renovacije. Komisija je toga postala svjesna nakon posjeta radi provjere te je to uzela u obzir. Kako je udruženje RFPA točno navelo u svojem podnesku nakon objave, za ruske proizvođače koji nisu u uzorku prijavljeni nominalni kapacitet prihvaćen je za one ruske proizvođače koji nisu u uzorku koji su proizvodili manje od prijavljenog kapaciteta. Za ostale proizvođače koji nisu u uzorku, ako su stvarni podatci o proizvodnji bili viši od prijavljenog kapaciteta, kao temelj za utvrđivanje stvarnog kapaciteta uzeta je stvarna proizvodnja. Za tri proizvođača koja nisu u uzorku koja nisu dostavila nikakve podatke o kapacitetu i proizvodnji upotrijebljeni su podatci koje je dostavilo udruženje RFPA.

| (77) | Komisija to smatra jasnim i dosljednim pristupom za utvrđivanje ukupnog proizvodnog kapaciteta ruskih proizvođača dotičnog proizvoda. Suprotno navedenome, na sve je proizvođače primijenjena ista metodologija. Da je stvarna proizvodnja viša od prijavljenog instaliranog kapaciteta, npr. zbog nadogradnje proizvodnih postrojenja, Komisija ne vidi zašto se taj dodatni kapacitet ne bi mogao činjenično uzeti u obzir s obzirom na to da je očito da navedeni nominalni kapacitet nije točan. Tvrdnja da ta metodologija nije uobičajena na tržištu, kako je navedeno, ne smatra se razlogom za zanemarivanje podataka o stvarnoj proizvodnji. Osim toga, način na koji se računa kapacitet industrije Unije, kako je navelo udruženje RFPA, nije bitan u utvrđivanju ukupnog proizvodnog kapaciteta ruskih proizvođača. |
| --- | --- |

(77)

Komisija to smatra jasnim i dosljednim pristupom za utvrđivanje ukupnog proizvodnog kapaciteta ruskih proizvođača dotičnog proizvoda. Suprotno navedenome, na sve je proizvođače primijenjena ista metodologija. Da je stvarna proizvodnja viša od prijavljenog instaliranog kapaciteta, npr. zbog nadogradnje proizvodnih postrojenja, Komisija ne vidi zašto se taj dodatni kapacitet ne bi mogao činjenično uzeti u obzir s obzirom na to da je očito da navedeni nominalni kapacitet nije točan. Tvrdnja da ta metodologija nije uobičajena na tržištu, kako je navedeno, ne smatra se razlogom za zanemarivanje podataka o stvarnoj proizvodnji. Osim toga, način na koji se računa kapacitet industrije Unije, kako je navelo udruženje RFPA, nije bitan u utvrđivanju ukupnog proizvodnog kapaciteta ruskih proizvođača.

| (78) | Suprotno navodima udruženja RFPA, slučajevi u kojima se ne upotrebljavaju prijavljeni nominalni kapaciteti i njihova zamjena stvarnim, uglavnom provjerenim podatcima o proizvodnji ne znače da Komisija primjenjuje pojam najboljih raspoloživih podataka u smislu članka 18. Osnovne uredbe. U pogledu kapaciteta Komisija je u potpunosti upotrijebila podatke koje su dostavili sami ruski proizvođači, ali je primijenila metodologiju za izračun ukupnog proizvodnog kapaciteta, pri čemu su osim nominalnog kapaciteta u obzir uzeti i stvarna proizvodnja i kapacitet. Ta je metodologija određena u općem dokumentu o objavi, a rezultat primjene te metodologije, na razini društva i čak na razini postrojenja, objavljen je dotičnim društvima. U skladu s time, pri utvrđivanju ukupnog proizvodnog kapaciteta Komisija je upotrijebila samo podatke koje su poslali ruski proizvođači i udruženje RFPA. Dostavljeni su svi bitni podatci i nije bilo potrebno u tom pogledu upotrijebiti druge izvore podataka. |
| --- | --- |

(78)

Suprotno navodima udruženja RFPA, slučajevi u kojima se ne upotrebljavaju prijavljeni nominalni kapaciteti i njihova zamjena stvarnim, uglavnom provjerenim podatcima o proizvodnji ne znače da Komisija primjenjuje pojam najboljih raspoloživih podataka u smislu članka 18. Osnovne uredbe. U pogledu kapaciteta Komisija je u potpunosti upotrijebila podatke koje su dostavili sami ruski proizvođači, ali je primijenila metodologiju za izračun ukupnog proizvodnog kapaciteta, pri čemu su osim nominalnog kapaciteta u obzir uzeti i stvarna proizvodnja i kapacitet. Ta je metodologija određena u općem dokumentu o objavi, a rezultat primjene te metodologije, na razini društva i čak na razini postrojenja, objavljen je dotičnim društvima. U skladu s time, pri utvrđivanju ukupnog proizvodnog kapaciteta Komisija je upotrijebila samo podatke koje su poslali ruski proizvođači i udruženje RFPA. Dostavljeni su svi bitni podatci i nije bilo potrebno u tom pogledu upotrijebiti druge izvore podataka.

| (79) | Općenito, u pogledu proizvođača koji nisu pregledani upotrijebljeni su podatci o kapacitetu i proizvodnji koje su ti proizvođači prijavili u svojim odgovorima. Udruženje RFPA uložilo je primjedbe na izračun kapaciteta određenih društava i postrojenja. Tvrdilo je da, u pogledu proizvođača Uralchem Kirovo, obujam proizvodnje u RIPR-u utvrđen u dokumentu o objavi nije točan. Komisija je prihvatila tu tvrdnju i umjesto toga upotrijebila obujam proizvodnje kako je naveden u podnesku nakon objave. U obzir je uzeto i tehničko izvješće o kapacitetu predočeno tijekom posjeta postrojenju, koje je bilo povezano s maksimalnom proizvodnjom AN-a dosegnutom u predmetnom postrojenju, što je točno istaknulo udruženje RFPA. U pogledu proizvođača Uralchem Berezniki, u izračunu kapaciteta upotrijebljen je broj od deset dana za održavanje, kako je to društvo prijavilo tijekom posjeta radi provjere. Primjedbe primljene nakon objave o dodatnim prekidima rada nisu bile potkrijepljene i činilo se da se temelje na podatcima jednog drugog društva. Stoga su te primjedbe odbačene. |
| --- | --- |

(79)

Općenito, u pogledu proizvođača koji nisu pregledani upotrijebljeni su podatci o kapacitetu i proizvodnji koje su ti proizvođači prijavili u svojim odgovorima. Udruženje RFPA uložilo je primjedbe na izračun kapaciteta određenih društava i postrojenja. Tvrdilo je da, u pogledu proizvođača Uralchem Kirovo, obujam proizvodnje u RIPR-u utvrđen u dokumentu o objavi nije točan. Komisija je prihvatila tu tvrdnju i umjesto toga upotrijebila obujam proizvodnje kako je naveden u podnesku nakon objave. U obzir je uzeto i tehničko izvješće o kapacitetu predočeno tijekom posjeta postrojenju, koje je bilo povezano s maksimalnom proizvodnjom AN-a dosegnutom u predmetnom postrojenju, što je točno istaknulo udruženje RFPA. U pogledu proizvođača Uralchem Berezniki, u izračunu kapaciteta upotrijebljen je broj od deset dana za održavanje, kako je to društvo prijavilo tijekom posjeta radi provjere. Primjedbe primljene nakon objave o dodatnim prekidima rada nisu bile potkrijepljene i činilo se da se temelje na podatcima jednog drugog društva. Stoga su te primjedbe odbačene.

| (80) | Jednako tako nisu bile potkrijepljene ni primjedbe u pogledu određenih nedostataka u proizvodnom postupku drugih postrojenja, nije ih bilo moguće provjeriti i stoga ni one nisu uzete u obzir. U pogledu jednog postrojenja činilo se da se nedostatak odnosi na proizvodnju nitratne kiseline. Međutim, čak i uzme li se u obzir navodna maksimalna proizvodnja nitratne kiseline, i dalje bi bilo moguće postići kapacitet koji je utvrdila Komisija, uzimajući u obzir to da je za proizvodnju jedne tone AN-a potrebno manje od jedne tone nitratne kiseline. |
| --- | --- |

(80)

Jednako tako nisu bile potkrijepljene ni primjedbe u pogledu određenih nedostataka u proizvodnom postupku drugih postrojenja, nije ih bilo moguće provjeriti i stoga ni one nisu uzete u obzir. U pogledu jednog postrojenja činilo se da se nedostatak odnosi na proizvodnju nitratne kiseline. Međutim, čak i uzme li se u obzir navodna maksimalna proizvodnja nitratne kiseline, i dalje bi bilo moguće postići kapacitet koji je utvrdila Komisija, uzimajući u obzir to da je za proizvodnju jedne tone AN-a potrebno manje od jedne tone nitratne kiseline.

| (81) | U pogledu povećanja kapaciteta nakon RIPR-a, udruženje RFPA tvrdilo je da je povećanje kapaciteta jednog proizvođača koji je uložio u novu proizvodnu liniju precijenjeno. Međutim Komisija je temeljila projicirani kapacitet na prijevodu tehničkog izvješća u pogledu te nove proizvodne linije na engleski jezik, a prijevod je omogućilo to društvo tijekom posjeta radi provjere u njegovim poslovnim prostorijama, zbog čega se on smatra pouzdanim. |
| --- | --- |

(81)

U pogledu povećanja kapaciteta nakon RIPR-a, udruženje RFPA tvrdilo je da je povećanje kapaciteta jednog proizvođača koji je uložio u novu proizvodnu liniju precijenjeno. Međutim Komisija je temeljila projicirani kapacitet na prijevodu tehničkog izvješća u pogledu te nove proizvodne linije na engleski jezik, a prijevod je omogućilo to društvo tijekom posjeta radi provjere u njegovim poslovnim prostorijama, zbog čega se on smatra pouzdanim.

| (82) | Društvo Acron tvrdilo je da nema znatan rezervni kapacitet, uglavnom zbog poteškoća u pogledu pristupa sirovinama. Međutim ispitni postupak otkrio je da se sirovine ne upotrebljavaju samo za proizvodnju dotičnog proizvoda, nego i za brojne druge proizvode. U pogledu te široko rasprostranjene upotrebe i, u skladu s tim, mogućnosti jednostavnog preusmjerenja upotrebe sirovina u proizvodnju dotičnog proizvoda, te navodne poteškoće nisu se smatrale elementom zbog kojeg bi bio ograničen ukupni proizvodni kapacitet dotičnog proizvoda. |
| --- | --- |

(82)

Društvo Acron tvrdilo je da nema znatan rezervni kapacitet, uglavnom zbog poteškoća u pogledu pristupa sirovinama. Međutim ispitni postupak otkrio je da se sirovine ne upotrebljavaju samo za proizvodnju dotičnog proizvoda, nego i za brojne druge proizvode. U pogledu te široko rasprostranjene upotrebe i, u skladu s tim, mogućnosti jednostavnog preusmjerenja upotrebe sirovina u proizvodnju dotičnog proizvoda, te navodne poteškoće nisu se smatrale elementom zbog kojeg bi bio ograničen ukupni proizvodni kapacitet dotičnog proizvoda.

| (83) | Komisija je na temelju upotrebe metodologije opisane u prethodnim uvodnim izjavama zaključila da postoji znatan višak kapaciteta. Tvrdnje udruženja RFPA i društva Acron ne mogu se potkrijepiti te se odbacuju. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je na temelju upotrebe metodologije opisane u prethodnim uvodnim izjavama zaključila da postoji znatan višak kapaciteta. Tvrdnje udruženja RFPA i društva Acron ne mogu se potkrijepiti te se odbacuju.

| (84) | Komisija smatra da je vjerojatno da bi se, kad bi se ukinule trenutačne mjere, barem dio tog rezervnog kapaciteta upotrijebio i usmjerio na tržišta Unije zbog sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(84)

Komisija smatra da je vjerojatno da bi se, kad bi se ukinule trenutačne mjere, barem dio tog rezervnog kapaciteta upotrijebio i usmjerio na tržišta Unije zbog sljedećih razloga.

| (85) | Prvo, neka od moguće najvećih svjetskih izvoznih tržišta za AN (poput Sjedinjenih Američkih Država i Australije) i dalje su zaštićena od ruskog izvoza antidampinškim mjerama. Nadalje, kinesko je tržište i dalje zatvoreno za uvoz AN-a. Stoga ruski proizvođači vjerojatno neće ili nisu u mogućnosti izvoziti na ta tržišta. |
| --- | --- |

(85)

Prvo, neka od moguće najvećih svjetskih izvoznih tržišta za AN (poput Sjedinjenih Američkih Država i Australije) i dalje su zaštićena od ruskog izvoza antidampinškim mjerama. Nadalje, kinesko je tržište i dalje zatvoreno za uvoz AN-a. Stoga ruski proizvođači vjerojatno neće ili nisu u mogućnosti izvoziti na ta tržišta.

| (86) | Ministarstvo trgovine SAD-a objavilo je 22. svibnja 2014. privremene rezultate Upravne revizije antidampinških pristojbi (18) u kojima se predlaže da se za društva Acron i EuroChem uvede nulta pristojba za njihov izvoz AN-a u SAD. Međutim, čak da se i taj prijedlog potvrdi, pristojbe koje su trenutačno na snazi i dalje će se primjenjivati na sve ostale proizvođače izvoznike iz Rusije. Uz to, u skladu s odjeljkom 751. stavkom (a) točkom 2. Carinskog zakona SAD-a od 1930., kako je izmijenjen (Zakon), ukidanje pristojbi za društva Acron i EuroChem primjenjivat će se samo jednu godinu i tada podlijegati još jednoj godišnjoj upravnoj reviziji kojom se, ovisno o njezinu ishodu, antidampinške pristojbe mogu ponovno uvesti. Konačno, tržište SAD-a gdje se AN upotrebljava kao gnojivo smanjuje se tijekom posljednjeg desetljeća zbog sve većih zahtjeva u pogledu sigurnosti i zbog nevoljkosti preprodavača da nastave raditi s AN-om (19). Nadalje, zbog vađenja plina iz škriljevca, koje je započelo proteklih godina, američki proizvođači AN-a sada imaju pristup jeftinijem plinu. Stoga je vjerojatno da bi se društva Acron i EuroChem suočila s jakom konkurencijom te možda ne bi uspjela dobiti znatan tržišni udjel u SAD-u. |
| --- | --- |

(86)

Ministarstvo trgovine SAD-a objavilo je 22. svibnja 2014. privremene rezultate Upravne revizije antidampinških pristojbi (18) u kojima se predlaže da se za društva Acron i EuroChem uvede nulta pristojba za njihov izvoz AN-a u SAD. Međutim, čak da se i taj prijedlog potvrdi, pristojbe koje su trenutačno na snazi i dalje će se primjenjivati na sve ostale proizvođače izvoznike iz Rusije. Uz to, u skladu s odjeljkom 751. stavkom (a) točkom 2. Carinskog zakona SAD-a od 1930., kako je izmijenjen (Zakon), ukidanje pristojbi za društva Acron i EuroChem primjenjivat će se samo jednu godinu i tada podlijegati još jednoj godišnjoj upravnoj reviziji kojom se, ovisno o njezinu ishodu, antidampinške pristojbe mogu ponovno uvesti. Konačno, tržište SAD-a gdje se AN upotrebljava kao gnojivo smanjuje se tijekom posljednjeg desetljeća zbog sve većih zahtjeva u pogledu sigurnosti i zbog nevoljkosti preprodavača da nastave raditi s AN-om (19). Nadalje, zbog vađenja plina iz škriljevca, koje je započelo proteklih godina, američki proizvođači AN-a sada imaju pristup jeftinijem plinu. Stoga je vjerojatno da bi se društva Acron i EuroChem suočila s jakom konkurencijom te možda ne bi uspjela dobiti znatan tržišni udjel u SAD-u.

| (87) | Udruženje RFPA tvrdilo je da će se ostala važna izvozna odredišta za ruski AN, poput Latinske Amerike (posebno Brazil), Egipta i Turske znatno ojačati do 2017. u usporedbi s 2012. Naveli su izvješće u kojem je predviđeno ukupno povećanje potrošnje AN-a od 15 % za Brazil, Egipat, Peru, Tursku, Ekvador i Kolumbiju. To povećanje iznosi 749 000 tona (tj. s 4,851 milijuna tona 2012. na 5,6 milijuna tona 2017.), što predstavlja prosječno povećanje od 149 800 tona godišnje. Međutim to je samo 9,7 % procijenjenog godišnjeg rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača. Podnositelj zahtjeva tvrdi da bi povećanu potrošnju u tim zemljama djelomično preuzela buduća domaća proizvodnja jer u dotičnim zemljama navodno postoji niz projekata za izgradnju vlastitog kapaciteta za proizvodnju AN-a ili drugih gnojiva koja se temelje na dušiku. Neovisno o tome bi li se ti projekti zaista ostvarili i preuzeli barem dio povećanja potrošnje, Komisija smatra da je predviđena potrošnja u dotičnim zemljama na razini zbog koje bi se rezervni kapacitet ruskih proizvođača mogao apsorbirati tek djelomično. |
| --- | --- |

(87)

Udruženje RFPA tvrdilo je da će se ostala važna izvozna odredišta za ruski AN, poput Latinske Amerike (posebno Brazil), Egipta i Turske znatno ojačati do 2017. u usporedbi s 2012. Naveli su izvješće u kojem je predviđeno ukupno povećanje potrošnje AN-a od 15 % za Brazil, Egipat, Peru, Tursku, Ekvador i Kolumbiju. To povećanje iznosi 749 000 tona (tj. s 4,851 milijuna tona 2012. na 5,6 milijuna tona 2017.), što predstavlja prosječno povećanje od 149 800 tona godišnje. Međutim to je samo 9,7 % procijenjenog godišnjeg rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača. Podnositelj zahtjeva tvrdi da bi povećanu potrošnju u tim zemljama djelomično preuzela buduća domaća proizvodnja jer u dotičnim zemljama navodno postoji niz projekata za izgradnju vlastitog kapaciteta za proizvodnju AN-a ili drugih gnojiva koja se temelje na dušiku. Neovisno o tome bi li se ti projekti zaista ostvarili i preuzeli barem dio povećanja potrošnje, Komisija smatra da je predviđena potrošnja u dotičnim zemljama na razini zbog koje bi se rezervni kapacitet ruskih proizvođača mogao apsorbirati tek djelomično.

| (88) | Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da Komisija nije uzela u obzir povećanja potrošnje na ostalim tržištima trećih zemalja za ruski AN, posebno u bivšoj regiji Sovjetskog Saveza. Međutim antidampinške pristojbe na uvoz ruskog AN-a na snazi su i na jednom od glavnih tržišta u toj regiji, u Ukrajini. Pristojbe su u srpnju 2014. proširene na razdoblje od pet godina, a razina pristojbi znatno je povišena. Dakle, to se tržište čak i dodatno zatvara za uvoz ruskog AN-a. |
| --- | --- |

(88)

Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da Komisija nije uzela u obzir povećanja potrošnje na ostalim tržištima trećih zemalja za ruski AN, posebno u bivšoj regiji Sovjetskog Saveza. Međutim antidampinške pristojbe na uvoz ruskog AN-a na snazi su i na jednom od glavnih tržišta u toj regiji, u Ukrajini. Pristojbe su u srpnju 2014. proširene na razdoblje od pet godina, a razina pristojbi znatno je povišena. Dakle, to se tržište čak i dodatno zatvara za uvoz ruskog AN-a.

| (89) | Nadalje, razina cijena na drugim tržištima, npr. u Kazakstanu, takva je da bi za ruske proizvođače izvoznike bilo privlačnije usmjeriti svoj izvoz u Uniju. Osim toga, ta su tržišta mnogo manja od tržišta Unije. Na primjer, potrošnja u Kazakstanu iznosi manje od 4 % potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(89)

Nadalje, razina cijena na drugim tržištima, npr. u Kazakstanu, takva je da bi za ruske proizvođače izvoznike bilo privlačnije usmjeriti svoj izvoz u Uniju. Osim toga, ta su tržišta mnogo manja od tržišta Unije. Na primjer, potrošnja u Kazakstanu iznosi manje od 4 % potrošnje u Uniji.

| (90) | Uz to, tvrdilo se da predviđeni rast ostalih glavnih izvoznih odredišta nije točno izračunan. Međutim upotrijebljeni podatci temeljili su se na neovisnom izvješću navedenom u uvodnoj izjavi 87. Čak i da se pokaže da su ti podatci podcijenjeni kako se tvrdi, predviđeni porast potražnje i dalje se može nadoknaditi upotrebom samo dijela rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača. |
| --- | --- |

(90)

Uz to, tvrdilo se da predviđeni rast ostalih glavnih izvoznih odredišta nije točno izračunan. Međutim upotrijebljeni podatci temeljili su se na neovisnom izvješću navedenom u uvodnoj izjavi 87. Čak i da se pokaže da su ti podatci podcijenjeni kako se tvrdi, predviđeni porast potražnje i dalje se može nadoknaditi upotrebom samo dijela rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača.

| (91) | Drugo, nije vjerojatno da će domaće tržište apsorbirati rezervni kapacitet. Udruženje RFPA tvrdilo je da je, u skladu s istim tim izvješćem, potrošnja u Rusiji i dalje jaka, da se predviđa da će ojačati, a ruski proizvođači prvenstveno će nastojati zadovoljiti potražnju na domaćem tržištu. Udruženje RFPA ponovilo je tu tvrdnju nakon objave. Međutim tijekom RIPR-a domaća prodaja iznosila je 53 % ukupne prodaje ruskih proizvođača, a predviđeno povećanje od 3 % godišnje za sljedećih pet godina (u prosjeku oko 120 000 tona godišnje) moglo bi se jednostavno namiriti rezervnim kapacitetom koji ruski proizvođači već imaju na raspolaganju. Predviđeno godišnje povećanje čini manje od 7,8 % procijenjenog godišnjeg rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača nakon RIPR-a. Uz to, buduće povećanje potrošnje samo je prognoza i ne mora se nužno dogoditi ili se može razvijati sporije jer su, u skladu s tim istim izvješćem, postojale znatne fluktuacije u domaćoj potrošnji koje su nastale tijekom posljednjih pet godina u usporedbi s Unijom ili potrošnjom u trećim zemljama (20). |
| --- | --- |

(91)

Drugo, nije vjerojatno da će domaće tržište apsorbirati rezervni kapacitet. Udruženje RFPA tvrdilo je da je, u skladu s istim tim izvješćem, potrošnja u Rusiji i dalje jaka, da se predviđa da će ojačati, a ruski proizvođači prvenstveno će nastojati zadovoljiti potražnju na domaćem tržištu. Udruženje RFPA ponovilo je tu tvrdnju nakon objave. Međutim tijekom RIPR-a domaća prodaja iznosila je 53 % ukupne prodaje ruskih proizvođača, a predviđeno povećanje od 3 % godišnje za sljedećih pet godina (u prosjeku oko 120 000 tona godišnje) moglo bi se jednostavno namiriti rezervnim kapacitetom koji ruski proizvođači već imaju na raspolaganju. Predviđeno godišnje povećanje čini manje od 7,8 % procijenjenog godišnjeg rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača nakon RIPR-a. Uz to, buduće povećanje potrošnje samo je prognoza i ne mora se nužno dogoditi ili se može razvijati sporije jer su, u skladu s tim istim izvješćem, postojale znatne fluktuacije u domaćoj potrošnji koje su nastale tijekom posljednjih pet godina u usporedbi s Unijom ili potrošnjom u trećim zemljama (20).

| (92) | Treće, Unija je i dalje najvažnije tržište AN-a na svijetu jer čini 18 % svjetske potrošnje. Njezina zemljopisna blizina Rusiji i to što neki ruski izvoznici imaju uspostavljene kanale za distribuciju u Uniji logistički olakšavaju izvoz. |
| --- | --- |

(92)

Treće, Unija je i dalje najvažnije tržište AN-a na svijetu jer čini 18 % svjetske potrošnje. Njezina zemljopisna blizina Rusiji i to što neki ruski izvoznici imaju uspostavljene kanale za distribuciju u Uniji logistički olakšavaju izvoz.

| (93) | Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je potrebno razmotriti navodne tehničke prepreke trgovini za ulaz ruskog AN-a u Uniju, odnosno zabranu prodaje (u Njemačkoj) ili stroga pravila za skladištenje AN-a u nekim drugim državama članicama. Međutim, suprotno tvrdnjama udruženja RFPA, ta se ograničenja primjenjuju i na izvoznike iz trećih zemalja i na proizvođače iz Unije na nediskriminirajući način i nemaju nerazmjeran utjecaj na uvoz. Uz to, ta ograničenja nisu imala utjecaj na ukupnu privlačnost tržišta Unije jer je ono i dalje jedno od najvećih na svijetu u smislu potrošnje. Stoga Komisija odbacuje tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(93)

Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je potrebno razmotriti navodne tehničke prepreke trgovini za ulaz ruskog AN-a u Uniju, odnosno zabranu prodaje (u Njemačkoj) ili stroga pravila za skladištenje AN-a u nekim drugim državama članicama. Međutim, suprotno tvrdnjama udruženja RFPA, ta se ograničenja primjenjuju i na izvoznike iz trećih zemalja i na proizvođače iz Unije na nediskriminirajući način i nemaju nerazmjeran utjecaj na uvoz. Uz to, ta ograničenja nisu imala utjecaj na ukupnu privlačnost tržišta Unije jer je ono i dalje jedno od najvećih na svijetu u smislu potrošnje. Stoga Komisija odbacuje tu tvrdnju.

| (94) | Komisija stoga zaključuje da se ruski proizvođači moraju riješiti znatnog rezervnog kapaciteta koji će se vrlo vjerojatno upotrijebiti za znatan dodatni izvoz u Uniju u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(94)

Komisija stoga zaključuje da se ruski proizvođači moraju riješiti znatnog rezervnog kapaciteta koji će se vrlo vjerojatno upotrijebiti za znatan dodatni izvoz u Uniju u slučaju isteka mjera.

3.3.3.   Poticaji za preusmjerivanjem obujma prodaje u Uniju

| (95) | Razina cijena u Uniji trenutačno je mnogo veća nego u većini trećih zemalja čiji je dobavljač trenutačno Rusija i na ruskom domaćem tržištu. Tijekom RIPR-a prosječna izvozna cijena na razini franko tvornica (201 EUR po toni) u treće zemlje i prosječna domaća cijena na razini franko tvornica (221 EUR po toni) četiriju proizvođača izvoznika u uzorku bile su 34 % odnosno 27 % niže od prosječne cijene franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku (303 EUR po toni) (vidjeti tablicu 7.) te niže i od prosječne cijene uvoza iz Rusije u Uniju na razini franko tvornica (vidjeti tablicu 2.) i iz trećih zemalja u Uniju (vidjeti tablicu 3.). |
| --- | --- |

(95)

Razina cijena u Uniji trenutačno je mnogo veća nego u većini trećih zemalja čiji je dobavljač trenutačno Rusija i na ruskom domaćem tržištu. Tijekom RIPR-a prosječna izvozna cijena na razini franko tvornica (201 EUR po toni) u treće zemlje i prosječna domaća cijena na razini franko tvornica (221 EUR po toni) četiriju proizvođača izvoznika u uzorku bile su 34 % odnosno 27 % niže od prosječne cijene franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku (303 EUR po toni) (vidjeti tablicu 7.) te niže i od prosječne cijene uvoza iz Rusije u Uniju na razini franko tvornica (vidjeti tablicu 2.) i iz trećih zemalja u Uniju (vidjeti tablicu 3.).

| (96) | Budu li mjere stavljene izvan snage, vjerojatno je da će se cijene Unije smanjiti kao rezultat povećane ponude jeftinog uvoza. Međutim, s obzirom na važnu razliku između izvoznih cijena ruskih proizvođača izvoznika za treće zemlje i cijena koje su ruski proizvođači izvoznici, proizvođači izvoznici iz trećih zemalja i proizvođači iz Unije tijekom RIPR-a naplaćivali na tržištu Unije, ne čini se vjerojatnim da će se cijene koje se naplaćuju na tržištu Unije smanjiti na razinu onih u trećim zemljama u koje ruski proizvođači izvoze. Proizvođači izvoznici stoga će vjerojatno nastojati ostvariti višu maržu dobiti prodajući u Uniju. Posljedično, proizvođači izvoznici vjerojatno će imati poticaj za preusmjeravanje dijela svojeg trenutačnog obujma izvoza u treće zemlje (u iznosu od otprilike 3,4 milijuna tona u RIPR-u, što je više od 50 % potrošnje u Uniji) u Uniju (21). |
| --- | --- |

(96)

Budu li mjere stavljene izvan snage, vjerojatno je da će se cijene Unije smanjiti kao rezultat povećane ponude jeftinog uvoza. Međutim, s obzirom na važnu razliku između izvoznih cijena ruskih proizvođača izvoznika za treće zemlje i cijena koje su ruski proizvođači izvoznici, proizvođači izvoznici iz trećih zemalja i proizvođači iz Unije tijekom RIPR-a naplaćivali na tržištu Unije, ne čini se vjerojatnim da će se cijene koje se naplaćuju na tržištu Unije smanjiti na razinu onih u trećim zemljama u koje ruski proizvođači izvoze. Proizvođači izvoznici stoga će vjerojatno nastojati ostvariti višu maržu dobiti prodajući u Uniju. Posljedično, proizvođači izvoznici vjerojatno će imati poticaj za preusmjeravanje dijela svojeg trenutačnog obujma izvoza u treće zemlje (u iznosu od otprilike 3,4 milijuna tona u RIPR-u, što je više od 50 % potrošnje u Uniji) u Uniju (21).

3.4.   Zaključak

| (97) | S obzirom na razmatranja navedena u odjeljku 3.3., Komisija zaključuje da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga i znatnog povećanja količina koje se izvoze u Uniju u slučaju isteka mjera koje su na snazi. |
| --- | --- |

(97)

S obzirom na razmatranja navedena u odjeljku 3.3., Komisija zaključuje da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga i znatnog povećanja količina koje se izvoze u Uniju u slučaju isteka mjera koje su na snazi.

4.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

| (98) | Industrija Unije bila je definirana kao poznati proizvođači AN-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(98)

Industrija Unije bila je definirana kao poznati proizvođači AN-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja.

| (99) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., odabran je uzorak koji se sastoji od četiriju društava. Svi proizvođači iz Unije u uzorku surađivali su, poslali odgovore na upitnik unutar zadanih rokova te su posjećeni tijekom ispitnog postupka. Uz to, udruženje Fertilizers Europe dostavilo je dodatne podatke o kapacitetu, proizvodnji i prodaji proizvođača koji surađuju, a nisu u uzorku, te procjene za preostale proizvođače. Kad je god bilo moguće, Komisija je usporedila te podatke s podatcima koje su dostavile druge zainteresirane strane i/ili s javno dostupnim podatcima. |
| --- | --- |

(99)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., odabran je uzorak koji se sastoji od četiriju društava. Svi proizvođači iz Unije u uzorku surađivali su, poslali odgovore na upitnik unutar zadanih rokova te su posjećeni tijekom ispitnog postupka. Uz to, udruženje Fertilizers Europe dostavilo je dodatne podatke o kapacitetu, proizvodnji i prodaji proizvođača koji surađuju, a nisu u uzorku, te procjene za preostale proizvođače. Kad je god bilo moguće, Komisija je usporedila te podatke s podatcima koje su dostavile druge zainteresirane strane i/ili s javno dostupnim podatcima.

| (100) | Udruženje RFPA nakon objave tvrdilo je da uzorak koji je Komisija odabrala nije reprezentativan za industriju Unije. Ta se tvrdnja temelji na navodu da se isti gospodarski pokazatelji (posebno profitabilnost) razlikuju između društava u uzorku i industrije Unije općenito. |
| --- | --- |

(100)

Udruženje RFPA nakon objave tvrdilo je da uzorak koji je Komisija odabrala nije reprezentativan za industriju Unije. Ta se tvrdnja temelji na navodu da se isti gospodarski pokazatelji (posebno profitabilnost) razlikuju između društava u uzorku i industrije Unije općenito.

| (101) | Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Četiri društva u uzorku odabrana su objektivno na temelju njihova obujma proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda u Uniji kako je predviđeno u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe. Svrha je uzorkovanja omogućiti službama Komisije da provedu detaljno ispitivanje nekih čimbenika štete za reprezentativni dio industrije Unije unutar raspoloživog vremena. To što se neki pokazatelji štete mogu razlikovati između društava u uzorku i ukupne industrije Unije ne znači da uzorak nije reprezentativan. Budući da su podatci proizvođača u uzorku provjereni na licu mjesta u poslovnim prostorijama dotičnih društava, ti se podatci smatraju pouzdanima. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 145., utvrđeno je da industrija Unije nije trpjela štetu tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(101)

Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Četiri društva u uzorku odabrana su objektivno na temelju njihova obujma proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda u Uniji kako je predviđeno u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe. Svrha je uzorkovanja omogućiti službama Komisije da provedu detaljno ispitivanje nekih čimbenika štete za reprezentativni dio industrije Unije unutar raspoloživog vremena. To što se neki pokazatelji štete mogu razlikovati između društava u uzorku i ukupne industrije Unije ne znači da uzorak nije reprezentativan. Budući da su podatci proizvođača u uzorku provjereni na licu mjesta u poslovnim prostorijama dotičnih društava, ti se podatci smatraju pouzdanima. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 145., utvrđeno je da industrija Unije nije trpjela štetu tijekom RIPR-a.

| (102) | Osim toga, udruženje RFPA tvrdilo je da neka od društava u uzorku nisu surađivala s Komisijom tako što nisu dostavila određene podatke ili su dostavila samo djelomične i netočne podatke. Posljedično, udruženje RFPA zahtijevalo je da se na temelju tih podataka ne donose zaključci o stanju industrije Unije i da je iz nedostatka suradnje industrije Unije potrebno donijeti negativne zaključke ili da je potrebno umjesto tih podataka upotrijebiti pokazatelje za cijelu industriju Unije. |
| --- | --- |

(102)

Osim toga, udruženje RFPA tvrdilo je da neka od društava u uzorku nisu surađivala s Komisijom tako što nisu dostavila određene podatke ili su dostavila samo djelomične i netočne podatke. Posljedično, udruženje RFPA zahtijevalo je da se na temelju tih podataka ne donose zaključci o stanju industrije Unije i da je iz nedostatka suradnje industrije Unije potrebno donijeti negativne zaključke ili da je potrebno umjesto tih podataka upotrijebiti pokazatelje za cijelu industriju Unije.

| (103) | Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija je zadovoljna podatcima koje su dostavila društva u uzorku, koji su provjereni na licu mjesta u poslovnim prostorijama dotičnih društava i koji čine pouzdani dio procjene stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(103)

Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija je zadovoljna podatcima koje su dostavila društva u uzorku, koji su provjereni na licu mjesta u poslovnim prostorijama dotičnih društava i koji čine pouzdani dio procjene stanja industrije Unije.

5.   SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE

5.1.   Potrošnja u Uniji

| (104) | Komisija je utvrdila očitu potrošnju u Uniji na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. (22). |
| --- | --- |

(104)

Komisija je utvrdila očitu potrošnju u Uniji na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. (22).

| (105) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja Unije | 7 174 863 | 6 674 500 | 6 698 722 | 6 356 761 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 93 | 93 | 89 |
| Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, provjereni podatci i podatci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. |

(105)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2010.

2011.

2012.

RIPR

Ukupna potrošnja Unije

7 174 863

6 674 500

6 698 722

6 356 761

Indeks (2010. = 100)

100

93

93

89

Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, provjereni podatci i podatci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

| (106) | Između 2010. i RIPR-a potrošnja AN-a u Uniji smanjila se za 11 %, ne dovodeći u pitanje to što se proizvodnja poljoprivrednog proizvoda nije smanjila u skladu s time. Za to smanjenje postoje tri glavna razloga. Prvo, širenje opreme i tehnika poboljšalo se, zbog čega je sada potrebna manja količina gnojiva po kvadratnom metru tla. Drugo, smanjenje potrošnje AN-a nadoknađuje se upotrebom drugih gnojiva poput kalcijeva amonijeva nitrata ili složenih gnojiva. Treće, zabrinutostima u pogledu sigurnosti te strogim pravilima za proizvodnju i skladištenje amonijeva nitrata obeshrabruje se upotreba tog proizvoda. |
| --- | --- |

(106)

Između 2010. i RIPR-a potrošnja AN-a u Uniji smanjila se za 11 %, ne dovodeći u pitanje to što se proizvodnja poljoprivrednog proizvoda nije smanjila u skladu s time. Za to smanjenje postoje tri glavna razloga. Prvo, širenje opreme i tehnika poboljšalo se, zbog čega je sada potrebna manja količina gnojiva po kvadratnom metru tla. Drugo, smanjenje potrošnje AN-a nadoknađuje se upotrebom drugih gnojiva poput kalcijeva amonijeva nitrata ili složenih gnojiva. Treće, zabrinutostima u pogledu sigurnosti te strogim pravilima za proizvodnju i skladištenje amonijeva nitrata obeshrabruje se upotreba tog proizvoda.

| (107) | Nakon objave udruženje RFPA zatražilo je dodatne informacije o izvorima podataka o potrošnji koje je objavila Komisija, a 26. lipnja 2014. održano je saslušanje koje je vodio službenik za saslušanja. Nakon toga udruženje RFPA tvrdilo je da su podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva dostavljeni prekasno u tijeku postupka, da nisu provjereni i da nisu dosljedni podatcima koje je podnositelj zahtjeva bio dostavio prije toga. Uz to, udruženje RFPA tvrdilo je da ti podatci najvjerojatnije nisu uključivali podatke o tehničkom amonijevu nitratu i o smjesama amonijevih nitrata s drugim gnojivim ili negnojivim tvarima jer se oni razlikuju od sličnih podataka koji su na raspolaganju podnositelju zahtjeva i dostavljeni članovima udruženja RFPA. Stoga je potrebno zanemariti te podatke i umjesto njih upotrijebiti najbolje raspoložive činjenice. |
| --- | --- |

(107)

Nakon objave udruženje RFPA zatražilo je dodatne informacije o izvorima podataka o potrošnji koje je objavila Komisija, a 26. lipnja 2014. održano je saslušanje koje je vodio službenik za saslušanja. Nakon toga udruženje RFPA tvrdilo je da su podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva dostavljeni prekasno u tijeku postupka, da nisu provjereni i da nisu dosljedni podatcima koje je podnositelj zahtjeva bio dostavio prije toga. Uz to, udruženje RFPA tvrdilo je da ti podatci najvjerojatnije nisu uključivali podatke o tehničkom amonijevu nitratu i o smjesama amonijevih nitrata s drugim gnojivim ili negnojivim tvarima jer se oni razlikuju od sličnih podataka koji su na raspolaganju podnositelju zahtjeva i dostavljeni članovima udruženja RFPA. Stoga je potrebno zanemariti te podatke i umjesto njih upotrijebiti najbolje raspoložive činjenice.

| (108) | Ta se tvrdnja odbacuje. Komisija je upotrijebila podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva za prodaju u EU-u i radi provjere usporedila te podatke s provjerenim podatcima proizvođača u uzorku. Tim su iznosima dodani podatci o uvozu kako bi se utvrdila potrošnja u Uniji. Stoga se ti podatci smatraju pouzdanima. |
| --- | --- |

(108)

Ta se tvrdnja odbacuje. Komisija je upotrijebila podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva za prodaju u EU-u i radi provjere usporedila te podatke s provjerenim podatcima proizvođača u uzorku. Tim su iznosima dodani podatci o uvozu kako bi se utvrdila potrošnja u Uniji. Stoga se ti podatci smatraju pouzdanima.

| (109) | Udruženje RFPA tvrdilo je i da je temelj za Komisijin izračun ukupne potrošnje u Uniji podcijenjen i da se, na temelju izvješća koje je objavio neovisni analitičar tržišta, potrošnja povećava, a ne smanjuje. Točnije, podatci iz tog izvješća koji se odnose na potražnju za FGAN-om i EGAN-om (tip amonijeva nitrata za eksplozive) u Uniji 2010. odgovaraju podatcima Komisije u iznosu od oko 7,1 milijuna tona, ali podatci iz izvješća povećavaju se, a ne smanjuju tijekom sljedećih godina. |
| --- | --- |

(109)

Udruženje RFPA tvrdilo je i da je temelj za Komisijin izračun ukupne potrošnje u Uniji podcijenjen i da se, na temelju izvješća koje je objavio neovisni analitičar tržišta, potrošnja povećava, a ne smanjuje. Točnije, podatci iz tog izvješća koji se odnose na potražnju za FGAN-om i EGAN-om (tip amonijeva nitrata za eksplozive) u Uniji 2010. odgovaraju podatcima Komisije u iznosu od oko 7,1 milijuna tona, ali podatci iz izvješća povećavaju se, a ne smanjuju tijekom sljedećih godina.

| (110) | Ta je tvrdnja neutemeljena jer je Komisija upotrijebila stvarne podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a koji su bili djelomično provjereni, te uz njih i dostupne statističke podatke. Komisija smatra te podatke pouzdanima. |
| --- | --- |

(110)

Ta je tvrdnja neutemeljena jer je Komisija upotrijebila stvarne podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a koji su bili djelomično provjereni, te uz njih i dostupne statističke podatke. Komisija smatra te podatke pouzdanima.

5.2.   Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz Rusije

| (111) | Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda iz Rusije kretali su se kako je navedeno u nastavku:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama), tržišni udjel i cijene | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza (u tonama) | 164 658 | 134 060 | 200 542 | 199 604 |
| Indeks | 100 | 81 | 122 | 121 |
| Tržišni udjel | 2,3 % | 2 % | 3 % | 3,1 % |
| Indeks | 100 | 88 | 130 | 137 |
| Prosječna uvozna cijena (EUR/tona) | 201 | 258 | 262 | 264 |
| Indeks | 100 | 128 | 130 | 131 |
| Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(111)

Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda iz Rusije kretali su se kako je navedeno u nastavku:

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama), tržišni udjel i cijene

2010.

2011.

2012.

RIPR

Obujam uvoza (u tonama)

164 658

134 060

200 542

199 604

Indeks

100

81

122

121

Tržišni udjel

2,3 %

2 %

3 %

3,1 %

Indeks

100

88

130

137

Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)

201

258

262

264

Indeks

100

128

130

131

Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

| (112) | Obujam uvoza iz Rusije povećao se za više od 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel tog uvoza povećao se za više od 30 % s 2,3 % 2010. na 3,1 % u RIPR-u. Cijene CIF rasle su od 201 do 264 EUR po toni tijekom razmatranog razdoblja. Usporede li se prosječne ruske cijene CIF izvoza u Uniju s prosječnim cijenama na razini franko tvornica proizvođača u Uniji tijekom RIPR-a, čini se da ruske cijene obaraju cijene Unije. Prosječna prodajna cijena na razini franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku naplaćena nepovezanim kupcima u Uniji tijekom RIPR-a iznosila je 303 EUR po toni. Međutim, kako je naznačeno u odjeljku 3., gotovo svi proizvođači izvoznici koji su prodavali dotični proizvod tijekom RIPR-a imali su preuzete obveze u pogledu cijena te su njihove izvozne cijene za EU utvrđene u okviru tih preuzimanja obveza u kojima su bile određene najmanje izvozne cijene. Posljedično, te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena. |
| --- | --- |

(112)

Obujam uvoza iz Rusije povećao se za više od 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel tog uvoza povećao se za više od 30 % s 2,3 % 2010. na 3,1 % u RIPR-u. Cijene CIF rasle su od 201 do 264 EUR po toni tijekom razmatranog razdoblja. Usporede li se prosječne ruske cijene CIF izvoza u Uniju s prosječnim cijenama na razini franko tvornica proizvođača u Uniji tijekom RIPR-a, čini se da ruske cijene obaraju cijene Unije. Prosječna prodajna cijena na razini franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku naplaćena nepovezanim kupcima u Uniji tijekom RIPR-a iznosila je 303 EUR po toni. Međutim, kako je naznačeno u odjeljku 3., gotovo svi proizvođači izvoznici koji su prodavali dotični proizvod tijekom RIPR-a imali su preuzete obveze u pogledu cijena te su njihove izvozne cijene za EU utvrđene u okviru tih preuzimanja obveza u kojima su bile određene najmanje izvozne cijene. Posljedično, te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena.

| (113) | Udruženje RFPA nakon objave uložilo je primjedbu da su Komisijini izračuni obaranja cijena netočni jer su za njih potrebne višestruke prilagodbe (za redovne carinske pristojbe, troškove nastale nakon uvoza, razlike u proizvodu, pakiranju i razini trgovine). Udruženje RFPA primijetilo je i da je u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera 2002. došlo do promjene metodologije u pogledu upotrebe prilagodbi. Udruženje RFPA zatim je predložilo da se za potrebe izračuna obaranja cijena upotrijebe cijene izvozne prodaje u Uniju jednog ruskog proizvođača koji ne ostvaruje korist od preuzimanja obveze i izvozne cijene jednog ruskog proizvođača koji je izuzet iz antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(113)

Udruženje RFPA nakon objave uložilo je primjedbu da su Komisijini izračuni obaranja cijena netočni jer su za njih potrebne višestruke prilagodbe (za redovne carinske pristojbe, troškove nastale nakon uvoza, razlike u proizvodu, pakiranju i razini trgovine). Udruženje RFPA primijetilo je i da je u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera 2002. došlo do promjene metodologije u pogledu upotrebe prilagodbi. Udruženje RFPA zatim je predložilo da se za potrebe izračuna obaranja cijena upotrijebe cijene izvozne prodaje u Uniju jednog ruskog proizvođača koji ne ostvaruje korist od preuzimanja obveze i izvozne cijene jednog ruskog proizvođača koji je izuzet iz antidampinških pristojbi.

| (114) | U tom je pogledu dostatno podsjetiti na to da Komisija nije provela nikakve izračune obaranja cijena zbog razloga iz uvodne izjave 112. Stoga su te tvrdnje neutemeljene. |
| --- | --- |

(114)

U tom je pogledu dostatno podsjetiti na to da Komisija nije provela nikakve izračune obaranja cijena zbog razloga iz uvodne izjave 112. Stoga su te tvrdnje neutemeljene.

5.3.   Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz ostalih trećih zemalja

| (115) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede jednako se tako temelje na podatcima Eurostata.

  Tablica 3.


  Obujam uvoza (u tonama), tržišni udjel i cijene | | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ostale treće zemlje | Količina u tonama | 348 100 | 312 043 | 295 139 | 285 962 |
| | Indeks | 100 | 90 | 85 | 82 |
| | Tržišni udjel | 4,85 % | 4,68 % | 4,41 % | 4,50 % |
| | Indeks | 100 | 96 | 91 | 93 |
| | Prosječna cijena (CIF) | 201 | 270 | 279 | 275 |
| | Indeks | 100 | 134 | 139 | 137 |
| Izvor: Eurostat |

(115)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede jednako se tako temelje na podatcima Eurostata.

Tablica 3.

Obujam uvoza (u tonama), tržišni udjel i cijene

2010.

2011.

2012.

RIPR

Ostale treće zemlje

Količina u tonama

348 100

312 043

295 139

285 962

Indeks

100

90

85

82

Tržišni udjel

4,85 %

4,68 %

4,41 %

4,50 %

Indeks

100

96

91

93

Prosječna cijena (CIF)

201

270

279

275

Indeks

100

134

139

137

Izvor: Eurostat

| (116) | AN se uglavnom uvozi iz Ukrajine, Gruzije i Srbije. Antidampinške mjere na snazi protiv uvoza AN-a iz Ukrajine istekle su 2012. Ukupni obujam uvoza podrijetlom iz trećih zemalja osim Rusije smanjio se. Tržišni udjel tog uvoza ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja i veći od tržišnog udjela ruskog uvoza. To se može objasniti smanjenjem potrošnje tijekom istog razdoblja. Općenite prosječne cijene uvoza iz drugih zemalja povećale su se u skladu s jednakim kretanjem za ruske cijene i cijene Unije. |
| --- | --- |

(116)

AN se uglavnom uvozi iz Ukrajine, Gruzije i Srbije. Antidampinške mjere na snazi protiv uvoza AN-a iz Ukrajine istekle su 2012. Ukupni obujam uvoza podrijetlom iz trećih zemalja osim Rusije smanjio se. Tržišni udjel tog uvoza ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja i veći od tržišnog udjela ruskog uvoza. To se može objasniti smanjenjem potrošnje tijekom istog razdoblja. Općenite prosječne cijene uvoza iz drugih zemalja povećale su se u skladu s jednakim kretanjem za ruske cijene i cijene Unije.

5.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

| (117) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

| (118) | Za potrebe analize štete gospodarsko stanje industrije Unije ocjenjuje se na temelju makroekonomskih pokazatelja (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i oporavak od prethodnog dampinga) i mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala). Prvi se temelje na podatcima koje je dostavio podnositelj zahtjeva na početni zahtjev za revizijom i u sljedećim podnescima te na statističkim podatcima, a odnose se na sve poznate proizvođače iz Unije. Potonji se temelje na podatcima iz odgovora na upitnike primljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i provjerenih tijekom ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(118)

Za potrebe analize štete gospodarsko stanje industrije Unije ocjenjuje se na temelju makroekonomskih pokazatelja (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i oporavak od prethodnog dampinga) i mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala). Prvi se temelje na podatcima koje je dostavio podnositelj zahtjeva na početni zahtjev za revizijom i u sljedećim podnescima te na statističkim podatcima, a odnose se na sve poznate proizvođače iz Unije. Potonji se temelje na podatcima iz odgovora na upitnike primljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i provjerenih tijekom ispitnog postupka.

5.4.1.   Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta

| (119) | Trenutačnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeni su nalazi prethodnih ispitnih postupaka o složenosti prikupljanja točnih i pouzdanih podataka o kapacitetu i proizvodnji dotičnog proizvoda. Kruto gnojivo dobiva se u postrojenju za partikulaciju (toranj za stvaranje kuglica) nakon proizvodnje taljenog/otopljenog amonijeva nitrata postupkom kemijske sinteze. Taljevina/otopina može se upotrijebiti za proizvodnju krutog proizvoda, ali i drugih proizvoda na kraju proizvodnog lanca, poput kalcijeva amonijeva nitrata. Uz to, kruti proizvod može se upotrebljavati kao gnojivo, ali i za industrijske potrebe. Statistička iskrivljenja mogu nastati zbog postojanja višenamjenskih postrojenja koja mogu brzo promijeniti postupak proizvodnje radi proizvodnje druge vrste gnojiva. Niska stopa iskorištenosti kapaciteta za dotični proizvod stoga je manje značajan pokazatelj općenitog gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(119)

Trenutačnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeni su nalazi prethodnih ispitnih postupaka o složenosti prikupljanja točnih i pouzdanih podataka o kapacitetu i proizvodnji dotičnog proizvoda. Kruto gnojivo dobiva se u postrojenju za partikulaciju (toranj za stvaranje kuglica) nakon proizvodnje taljenog/otopljenog amonijeva nitrata postupkom kemijske sinteze. Taljevina/otopina može se upotrijebiti za proizvodnju krutog proizvoda, ali i drugih proizvoda na kraju proizvodnog lanca, poput kalcijeva amonijeva nitrata. Uz to, kruti proizvod može se upotrebljavati kao gnojivo, ali i za industrijske potrebe. Statistička iskrivljenja mogu nastati zbog postojanja višenamjenskih postrojenja koja mogu brzo promijeniti postupak proizvodnje radi proizvodnje druge vrste gnojiva. Niska stopa iskorištenosti kapaciteta za dotični proizvod stoga je manje značajan pokazatelj općenitog gospodarskog stanja industrije Unije.

| (120) | Uzimajući u obzir ta upozorenja, ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 6 963 753 | 6 877 806 | 7 143 611 | 6 911 630 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 99 |
| Proizvodni kapacitet u tonama | 15 132 238 | 15 292 512 | 15 499 487 | 15 475 487 |
| Indeks | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Iskorištenost kapaciteta | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % |
| Indeks | 100 | 98 | 100 | 98 |
| Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, odgovori na upitnik za uzorkovanje i provjereni odgovori na upitnik. |

(120)

Uzimajući u obzir ta upozorenja, ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2010.

2011.

2012.

RIPR

Obujam proizvodnje (u tonama)

6 963 753

6 877 806

7 143 611

6 911 630

Indeks

100

99

103

99

Proizvodni kapacitet u tonama

15 132 238

15 292 512

15 499 487

15 475 487

Indeks

100

101

102

102

Iskorištenost kapaciteta

46 %

45 %

46 %

45 %

Indeks

100

98

100

98

Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, odgovori na upitnik za uzorkovanje i provjereni odgovori na upitnik.

| (121) | Proizvodnja dotičnog proizvoda industrije Unije ostala je relativno stabilna između 2010. i RIPR-a, u iznosu od otprilike sedam milijuna tona. |
| --- | --- |

(121)

Proizvodnja dotičnog proizvoda industrije Unije ostala je relativno stabilna između 2010. i RIPR-a, u iznosu od otprilike sedam milijuna tona.

| (122) | Proizvodni kapacitet jednako je tako ostao općenito stabilan tijekom tog razdoblja. U proizvodnom kapacitetu koji je prijavila industrija Unije uzet je u obzir ukupni kapacitet za proizvodnju AN-a, ne samo za dotični proizvod, nego i za druge proizvode. Zaista, stvarna iskorištenost kapaciteta za AN znatno je viša kad se u obzir uzmu ti drugi proizvodi. Na primjer, na temelju provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je oko 20 postotnih bodova viša (sa 72 % 2010. na 68 % tijekom RIPR-a). |
| --- | --- |

(122)

Proizvodni kapacitet jednako je tako ostao općenito stabilan tijekom tog razdoblja. U proizvodnom kapacitetu koji je prijavila industrija Unije uzet je u obzir ukupni kapacitet za proizvodnju AN-a, ne samo za dotični proizvod, nego i za druge proizvode. Zaista, stvarna iskorištenost kapaciteta za AN znatno je viša kad se u obzir uzmu ti drugi proizvodi. Na primjer, na temelju provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je oko 20 postotnih bodova viša (sa 72 % 2010. na 68 % tijekom RIPR-a).

5.4.2.   Obujam prodaje, tržišni udjel i rast

| (123) | Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima i tržišni udjel tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali na sljedeći način:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udjel | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 6 662 106 | 6 228 396 | 6 203 041 | 5 871 195 |
| Indeks | 100 | 93 | 93 | 88 |
| Tržišni udjel | 92,9 % | 93,3 % | 92,6 % | 92,4 % |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 99 |
| Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, odgovori na upitnik za uzorkovanje i provjereni odgovori na upitnik. |

(123)

Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima i tržišni udjel tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali na sljedeći način:

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udjel

2010.

2011.

2012.

RIPR

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

6 662 106

6 228 396

6 203 041

5 871 195

Indeks

100

93

93

88

Tržišni udjel

92,9 %

93,3 %

92,6 %

92,4 %

Indeks

100

100

100

99

Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, odgovori na upitnik za uzorkovanje i provjereni odgovori na upitnik.

| (124) | Obujam prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjio se za 12 % tijekom RIPR-a u usporedbi s obujmom prodanim 2010. Taj je razvoj u skladu s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 106. |
| --- | --- |

(124)

Obujam prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjio se za 12 % tijekom RIPR-a u usporedbi s obujmom prodanim 2010. Taj je razvoj u skladu s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 106.

| (125) | Budući da su se i prodaja i potrošnja smanjile tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udjel industrije Unije ostao je općenito stabilan i industrija Unije stoga nije ostvarila rast. |
| --- | --- |

(125)

Budući da su se i prodaja i potrošnja smanjile tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udjel industrije Unije ostao je općenito stabilan i industrija Unije stoga nije ostvarila rast.

5.4.3.   Zaposlenost i produktivnost

| (126) | Na temelju provjerenih podataka četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se na sljedeći način:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 1 253 | 1 110 | 1 128 | 1 105 |
| Indeks | 100 | 89 | 90 | 88 |
| Produktivnost (jedinica/zaposlenik) | 2 390 | 2 616 | 2 648 | 2 579 |
| Indeks | 100 | 109 | 110 | 107 |
| Izvor: Provjereni odgovori na upitnik. |

(126)

Na temelju provjerenih podataka četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se na sljedeći način:

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

2010.

2011.

2012.

RIPR

Broj zaposlenika

1 253

1 110

1 128

1 105

Indeks

100

89

90

88

Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

2 390

2 616

2 648

2 579

Indeks

100

109

110

107

Izvor: Provjereni odgovori na upitnik.

| (127) | Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika u četirima društvima u uzorku smanjio se (za 12 % između 2010. i RIPR-a). Budući da je to smanjenje bilo veće od smanjenja proizvodnje, produktivnost radne snage proizvođača iz Unije u uzorku, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, povećala se za 7 % između 2010. i RIPR-a. |
| --- | --- |

(127)

Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika u četirima društvima u uzorku smanjio se (za 12 % između 2010. i RIPR-a). Budući da je to smanjenje bilo veće od smanjenja proizvodnje, produktivnost radne snage proizvođača iz Unije u uzorku, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, povećala se za 7 % između 2010. i RIPR-a.

5.4.4.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (128) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija nije utvrdila trenutačnu veličinu dampinških marži jer su se ruske uvozne cijene temeljile na najmanjim preuzimanjima obveze u pogledu cijene, zbog čega nisu bile pouzdane za provedbu značajne procjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u slučaju isteka antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(128)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija nije utvrdila trenutačnu veličinu dampinških marži jer su se ruske uvozne cijene temeljile na najmanjim preuzimanjima obveze u pogledu cijene, zbog čega nisu bile pouzdane za provedbu značajne procjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u slučaju isteka antidampinških mjera.

| (129) | Kako pokazuju trenutačne marže dobiti (tablica 10.) i visoki tržišni udjel (tablica 5.), industrija Unije oporavila se od prethodnih dampinških praksi. |
| --- | --- |

(129)

Kako pokazuju trenutačne marže dobiti (tablica 10.) i visoki tržišni udjel (tablica 5.), industrija Unije oporavila se od prethodnih dampinških praksi.

5.4.5.   Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

| (130) | Ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica u Uniji (EUR/tona) | 204 | 291 | 305 | 303 |
| Indeks | 100 | 143 | 149 | 149 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 180–195 (23) | 200 | 216 | 225 |
| Indeks | | 100 | 108 | 113 |
| Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku. |

(130)

Ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

2010.

2011.

2012.

RIPR

Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica u Uniji (EUR/tona)

204

291

305

303

Indeks

100

143

149

149

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

180–195 (23)

200

216

225

Indeks

100

108

113

Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.

| (131) | Prosječna neto prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku znatno se povećala između 2010. i 2012., ali se blago smanjila tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(131)

Prosječna neto prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku znatno se povećala između 2010. i 2012., ali se blago smanjila tijekom RIPR-a.

| (132) | Prosječni troškovi proizvodnje jednako su se tako povećali, uglavnom zbog povećanja troškova plina koji je glavna ulazna sirovina. |
| --- | --- |

(132)

Prosječni troškovi proizvodnje jednako su se tako povećali, uglavnom zbog povećanja troškova plina koji je glavna ulazna sirovina.

5.4.6.   Troškovi rada

| (133) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR) | 31 909 | 37 764 | 40 938 | 41 736 |
| Indeks | 100 | 118 | 128 | 131 |
| Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku. |

(133)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2010.

2011.

2012.

RIPR

Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR)

31 909

37 764

40 938

41 736

Indeks

100

118

128

131

Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.

| (134) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja. Najznatnije povećanje dogodilo se između 2010. i 2011., dok je povećanje između 2012. i RIPR-a iznosilo tri postotna boda. |
| --- | --- |

(134)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja. Najznatnije povećanje dogodilo se između 2010. i 2011., dok je povećanje između 2012. i RIPR-a iznosilo tri postotna boda.

5.4.7.   Zalihe

| (135) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 108 300 | 151 562 | 195 351 | 97 092 |
| Indeks | 100 | 140 | 180 | 90 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 1,56 % | 2,20 % | 2,73 % | 1,40 % |
| Indeks | 100 | 142 | 176 | 90 |
| Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku. |

(135)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Zalihe

2010.

2011.

2012.

RIPR

Završne zalihe (u tonama)

108 300

151 562

195 351

97 092

Indeks

100

140

180

90

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

1,56 %

2,20 %

2,73 %

1,40 %

Indeks

100

142

176

90

Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.

| (136) | Završne zalihe prvo su se znatno povećale 2011. i 2012. u usporedbi s 2010., a zatim su se tijekom RIPR-a smanjile za 10 % u odnosu na 2010. U usporedbi s razinom proizvodnje, završne zalihe pratile su jednaka kretanja od 2010. do RIPR-a. |
| --- | --- |

(136)

Završne zalihe prvo su se znatno povećale 2011. i 2012. u usporedbi s 2010., a zatim su se tijekom RIPR-a smanjile za 10 % u odnosu na 2010. U usporedbi s razinom proizvodnje, završne zalihe pratile su jednaka kretanja od 2010. do RIPR-a.

5.4.8.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (137) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 11,7 % | 20,8 % | 17,6 % | 14,4 % |
| Indeks | 100 | 178 | 150 | 123 |
| Novčani tok (EUR) | 95 605 038 | 196 626 207 | 182 421 560 | 173 543 772 |
| Indeks | 100 | 195 | 191 | 182 |
| Ulaganja (EUR) | 35 761 804 | 31 532 218 | 28 032 159 | 34 502 327 |
| Indeks | 100 | 88 | 78 | 96 |
| Povrat ulaganja | 28,1 % | 61 % | 53,3 % | 44,7 % |
| Indeks | 100 | 217 | 190 | 159 |
| Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku. |

(137)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2010.

2011.

2012.

RIPR

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

11,7 %

20,8 %

17,6 %

14,4 %

Indeks

100

178

150

123

Novčani tok (EUR)

95 605 038

196 626 207

182 421 560

173 543 772

Indeks

100

195

191

182

Ulaganja (EUR)

35 761 804

31 532 218

28 032 159

34 502 327

Indeks

100

88

78

96

Povrat ulaganja

28,1 %

61 %

53,3 %

44,7 %

Indeks

100

217

190

159

Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.

| (138) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (139) | Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku kretala se od 11,7 % 2010. do 14,4 % u RIPR-u. U tom pogledu podnositelj zahtjeva tvrdio je da je za ciljnu dobit za analizu potrebno uzeti u obzir da takva visoko kapitalno intenzivna industrija ima potrebu ostvariti zadovoljavajući povrat uloženog kapitala (PUK) prema očekivanjima ulagača. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti jer ciljna dobit za analizu mora biti ograničena na dobit koju industrija Unije može očekivati da će ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, u izostanku dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(139)

Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku kretala se od 11,7 % 2010. do 14,4 % u RIPR-u. U tom pogledu podnositelj zahtjeva tvrdio je da je za ciljnu dobit za analizu potrebno uzeti u obzir da takva visoko kapitalno intenzivna industrija ima potrebu ostvariti zadovoljavajući povrat uloženog kapitala (PUK) prema očekivanjima ulagača. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti jer ciljna dobit za analizu mora biti ograničena na dobit koju industrija Unije može očekivati da će ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, u izostanku dampinškog uvoza.

| (140) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok povećao se za 82 % između 2010. i RIPR-a, iako je tijekom RIPR-a bio nešto niži nego 2011. i 2012. (niži za 13 odnosno 5 postotnih bodova). |
| --- | --- |

(140)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok povećao se za 82 % između 2010. i RIPR-a, iako je tijekom RIPR-a bio nešto niži nego 2011. i 2012. (niži za 13 odnosno 5 postotnih bodova).

| (141) | Ulaganja su pratila negativno kretanje. Smanjenje je bilo značajnije 2011. i 2012., ali je ukupno iznosilo samo –4 % tijekom RIPR-a u usporedbi s 2010. Ulaganja su uglavnom bila povezana s osiguranjem usklađenosti sa sve strožim zahtjevima u pogledu zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(141)

Ulaganja su pratila negativno kretanje. Smanjenje je bilo značajnije 2011. i 2012., ali je ukupno iznosilo samo –4 % tijekom RIPR-a u usporedbi s 2010. Ulaganja su uglavnom bila povezana s osiguranjem usklađenosti sa sve strožim zahtjevima u pogledu zaštite okoliša.

| (142) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. On je općenito pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(142)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. On je općenito pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

| (143) | Ispitnim postupkom nisu otkrivene nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku s prikupljanjem kapitala. |
| --- | --- |

(143)

Ispitnim postupkom nisu otkrivene nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku s prikupljanjem kapitala.

5.5.   Zaključak o stanju industrije Unije

| (144) | Uredbom (EZ) br. 661/2008 zaključeno je da gospodarsko stanje industrije Unije nije štetno i da je postojanje antidampinških mjera na uvoz dotičnog proizvoda iz Rusije glavni razlog tog pozitivnog stanja. |
| --- | --- |

(144)

Uredbom (EZ) br. 661/2008 zaključeno je da gospodarsko stanje industrije Unije nije štetno i da je postojanje antidampinških mjera na uvoz dotičnog proizvoda iz Rusije glavni razlog tog pozitivnog stanja.

| (145) | Nalazi trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđuju zaključke iz prethodnog ispitnog postupka. Gospodarski pokazatelji bili su jednako pozitivni između 2010. i RIPR-a. Potrošnja u Uniji smanjila se, a uvoz iz Rusije povećao, ali industrija Unije uspjela je zadržati znatan tržišni udjel i dodatno povećati svoju profitabilnost, iako je dobit 2012. i tijekom RIPR-a bila niža nego 2011., što je ukazivalo na negativno kretanje. Troškovi proizvodnje povećali su se, uglavnom zbog povećanja cijena plina (glavne sirovine za proizvodnju dotičnog proizvoda), ali povećale su se i prodajne cijene, što je omogućilo industriji Unije da ostvari zdravu razinu profitabilnosti. |
| --- | --- |

(145)

Nalazi trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđuju zaključke iz prethodnog ispitnog postupka. Gospodarski pokazatelji bili su jednako pozitivni između 2010. i RIPR-a. Potrošnja u Uniji smanjila se, a uvoz iz Rusije povećao, ali industrija Unije uspjela je zadržati znatan tržišni udjel i dodatno povećati svoju profitabilnost, iako je dobit 2012. i tijekom RIPR-a bila niža nego 2011., što je ukazivalo na negativno kretanje. Troškovi proizvodnje povećali su se, uglavnom zbog povećanja cijena plina (glavne sirovine za proizvodnju dotičnog proizvoda), ali povećale su se i prodajne cijene, što je omogućilo industriji Unije da ostvari zdravu razinu profitabilnosti.

| (146) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 119. i dalje, podatci o iskorištenosti kapaciteta nisu pouzdani za donošenje konačnih zaključaka o stanju industrije Unije te se, sve u svemu, može zaključiti da je industrija Unije općenito u zdravom stanju i da ne trpi štetu zbog ruskog izvoza AN-a zahvaljujući uvedenim antidampinškim mjerama. |
| --- | --- |

(146)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 119. i dalje, podatci o iskorištenosti kapaciteta nisu pouzdani za donošenje konačnih zaključaka o stanju industrije Unije te se, sve u svemu, može zaključiti da je industrija Unije općenito u zdravom stanju i da ne trpi štetu zbog ruskog izvoza AN-a zahvaljujući uvedenim antidampinškim mjerama.

| (147) | Udruženje RFPA i predstavnici ruskih nadležnih tijela nakon objave tvrdili su da pozitivno stanje industrije Unije, uključujući njezin izvoz u treće zemlje, ide u prilog nalazu o neponavljanju materijalne štete. Međutim Komisija smatra da trenutačno pozitivno gospodarsko stanje industrije Unije, uključujući obujam njezine izvozne prodaje u treće zemlje, ne znači automatski da se stanje ne može promijeniti u budućnosti dopusti li se da isteknu mjere koje su na snazi. |
| --- | --- |

(147)

Udruženje RFPA i predstavnici ruskih nadležnih tijela nakon objave tvrdili su da pozitivno stanje industrije Unije, uključujući njezin izvoz u treće zemlje, ide u prilog nalazu o neponavljanju materijalne štete. Međutim Komisija smatra da trenutačno pozitivno gospodarsko stanje industrije Unije, uključujući obujam njezine izvozne prodaje u treće zemlje, ne znači automatski da se stanje ne može promijeniti u budućnosti dopusti li se da isteknu mjere koje su na snazi.

6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (148) | Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako se dopusti da isteknu mjere koje su trenutačno na snazi, analizirao se mogući utjecaj ruskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(148)

Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako se dopusti da isteknu mjere koje su trenutačno na snazi, analizirao se mogući utjecaj ruskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (149) | Analiza je bila usmjerena na kretanje potrošnje na tržištu Unije, rezervni kapacitet, trgovinske tokove, privlačnost tržišta Unije te na ponašanje ruskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena. |
| --- | --- |

(149)

Analiza je bila usmjerena na kretanje potrošnje na tržištu Unije, rezervni kapacitet, trgovinske tokove, privlačnost tržišta Unije te na ponašanje ruskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena.

6.1.   Potrošnja u Uniji

| (150) | Potrošnja dotičnog proizvoda u Uniji smanjila se u RIPR-u za 11 % u usporedbi s prethodnim godinama. To smanjenje potrošnje dotičnog proizvoda posljedica je upotrebe drugih gnojiva, učinkovitije upotrebe AN-a među poljoprivrednicima te zabrinutosti u pogledu sigurnosti i zaštite. Industrija Unije stoga se natječe s ruskim proizvodima na tržištu koje se smanjuje. Posljedično, to će vjerojatno imati pritisak u smjeru pada cijena. |
| --- | --- |

(150)

Potrošnja dotičnog proizvoda u Uniji smanjila se u RIPR-u za 11 % u usporedbi s prethodnim godinama. To smanjenje potrošnje dotičnog proizvoda posljedica je upotrebe drugih gnojiva, učinkovitije upotrebe AN-a među poljoprivrednicima te zabrinutosti u pogledu sigurnosti i zaštite. Industrija Unije stoga se natječe s ruskim proizvodima na tržištu koje se smanjuje. Posljedično, to će vjerojatno imati pritisak u smjeru pada cijena.

| (151) | Nakon objave i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109., udruženje RFPA nije se složilo s nalazom da će se potrošnja dotičnog proizvoda u EU-u smanjiti u budućnosti. Međutim u izvješću na koje upućuje udruženje RFPA predviđen je neznatan oporavak potražnje za dušičnim gnojivima, a ne nužno i povećanje potrošnje dotičnog proizvoda. Sve stroži zahtjevi u pogledu zaštite okoliša i sigurnosti koji se primjenjuju na skladištenje i upotrebu amonijeva nitrata, zajedno s razinom zrelosti koju su dostigla određena tržišta te sve učinkovitijim tehnikama širenja upućuju na to da se, čak ni u slučaju povećanja potrošnje gnojiva, a posebno dušičnih gnojiva, u predvidivoj budućnosti neće povećati potrošnja dotičnog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(151)

Nakon objave i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109., udruženje RFPA nije se složilo s nalazom da će se potrošnja dotičnog proizvoda u EU-u smanjiti u budućnosti. Međutim u izvješću na koje upućuje udruženje RFPA predviđen je neznatan oporavak potražnje za dušičnim gnojivima, a ne nužno i povećanje potrošnje dotičnog proizvoda. Sve stroži zahtjevi u pogledu zaštite okoliša i sigurnosti koji se primjenjuju na skladištenje i upotrebu amonijeva nitrata, zajedno s razinom zrelosti koju su dostigla određena tržišta te sve učinkovitijim tehnikama širenja upućuju na to da se, čak ni u slučaju povećanja potrošnje gnojiva, a posebno dušičnih gnojiva, u predvidivoj budućnosti neće povećati potrošnja dotičnog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

6.2.   Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi, privlačnost tržišta Unije i ponašanje u vezi s određivanjem cijena

| (152) | Komisija je tijekom RIPR-a utvrdila da ruski rezervni kapacitet iznosi više od 16,9 % ukupne potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji (vidjeti uvodne izjave 73. i 74.). Taj se kapacitet dodatno povećao nakon RIPR-a i sada se procjenjuje da iznosi oko 24,3 % potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je tijekom RIPR-a utvrdila da ruski rezervni kapacitet iznosi više od 16,9 % ukupne potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji (vidjeti uvodne izjave 73. i 74.). Taj se kapacitet dodatno povećao nakon RIPR-a i sada se procjenjuje da iznosi oko 24,3 % potrošnje u Uniji.

| (153) | Taj bi se rezervni kapacitet u nedostatku mjera vrlo vjerojatno upotrebljavao za proizvodnju znatnih dodatnih količina AN-a za izvoz u Uniju. Ruski proizvođači već izvoze polovinu svoje proizvodnje u treće zemlje. Za domaću potrošnju u Rusiji očekuje se da će se u budućnosti godišnje povećavati samo za 3 %. Ruske izvozne cijene na tržišta trećih zemalja znatno su niže od trenutačnih cijena Unije. Ako cijene na tržištu Unije ostanu na razini znatno višoj od cijena na tržištima tih trećih zemalja nakon što mjere isteknu, to će biti snažan poticaj ruskim proizvođačima ne samo da upotrijebe svoj rezervni kapacitet za tržište Unije, nego i da preusmjere dio svojeg trenutačnog izvoza u treće zemlje na tržište Unije. |
| --- | --- |

(153)

Taj bi se rezervni kapacitet u nedostatku mjera vrlo vjerojatno upotrebljavao za proizvodnju znatnih dodatnih količina AN-a za izvoz u Uniju. Ruski proizvođači već izvoze polovinu svoje proizvodnje u treće zemlje. Za domaću potrošnju u Rusiji očekuje se da će se u budućnosti godišnje povećavati samo za 3 %. Ruske izvozne cijene na tržišta trećih zemalja znatno su niže od trenutačnih cijena Unije. Ako cijene na tržištu Unije ostanu na razini znatno višoj od cijena na tržištima tih trećih zemalja nakon što mjere isteknu, to će biti snažan poticaj ruskim proizvođačima ne samo da upotrijebe svoj rezervni kapacitet za tržište Unije, nego i da preusmjere dio svojeg trenutačnog izvoza u treće zemlje na tržište Unije.

| (154) | Osim toga, postoje ograničenja za dodatan ruski izvoz u treće zemlje. Neka tržišta koja bi mogla biti najveća izvozna tržišta za AN (Kina, SAD i Australija) nedostupna su ruskom izvozu (vidjeti uvodnu izjavu 85.). Nije vjerojatno da bi uvođenje nultih pristojbi za dva ruska proizvođača u SAD-u za jednu godinu (vidjeti uvodnu izjavu 86.) dovelo do znatnog preusmjerivanja ruskog izvoza u SAD jer se domaće cijene plina u SAD-u smanjuju i očekuje se da će ostati na niskoj razini zbog sve većeg iskorištavanja plina iz škriljevca i postojećih ograničenja izvoza plina iz škriljevca, zahvaljujući čemu je domaća cijena plina u SAD-u niska (vidjeti i uvodnu izjavu 86.). Kinesko je tržište jednako tako i dalje zatvoreno za uvoz AN-a. Za potrošnju AN-a na trenutačnim ruskim izvoznim tržištima (uglavnom Latinska Amerika i ponajviše Brazil) očekuje se da će porasti, ali trenutačni ruski rezervni kapacitet više je nego dvostruko veći od predviđenog porasta potrošnje na tim tržištima, a nije vjerojatno da bi tu očekivanu dodatnu potrošnju preuzeli (samo) ruski proizvođači. Brojna tradicionalna ruska izvozna tržišta poput Egipat, Turske, Perua i Brazila osim toga grade i vlastiti kapacitet za proizvodnju AN-a ili drugih dušičnih gnojiva (vidjeti uvodnu izjavu 87.). |
| --- | --- |

(154)

Osim toga, postoje ograničenja za dodatan ruski izvoz u treće zemlje. Neka tržišta koja bi mogla biti najveća izvozna tržišta za AN (Kina, SAD i Australija) nedostupna su ruskom izvozu (vidjeti uvodnu izjavu 85.). Nije vjerojatno da bi uvođenje nultih pristojbi za dva ruska proizvođača u SAD-u za jednu godinu (vidjeti uvodnu izjavu 86.) dovelo do znatnog preusmjerivanja ruskog izvoza u SAD jer se domaće cijene plina u SAD-u smanjuju i očekuje se da će ostati na niskoj razini zbog sve većeg iskorištavanja plina iz škriljevca i postojećih ograničenja izvoza plina iz škriljevca, zahvaljujući čemu je domaća cijena plina u SAD-u niska (vidjeti i uvodnu izjavu 86.). Kinesko je tržište jednako tako i dalje zatvoreno za uvoz AN-a. Za potrošnju AN-a na trenutačnim ruskim izvoznim tržištima (uglavnom Latinska Amerika i ponajviše Brazil) očekuje se da će porasti, ali trenutačni ruski rezervni kapacitet više je nego dvostruko veći od predviđenog porasta potrošnje na tim tržištima, a nije vjerojatno da bi tu očekivanu dodatnu potrošnju preuzeli (samo) ruski proizvođači. Brojna tradicionalna ruska izvozna tržišta poput Egipat, Turske, Perua i Brazila osim toga grade i vlastiti kapacitet za proizvodnju AN-a ili drugih dušičnih gnojiva (vidjeti uvodnu izjavu 87.).

| (155) | U svakom slučaju, tržište Unije privlačnije je od latinskoameričkog zbog zemljopisne blizine i postojanja čvrstih uspostavljenih kanala distribucije. Zaista, znatno niži troškovi prijevoza omogućili bi veću dobit ruskim izvoznicima koji će, pruži li im se mogućnost izbora, radije izvoziti u Uniju, uz uvjet da razine cijena u Uniji ostanu više nego u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(155)

U svakom slučaju, tržište Unije privlačnije je od latinskoameričkog zbog zemljopisne blizine i postojanja čvrstih uspostavljenih kanala distribucije. Zaista, znatno niži troškovi prijevoza omogućili bi veću dobit ruskim izvoznicima koji će, pruži li im se mogućnost izbora, radije izvoziti u Uniju, uz uvjet da razine cijena u Uniji ostanu više nego u trećim zemljama.

| (156) | Komisija je utvrdila neštetnu cijenu za industriju Unije tijekom RIPR-a zbrojivši je s troškom proizvodnje (utvrđenim na temelju provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku iz tablice 7.), troškovima POA i ciljnom dobiti. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je utvrdila neštetnu cijenu za industriju Unije tijekom RIPR-a zbrojivši je s troškom proizvodnje (utvrđenim na temelju provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku iz tablice 7.), troškovima POA i ciljnom dobiti.

| (157) | Na temelju provjerenih podataka četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, troškovi POA iznose između 5 i 8 % troškova proizvodnje, a ciljna dobit za tu industriju iznosi 8 % kako je utvrđeno u prethodnom ispitnom postupku (24). |
| --- | --- |

(157)

Na temelju provjerenih podataka četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, troškovi POA iznose između 5 i 8 % troškova proizvodnje, a ciljna dobit za tu industriju iznosi 8 % kako je utvrđeno u prethodnom ispitnom postupku (24).

| (158) | Na temelju tih brojki, tijekom RIPR-a neštetna se cijena za industriju Unije kreće između 257 EUR po toni i 264 EUR po toni. |
| --- | --- |

(158)

Na temelju tih brojki, tijekom RIPR-a neštetna se cijena za industriju Unije kreće između 257 EUR po toni i 264 EUR po toni.

| (159) | Komisija napominje da je jedan od dvaju ruskih proizvođača izvoznika koji podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijene tijekom RIPR-a prodavao dotični proizvod po cijeni višoj od najmanje uvozne cijene u okviru preuzimanja obveze. S druge strane, drugi proizvođač izvoznik koji je podlijegao preuzimanju obveze u pogledu cijene samo ograničeno vrijeme tijekom RIPR-a prodavao je po cijeni nižoj od najmanje uvozne cijene. U ovim okolnostima nije jasno kako bi taj proizvođač izvoznik odredio svoje cijene ako bi preuzimanje obveze isteklo zajedno s antidampinškim pristojbama. Napominje se i da količine koje su bile uključene za ta dva proizvođača izvoznika nisu bile značajne u RIPR-u. Nadalje, valja imati na umu da je vjerojatno da će i drugi ruski proizvođači ponovno ući na tržište EU-a u nedostatku mjera, čime će se povećati pritisak natjecanja na cijene na tržištu, uključujući i na dva proizvođača izvoznika za koja su tijekom RIPR-a na snazi bila preuzimanja obveza u pogledu cijena. |
| --- | --- |

(159)

Komisija napominje da je jedan od dvaju ruskih proizvođača izvoznika koji podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijene tijekom RIPR-a prodavao dotični proizvod po cijeni višoj od najmanje uvozne cijene u okviru preuzimanja obveze. S druge strane, drugi proizvođač izvoznik koji je podlijegao preuzimanju obveze u pogledu cijene samo ograničeno vrijeme tijekom RIPR-a prodavao je po cijeni nižoj od najmanje uvozne cijene. U ovim okolnostima nije jasno kako bi taj proizvođač izvoznik odredio svoje cijene ako bi preuzimanje obveze isteklo zajedno s antidampinškim pristojbama. Napominje se i da količine koje su bile uključene za ta dva proizvođača izvoznika nisu bile značajne u RIPR-u. Nadalje, valja imati na umu da je vjerojatno da će i drugi ruski proizvođači ponovno ući na tržište EU-a u nedostatku mjera, čime će se povećati pritisak natjecanja na cijene na tržištu, uključujući i na dva proizvođača izvoznika za koja su tijekom RIPR-a na snazi bila preuzimanja obveza u pogledu cijena.

| (160) | Jedan je od presudnih elemenata za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete taj po kojim bi se cijenama vjerojatno izvršio taj dodatni izvoz društava koja ne podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijena. Ruske izvozne cijene u treće zemlje tijekom RIPR-a iznosile su u prosjeku 201 EUR po toni ili 34 % manje od trenutačne prosječne cijene po kojoj proizvođači iz Unije prodaju u Uniji. Te su ruske izvozne cijene, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., na održivoj razini. Vjerojatno je da bi ruski izvoz od društava koja ne podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijena, kad ne bi bilo antidampinških mjera, ušao na tržište Unije po cijenama čija je razina niža od uvoznih cijena iz trećih zemalja, a nižoj i od uvoza iz Rusije u okviru preuzimanja obveze koji je na višem kraju neštetne ciljne cijene industrije Unije. U suprotnom ne bi mogao dobiti dodatni tržišni udjel. Budući da trenutačna razina cijena ruskog uvoza u okviru preuzimanja obveze u pogledu cijena za jednog od proizvođača izvoznika odgovara višem kraju neštetne razine cijena, Komisija na temelju podataka kojima trenutačno raspolaže smatra da je vjerojatno da će se taj dodatni uvoz izvršiti na štetnoj razini. Ne dovodeći u pitanje trenutačnu razinu dobiti industrije Unije, te bi vjerojatne cijene ugrozile sposobnost industrije Unije da ostvari uobičajenu dobit koju bi mogla očekivati u izostanku dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(160)

Jedan je od presudnih elemenata za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete taj po kojim bi se cijenama vjerojatno izvršio taj dodatni izvoz društava koja ne podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijena. Ruske izvozne cijene u treće zemlje tijekom RIPR-a iznosile su u prosjeku 201 EUR po toni ili 34 % manje od trenutačne prosječne cijene po kojoj proizvođači iz Unije prodaju u Uniji. Te su ruske izvozne cijene, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., na održivoj razini. Vjerojatno je da bi ruski izvoz od društava koja ne podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijena, kad ne bi bilo antidampinških mjera, ušao na tržište Unije po cijenama čija je razina niža od uvoznih cijena iz trećih zemalja, a nižoj i od uvoza iz Rusije u okviru preuzimanja obveze koji je na višem kraju neštetne ciljne cijene industrije Unije. U suprotnom ne bi mogao dobiti dodatni tržišni udjel. Budući da trenutačna razina cijena ruskog uvoza u okviru preuzimanja obveze u pogledu cijena za jednog od proizvođača izvoznika odgovara višem kraju neštetne razine cijena, Komisija na temelju podataka kojima trenutačno raspolaže smatra da je vjerojatno da će se taj dodatni uvoz izvršiti na štetnoj razini. Ne dovodeći u pitanje trenutačnu razinu dobiti industrije Unije, te bi vjerojatne cijene ugrozile sposobnost industrije Unije da ostvari uobičajenu dobit koju bi mogla očekivati u izostanku dampinškog uvoza.

| (161) | Udruženje RPFA nakon objave tvrdilo je da je usporedba između ruskih izvoznih cijena za treće zemlje i cijena Unije beznačajna jer je potrebno usporediti prodaju na ista tržišta i uz odgovarajuće prilagodbe za pristojbe, razinu trgovine itd. |
| --- | --- |

(161)

Udruženje RPFA nakon objave tvrdilo je da je usporedba između ruskih izvoznih cijena za treće zemlje i cijena Unije beznačajna jer je potrebno usporediti prodaju na ista tržišta i uz odgovarajuće prilagodbe za pristojbe, razinu trgovine itd.

| (162) | Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija ne tvrdi da bi u slučaju isteka mjera ruski izvoz oborio cijene Unije za 34 %. Komisija smatra da je vjerojatno da bi razine cijena po kojima će ruski izvoz ući u Uniju u nedostatku mjera bile iznad Unijina troška proizvodnje uvećanog za razumnu maržu dobiti te bi stoga bile štetne. Te razine cijena i dalje bi ruskim izvoznicima bile privlačnije od trenutačne razine cijena prodaje na treća tržišta. Stoga je vjerojatno da bi se dogodilo odstupanje od trenutačnih trgovinskih tokova. |
| --- | --- |

(162)

Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija ne tvrdi da bi u slučaju isteka mjera ruski izvoz oborio cijene Unije za 34 %. Komisija smatra da je vjerojatno da bi razine cijena po kojima će ruski izvoz ući u Uniju u nedostatku mjera bile iznad Unijina troška proizvodnje uvećanog za razumnu maržu dobiti te bi stoga bile štetne. Te razine cijena i dalje bi ruskim izvoznicima bile privlačnije od trenutačne razine cijena prodaje na treća tržišta. Stoga je vjerojatno da bi se dogodilo odstupanje od trenutačnih trgovinskih tokova.

| (163) | Ispitni postupak pokazao je i da nije vjerojatno da će se trenutačni trošak proizvodnje, a stoga i trenutačna neštetna cijena kratkoročno smanjiti s obzirom na kretanje povećanog troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti tablicu 7.). Zaista, ispitni postupak nije otkrio nikakve naznake da bi se to kretanje vjerojatno promijenilo. |
| --- | --- |

(163)

Ispitni postupak pokazao je i da nije vjerojatno da će se trenutačni trošak proizvodnje, a stoga i trenutačna neštetna cijena kratkoročno smanjiti s obzirom na kretanje povećanog troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti tablicu 7.). Zaista, ispitni postupak nije otkrio nikakve naznake da bi se to kretanje vjerojatno promijenilo.

| (164) | Udruženje RFPA nakon objave naglasilo je da je dan prije objave dostavilo podatke o smanjivanju troškova plina u Uniji. Udruženje RFPA posebno je spomenulo podatke iz vodeće publikacije o tržištu gnojiva u kojoj su navedene cijene Unijinih čvorišta plina na nizozemskom trgovinskom čvorištu za plin „Title Transfer Facility” (TTF) umjesto cijena na čvorištu Waidhaus koje nisu reprezentativne. Udruženje RFPA navelo je i cijene plina u SAD-u te međunarodno izvješće o prvom tromjesečju 2014. društva Yara ulagačima tog društva, gdje je navedeno da su troškovi plina za to društvo postali znatno niži. |
| --- | --- |

(164)

Udruženje RFPA nakon objave naglasilo je da je dan prije objave dostavilo podatke o smanjivanju troškova plina u Uniji. Udruženje RFPA posebno je spomenulo podatke iz vodeće publikacije o tržištu gnojiva u kojoj su navedene cijene Unijinih čvorišta plina na nizozemskom trgovinskom čvorištu za plin „Title Transfer Facility” (TTF) umjesto cijena na čvorištu Waidhaus koje nisu reprezentativne. Udruženje RFPA navelo je i cijene plina u SAD-u te međunarodno izvješće o prvom tromjesečju 2014. društva Yara ulagačima tog društva, gdje je navedeno da su troškovi plina za to društvo postali znatno niži.

| (165) | Komisija napominje da je u gospodarskoj studiji koju su dostavila neka udruženja poljoprivrednika (vidjeti odjeljak 7. u nastavku o interesu Unije) navedeno sljedeće: „cijene prirodnog plina u Uniji više su nego u većini drugih regija i očekuje se da će porasti u predvidivoj budućnosti”. U pogledu smanjenja troškova plina koje je najavilo društvo Yara International, to je drukčiji slučaj jer je grupacija Yara višenacionalna grupacija koja ima pristup nizu izvora jeftinog plina izvan Unije. Drugi proizvođači dotičnog proizvoda, a posebno oni sa sjedištem u istočnim regijama Unije, ovise o ruskom plinu. Stoga Komisija i dalje smatra da ne postoje uvjerljivi dokazi da će se cijene plina za proizvođače iz Unije znatno smanjiti u bližoj budućnosti. |
| --- | --- |

(165)

Komisija napominje da je u gospodarskoj studiji koju su dostavila neka udruženja poljoprivrednika (vidjeti odjeljak 7. u nastavku o interesu Unije) navedeno sljedeće: „cijene prirodnog plina u Uniji više su nego u većini drugih regija i očekuje se da će porasti u predvidivoj budućnosti”. U pogledu smanjenja troškova plina koje je najavilo društvo Yara International, to je drukčiji slučaj jer je grupacija Yara višenacionalna grupacija koja ima pristup nizu izvora jeftinog plina izvan Unije. Drugi proizvođači dotičnog proizvoda, a posebno oni sa sjedištem u istočnim regijama Unije, ovise o ruskom plinu. Stoga Komisija i dalje smatra da ne postoje uvjerljivi dokazi da će se cijene plina za proizvođače iz Unije znatno smanjiti u bližoj budućnosti.

6.3.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

| (166) | Budući da bi se ruski AN izvozio na tržište Unije u znatnom obujmu i po štetnoj razini cijena, proizvođači iz Unije bili bi prisiljeni sniziti vlastite cijene kako bi zadržali obujam prodaje i tržišni udjel. AN je zaista vrsta potrošnog proizvoda za koji se tržišno natjecanje među raznim proizvođačima uglavnom temelji na cijeni. |
| --- | --- |

(166)

Budući da bi se ruski AN izvozio na tržište Unije u znatnom obujmu i po štetnoj razini cijena, proizvođači iz Unije bili bi prisiljeni sniziti vlastite cijene kako bi zadržali obujam prodaje i tržišni udjel. AN je zaista vrsta potrošnog proizvoda za koji se tržišno natjecanje među raznim proizvođačima uglavnom temelji na cijeni.

| (167) | Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je potrebno razmotriti navodne tehničke prepreke trgovini za ulaz ruskog AN-a u Uniju, odnosno zabranu prodaje (u Njemačkoj) ili stroga pravila za skladištenje AN-a u nekim drugim državama članicama. Budući da se ta ograničenja primjenjuju i na izvoznike iz trećih zemalja i na proizvođače iz Unije na nediskriminirajući način, Komisija smatra da je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(167)

Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je potrebno razmotriti navodne tehničke prepreke trgovini za ulaz ruskog AN-a u Uniju, odnosno zabranu prodaje (u Njemačkoj) ili stroga pravila za skladištenje AN-a u nekim drugim državama članicama. Budući da se ta ograničenja primjenjuju i na izvoznike iz trećih zemalja i na proizvođače iz Unije na nediskriminirajući način, Komisija smatra da je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

6.4.   Zaključci

| (168) | S obzirom na nalaze ispitnih postupaka, rezervni kapacitet povezan sa skromnim porastom potrošnje u Rusiji, ograničenu sposobnost za povećanje izvoza u treće zemlje i privlačnost tržišta Unije, smatra se da bi ukidanje mjera vjerojatno rezultiralo ponavljanjem dampinškog uvoza iz Rusije. |
| --- | --- |

(168)

S obzirom na nalaze ispitnih postupaka, rezervni kapacitet povezan sa skromnim porastom potrošnje u Rusiji, ograničenu sposobnost za povećanje izvoza u treće zemlje i privlačnost tržišta Unije, smatra se da bi ukidanje mjera vjerojatno rezultiralo ponavljanjem dampinškog uvoza iz Rusije.

| (169) | Ispitni je postupak pokazao i da se industrija Unije trenutačno nalazi u stanju bez štete. Međutim ne postoje naznake da bi to pozitivno stanje bilo održivo kad bi se dopustilo da mjere isteknu. Suprotno tomu, prema analizi tržišta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, tržišne cijene AN-a dostigle su najvišu razinu i vrhunac poslovnog ciklusa. Predviđa se da će i poslovni ciklus i cijene od sada padati. Točnije, nakon što su se svake godine od 2009. stalno povećavale, čini se da se cijene sada smanjuju. Stoga se razina cijena i dobiti koje je industrija Unije ostvarila tijekom razmatranog razdoblja neće ostvariti u predvidivoj budućnosti. Istodobno, troškovi proizvodnje ostat će stabilni ili će se dodatno povećati, zbog čega će nastati pritisak na maržu dobiti industrije Unije. U tom scenariju i s obzirom na smanjivanje potrošnje u Uniji, nagli porast uvoza u znatnim količinama po cijenama koje obaraju cijene Unije uzrokovat će jak pritisak na prodajne cijene industrije i prouzročiti znatan gubitak tržišnog udjela industrije Unije. To će najvjerojatnije neizbježno uzrokovati ponavljanje materijalne štete. |
| --- | --- |

(169)

Ispitni je postupak pokazao i da se industrija Unije trenutačno nalazi u stanju bez štete. Međutim ne postoje naznake da bi to pozitivno stanje bilo održivo kad bi se dopustilo da mjere isteknu. Suprotno tomu, prema analizi tržišta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, tržišne cijene AN-a dostigle su najvišu razinu i vrhunac poslovnog ciklusa. Predviđa se da će i poslovni ciklus i cijene od sada padati. Točnije, nakon što su se svake godine od 2009. stalno povećavale, čini se da se cijene sada smanjuju. Stoga se razina cijena i dobiti koje je industrija Unije ostvarila tijekom razmatranog razdoblja neće ostvariti u predvidivoj budućnosti. Istodobno, troškovi proizvodnje ostat će stabilni ili će se dodatno povećati, zbog čega će nastati pritisak na maržu dobiti industrije Unije. U tom scenariju i s obzirom na smanjivanje potrošnje u Uniji, nagli porast uvoza u znatnim količinama po cijenama koje obaraju cijene Unije uzrokovat će jak pritisak na prodajne cijene industrije i prouzročiti znatan gubitak tržišnog udjela industrije Unije. To će najvjerojatnije neizbježno uzrokovati ponavljanje materijalne štete.

| (170) | Nakon objave udruženje RFPA kritiziralo je to što se Komisija oslanja na analizu tržišta koju je dostavio podnositelj zahtjeva i napomenulo da će predviđene razine cijena 2017. i 2018. biti slične cijenama iz 2010. i više od cijena iz prethodnih godina. Udruženje RFPA napomenulo je i da je 2010. prosječna profitabilnost industrije Unije bila iznad ciljne dobiti (na 12,8 %) i da su u tromjesečnom izvješću društva Yara International za 2014. prikazane obećavajuće prognoze. |
| --- | --- |

(170)

Nakon objave udruženje RFPA kritiziralo je to što se Komisija oslanja na analizu tržišta koju je dostavio podnositelj zahtjeva i napomenulo da će predviđene razine cijena 2017. i 2018. biti slične cijenama iz 2010. i više od cijena iz prethodnih godina. Udruženje RFPA napomenulo je i da je 2010. prosječna profitabilnost industrije Unije bila iznad ciljne dobiti (na 12,8 %) i da su u tromjesečnom izvješću društva Yara International za 2014. prikazane obećavajuće prognoze.

| (171) | Zbog prognostičke prirode revizije zbog predstojećeg isteka mjera teško je donositi točne zaključke o predviđanjima razina cijena 2017. i kasnije. Međutim u neovisnoj analizi tržišta navedeno je da se očekuje da se razine cijena dotičnog proizvoda smanje tijekom sljedećih dviju godina. Vrlo je vjerojatno da će se zbog tog kretanja, uz očekivani porast troškova proizvodnje, smanjiti dobit koju industrija Unije trenutačno ostvaruje. Taj prognostički zaključak i dalje je valjan, ne dovodeći u pitanje to što je tijekom RIPR-a i razmatranog razdoblja razina dobiti koju je ostvarila industrija Unije bila viša od ciljne dobiti od 8 % kako je utvrđena u jednom od prethodnih ispitnih postupaka. U tom je pogledu nebitno što tijekom revizije zbog predstojećeg isteka mjera kojom su ukinute antidampinške mjere na uvoz ureje iz Rusije nije pronađena vjerojatnost ponavljanja štete jer je svaki predmet potrebno procijeniti na temelju njegovih specifičnih okolnosti i značajki. Nadalje, prezentacija društva Yara International njegovim ulagačima o prvom tromjesečju 2014. nije posebno usmjerena na dotični proizvod i ne treba je smatrati zamjenom za očekivanja industrije Unije u pogledu dotičnog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(171)

Zbog prognostičke prirode revizije zbog predstojećeg isteka mjera teško je donositi točne zaključke o predviđanjima razina cijena 2017. i kasnije. Međutim u neovisnoj analizi tržišta navedeno je da se očekuje da se razine cijena dotičnog proizvoda smanje tijekom sljedećih dviju godina. Vrlo je vjerojatno da će se zbog tog kretanja, uz očekivani porast troškova proizvodnje, smanjiti dobit koju industrija Unije trenutačno ostvaruje. Taj prognostički zaključak i dalje je valjan, ne dovodeći u pitanje to što je tijekom RIPR-a i razmatranog razdoblja razina dobiti koju je ostvarila industrija Unije bila viša od ciljne dobiti od 8 % kako je utvrđena u jednom od prethodnih ispitnih postupaka. U tom je pogledu nebitno što tijekom revizije zbog predstojećeg isteka mjera kojom su ukinute antidampinške mjere na uvoz ureje iz Rusije nije pronađena vjerojatnost ponavljanja štete jer je svaki predmet potrebno procijeniti na temelju njegovih specifičnih okolnosti i značajki. Nadalje, prezentacija društva Yara International njegovim ulagačima o prvom tromjesečju 2014. nije posebno usmjerena na dotični proizvod i ne treba je smatrati zamjenom za očekivanja industrije Unije u pogledu dotičnog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

| (172) | Predstavnici ruskih nadležnih tijela i udruženje RFPA tvrdili su da Komisija nije dostavila pozitivne dokaze kao potporu zaključku da će, dopusti li se da mjere koje su na snazi isteknu, doći do ponavljanja dampinškog uvoza dotičnog proizvoda, zbog čega će ponovno nastati šteta za industriju Unije. |
| --- | --- |

(172)

Predstavnici ruskih nadležnih tijela i udruženje RFPA tvrdili su da Komisija nije dostavila pozitivne dokaze kao potporu zaključku da će, dopusti li se da mjere koje su na snazi isteknu, doći do ponavljanja dampinškog uvoza dotičnog proizvoda, zbog čega će ponovno nastati šteta za industriju Unije.

| (173) | Udruženje RFPA tvrdilo je i da Komisija nije utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između ukidanja mjera i vjerojatnosti ponavljanja štete. Štoviše, čini se da su vanjski elementi spomenuti u dokumentu o objavi (smanjenje potrošnje, smanjenje cijena, povećanje troškova proizvodnje, niska stopa iskorištenosti kapaciteta) uzrok vjerojatnog ponavljanja štete. |
| --- | --- |

(173)

Udruženje RFPA tvrdilo je i da Komisija nije utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između ukidanja mjera i vjerojatnosti ponavljanja štete. Štoviše, čini se da su vanjski elementi spomenuti u dokumentu o objavi (smanjenje potrošnje, smanjenje cijena, povećanje troškova proizvodnje, niska stopa iskorištenosti kapaciteta) uzrok vjerojatnog ponavljanja štete.

| (174) | Komisija se ne slaže s tom procjenom. Vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera opravdava se ponajviše na temelju vjerojatnosti ponavljanja dampinškog izvoza iz Rusije u znatnom obujmu i po razini cijena koje će biti niže od cijena Unije, ali i dalje profitabilne za ruske izvoznike. Navođenjem nekih vanjskih čimbenika u svojoj ukupnoj procjeni Komisija je jednostavno utvrdila druge čimbenike koji bi mogli utjecati na tržište Unije sljedećih godina, pa tako i na stanje industrije Unije, ali to ne čini nevaljanim zaključak da je ponavljanje štetnog dampinga vjerojatno dopusti li se da mjere isteknu. |
| --- | --- |

(174)

Komisija se ne slaže s tom procjenom. Vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera opravdava se ponajviše na temelju vjerojatnosti ponavljanja dampinškog izvoza iz Rusije u znatnom obujmu i po razini cijena koje će biti niže od cijena Unije, ali i dalje profitabilne za ruske izvoznike. Navođenjem nekih vanjskih čimbenika u svojoj ukupnoj procjeni Komisija je jednostavno utvrdila druge čimbenike koji bi mogli utjecati na tržište Unije sljedećih godina, pa tako i na stanje industrije Unije, ali to ne čini nevaljanim zaključak da je ponavljanje štetnog dampinga vjerojatno dopusti li se da mjere isteknu.

7.   INTERES UNIJE

| (175) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Rusije bilo u interesu Unije u cjelini. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(175)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Rusije bilo u interesu Unije u cjelini. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (176) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(176)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

| (177) | U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija, a mjere su na snazi od 1995., ovom se analizom stoga omogućuje procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se odnose antidampinške mjere koje su na snazi. |
| --- | --- |

(177)

U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija, a mjere su na snazi od 1995., ovom se analizom stoga omogućuje procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se odnose antidampinške mjere koje su na snazi.

| (178) | Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(178)

Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

7.1.   Interes industrije Unije

| (179) | Postojećim se mjerama pridonijelo velikom smanjenju dampinškog uvoza iz Rusije i pomoglo industriji Unije. Utvrđeno je da je industrija Unije u zdravom gospodarskom stanju koje je ponajviše očito iz stalnog ostvarivanja dobiti. Međutim važno je napomenuti da neki proizvođači iz Unije već ostvaruju dobit znatno nižu od prosječne dobiti koju ostvaruje industrija Unije, čak i nižu od ciljne dobiti od 8 %. |
| --- | --- |

(179)

Postojećim se mjerama pridonijelo velikom smanjenju dampinškog uvoza iz Rusije i pomoglo industriji Unije. Utvrđeno je da je industrija Unije u zdravom gospodarskom stanju koje je ponajviše očito iz stalnog ostvarivanja dobiti. Međutim važno je napomenuti da neki proizvođači iz Unije već ostvaruju dobit znatno nižu od prosječne dobiti koju ostvaruje industrija Unije, čak i nižu od ciljne dobiti od 8 %.

| (180) | Ako se dopusti da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da će se industrija Unije suočiti s porastom nepoštenog tržišnog natjecanja s ruskim proizvođačima. Ukidanje mjera bez sumnje bi dovelo do naglog pogoršanja njihova gospodarskog stanja. Ukidanje mjera stoga nije u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(180)

Ako se dopusti da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da će se industrija Unije suočiti s porastom nepoštenog tržišnog natjecanja s ruskim proizvođačima. Ukidanje mjera bez sumnje bi dovelo do naglog pogoršanja njihova gospodarskog stanja. Ukidanje mjera stoga nije u interesu industrije Unije.

7.2.   Interes uvoznika

| (181) | U prethodnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. Europsko udruženje fleksografske industrije javilo se kao zainteresirana strana i zatražilo da se dopusti istek mjera zbog sljedećeg niza razloga:






  — | mjere su na snazi već gotovo 20 godina i postignut je željeni učinak zaštite proizvođača iz Unije, |
| --- | --- | --- |

(181)

U prethodnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. Europsko udruženje fleksografske industrije javilo se kao zainteresirana strana i zatražilo da se dopusti istek mjera zbog sljedećeg niza razloga:

—

mjere su na snazi već gotovo 20 godina i postignut je željeni učinak zaštite proizvođača iz Unije,

| — | zbog povećane domaće potrošnje u Rusiji ne postoji rizik da će se ruski proizvodi preusmjeriti u Uniju, |
| --- | --- |

—

zbog povećane domaće potrošnje u Rusiji ne postoji rizik da će se ruski proizvodi preusmjeriti u Uniju,

| — | u interesu je korisnika imati pristup različitim izvorima nabave radi proširenja izbora. |
| --- | --- |

—

u interesu je korisnika imati pristup različitim izvorima nabave radi proširenja izbora.

| (182) | Te tvrdnje potrebno je odbaciti. Istina je da industrija Unije trenutačno ne trpi nikakvu materijalnu štetu. Međutim u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera pitanje na koje se traži odgovor jest što bi se dogodilo u budućnosti kad bi se dopustilo da mjere isteknu. U tom se pogledu trenutačna uspješnost industrije Unije može upotrijebiti samo kao odlučno upućivanje na to što bi se moglo dogoditi u budućnosti na način da se na temelju te uspješnosti može procijeniti razina neštetne cijene. |
| --- | --- |

(182)

Te tvrdnje potrebno je odbaciti. Istina je da industrija Unije trenutačno ne trpi nikakvu materijalnu štetu. Međutim u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera pitanje na koje se traži odgovor jest što bi se dogodilo u budućnosti kad bi se dopustilo da mjere isteknu. U tom se pogledu trenutačna uspješnost industrije Unije može upotrijebiti samo kao odlučno upućivanje na to što bi se moglo dogoditi u budućnosti na način da se na temelju te uspješnosti može procijeniti razina neštetne cijene.

| (183) | Uvoznici i trgovci u Uniji imaju pristup nizu izvora unutar i izvan Unije, uključujući Rusiju. Rusija je jedina zemlja protiv koje su mjere na snazi. |
| --- | --- |

(183)

Uvoznici i trgovci u Uniji imaju pristup nizu izvora unutar i izvan Unije, uključujući Rusiju. Rusija je jedina zemlja protiv koje su mjere na snazi.

7.3.   Interes korisnika

| (184) | Javilo se nekoliko udruženja korisnika. Neka od njih zatražila su samo da ih se uvaži kao zainteresirane strane i nisu zauzela nikakav određeni stav o interesu Unije. Dva nacionalna udruženja izrazila su stav da im zadržavanje postojećih mjera više nije u interesu nakon toliko godina što su mjere bile na snazi. |
| --- | --- |

(184)

Javilo se nekoliko udruženja korisnika. Neka od njih zatražila su samo da ih se uvaži kao zainteresirane strane i nisu zauzela nikakav određeni stav o interesu Unije. Dva nacionalna udruženja izrazila su stav da im zadržavanje postojećih mjera više nije u interesu nakon toliko godina što su mjere bile na snazi.

| (185) | Razlozi koje su naveli bili su:






  — | velik utjecaj gnojiva na troškove proizvodnje za poljoprivrednike (između 7 % i do 42 % njihovih varijabilnih troškova, ovisno o vrsti usjeva), |
| --- | --- | --- |

(185)

Razlozi koje su naveli bili su:

—

velik utjecaj gnojiva na troškove proizvodnje za poljoprivrednike (između 7 % i do 42 % njihovih varijabilnih troškova, ovisno o vrsti usjeva),

| — | mogućnost kupovine gnojiva po cijeni koja je oko 15 do 20 EUR niža od cijene koju naplaćuju proizvođači iz Unije, |
| --- | --- |

—

mogućnost kupovine gnojiva po cijeni koja je oko 15 do 20 EUR niža od cijene koju naplaćuju proizvođači iz Unije,

| — | mogućnost pristupa pomalo drukčijem proizvodu (ruske su kuglice navodno nešto manje od onih iz Unije, zbog čega su pogodne za upotrebu u određenim vrstama proizvodnje), i |
| --- | --- |

—

mogućnost pristupa pomalo drukčijem proizvodu (ruske su kuglice navodno nešto manje od onih iz Unije, zbog čega su pogodne za upotrebu u određenim vrstama proizvodnje), i

| — | mogućnost pristupa nizu dobavljača, čime se pojačava tržišno natjecanje i izbjegavaju oligopolni položaji i određivanja cijena. |
| --- | --- |

—

mogućnost pristupa nizu dobavljača, čime se pojačava tržišno natjecanje i izbjegavaju oligopolni položaji i određivanja cijena.

| (186) | Te se tvrdnje ne mogu prihvatiti zbog razloga istih kao i oni navedeni u uvodnim izjavama 182. i 183. Komisija nije svjesna nikakve nekonkurentne prakse među proizvođačima iz Unije, koji se slobodno natječu na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(186)

Te se tvrdnje ne mogu prihvatiti zbog razloga istih kao i oni navedeni u uvodnim izjavama 182. i 183. Komisija nije svjesna nikakve nekonkurentne prakse među proizvođačima iz Unije, koji se slobodno natječu na tržištu Unije.

| (187) | Na upitnik za korisnike nije odgovorio nijedan poljoprivrednik. Stoga nije bilo moguće provjeriti točan utjecaj gnojiva u cjelini, a posebno AN-a, na troškove proizvodnje poljoprivrednika. Stoga nije bilo moguće potvrditi navodni velik i pozitivan utjecaj nižih cijena AN-a na troškove proizvodnje poljoprivrednika. Međutim, na temelju podataka kojima Komisija raspolaže, AN čini tek oko 21 % ukupne potrošnje svih gnojiva koja sadržavaju dušik u Uniji (amonijev nitrat, kalcijev amonijev nitrat, ureja, otopina ureje i amonijeva nitrata, NPK/NP/NK itd.) (25). Budući da postoje i druga gnojiva (koja sadržavaju veće razine kalija i fosfata), udjel AN-a u svim gnojivima koja upotrebljavaju poljoprivrednici u Uniji procjenjuje se čak i na manje od 21 %. Posljedično, razumno je zaključiti da utjecaj mjera koje su trenutačno na snazi na poljoprivrednike iz Unije u cjelini nije značajan. |
| --- | --- |

(187)

Na upitnik za korisnike nije odgovorio nijedan poljoprivrednik. Stoga nije bilo moguće provjeriti točan utjecaj gnojiva u cjelini, a posebno AN-a, na troškove proizvodnje poljoprivrednika. Stoga nije bilo moguće potvrditi navodni velik i pozitivan utjecaj nižih cijena AN-a na troškove proizvodnje poljoprivrednika. Međutim, na temelju podataka kojima Komisija raspolaže, AN čini tek oko 21 % ukupne potrošnje svih gnojiva koja sadržavaju dušik u Uniji (amonijev nitrat, kalcijev amonijev nitrat, ureja, otopina ureje i amonijeva nitrata, NPK/NP/NK itd.) (25). Budući da postoje i druga gnojiva (koja sadržavaju veće razine kalija i fosfata), udjel AN-a u svim gnojivima koja upotrebljavaju poljoprivrednici u Uniji procjenjuje se čak i na manje od 21 %. Posljedično, razumno je zaključiti da utjecaj mjera koje su trenutačno na snazi na poljoprivrednike iz Unije u cjelini nije značajan.

| (188) | Uz to, kad bi se i činilo da je vrlo kratkoročan pristup jeftinijim gnojivima u interesu poljoprivrednika, u kratkoročnom/srednjoročnom smislu postoji vjerojatnost ponavljanja štete za industriju Unije uz rizik da bi neki osjetljiviji proizvođači iz Unije sa sjedištem u određenim regijama Unije morali proglasiti stečaj. Stoga bi u budućnosti izbor dobavljača za korisnike/poljoprivrednike mogao biti još manji pa bi oni mogli postati ovisni o ruskom izvozu, a u tom bi scenariju povećanje cijena bilo vjerojatno. |
| --- | --- |

(188)

Uz to, kad bi se i činilo da je vrlo kratkoročan pristup jeftinijim gnojivima u interesu poljoprivrednika, u kratkoročnom/srednjoročnom smislu postoji vjerojatnost ponavljanja štete za industriju Unije uz rizik da bi neki osjetljiviji proizvođači iz Unije sa sjedištem u određenim regijama Unije morali proglasiti stečaj. Stoga bi u budućnosti izbor dobavljača za korisnike/poljoprivrednike mogao biti još manji pa bi oni mogli postati ovisni o ruskom izvozu, a u tom bi scenariju povećanje cijena bilo vjerojatno.

| (189) | Jedno udruženje korisnika dostavilo je studiju koju je proveo nezavisni gospodarski savjetnik u skladu s kojom bi ukidanje mjera na snazi rezultiralo smanjenjem cijene gnojiva u Uniji na korist korisnika, ograničenim povećanjem obujma uvoza i blagim negativnim utjecajem na proizvođače iz Unije koji bi se nadoknadio dobrim maržama dobiti koje oni trenutačno ostvaruju. Međutim potrebno je napomenuti da neke od pretpostavki na koje upućuje procjena iz gospodarske studije ne odgovaraju nalazima iz ispitnog postupka. U ispitnom je postupku utvrđeno da je izvozna cijena AN-a iz Rusije u treće zemlje niža od procjene te cijene u toj gospodarskoj studiji. Slično tomu, utvrđeni ruski kapacitet i moguće vrijednosti domaće potrošnje razlikuju se od vrijednosti upotrijebljenih za simulaciju utjecaja ukidanja mjera. Stoga se na procjenu iz te studije nije moguće u potpunosti osloniti za donošenje konačnih zaključaka. |
| --- | --- |

(189)

Jedno udruženje korisnika dostavilo je studiju koju je proveo nezavisni gospodarski savjetnik u skladu s kojom bi ukidanje mjera na snazi rezultiralo smanjenjem cijene gnojiva u Uniji na korist korisnika, ograničenim povećanjem obujma uvoza i blagim negativnim utjecajem na proizvođače iz Unije koji bi se nadoknadio dobrim maržama dobiti koje oni trenutačno ostvaruju. Međutim potrebno je napomenuti da neke od pretpostavki na koje upućuje procjena iz gospodarske studije ne odgovaraju nalazima iz ispitnog postupka. U ispitnom je postupku utvrđeno da je izvozna cijena AN-a iz Rusije u treće zemlje niža od procjene te cijene u toj gospodarskoj studiji. Slično tomu, utvrđeni ruski kapacitet i moguće vrijednosti domaće potrošnje razlikuju se od vrijednosti upotrijebljenih za simulaciju utjecaja ukidanja mjera. Stoga se na procjenu iz te studije nije moguće u potpunosti osloniti za donošenje konačnih zaključaka.

| (190) | Nakon objave niz udruženja poljoprivrednika zahtijevao je saslušanje s Komisijom i dostavio ponešto revidiranu verziju studije navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi, u kojoj su u obzir uzeti podatci koje je Komisija objavila u dokumentu o objavi. |
| --- | --- |

(190)

Nakon objave niz udruženja poljoprivrednika zahtijevao je saslušanje s Komisijom i dostavio ponešto revidiranu verziju studije navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi, u kojoj su u obzir uzeti podatci koje je Komisija objavila u dokumentu o objavi.

| (191) | Čini se da se u revidiranoj studiji potvrđuje pretpostavka Komisije da bi se ruska izvozna cijena smanjila na razinu u rangu ruskih domaćih cijena, što je 221 EUR po toni. To će prisiliti proizvođače iz Unije da smanje svoje cijene kako ne bi izgubili tržišni udjel. |
| --- | --- |

(191)

Čini se da se u revidiranoj studiji potvrđuje pretpostavka Komisije da bi se ruska izvozna cijena smanjila na razinu u rangu ruskih domaćih cijena, što je 221 EUR po toni. To će prisiliti proizvođače iz Unije da smanje svoje cijene kako ne bi izgubili tržišni udjel.

| (192) | Predstavnici poljoprivrednika objasnili su tešku situaciju u kojoj se nalaze, u kojoj se natječu s proizvođačima poljoprivrednih proizvoda iz trećih zemalja bez zaštite u obliku antidampinških mjera, za razliku od proizvođača dotičnog proizvoda iz Unije. Oni očekuju da će se, dopusti li se da mjere isteknu, cijena dotičnog proizvoda smanjiti, a negativne posljedice za proizvođače iz Unije nadomjestiti povlasticama za poljoprivrednike, kategoriju korisnika kojom su obuhvaćeni milijuni ljudi u Uniji. Predstavnici poljoprivrednika spomenuli su i da bi, kad bi se cijena dotičnog proizvoda smanjila, radije kupovali dotični proizvod nego druga jeftinija gnojiva koja više zagađuju okoliš, poput ureje i otopina ureje i amonijeva nitrata. To bi bilo korisno za okoliš. Rekli su da je mjere potrebno suspendirati ako ih se zadrži (slično rješenju u drugom ispitnom postupku o uvozu silikomangana iz Kine, Kazakstana i Ukrajine (26)). |
| --- | --- |

(192)

Predstavnici poljoprivrednika objasnili su tešku situaciju u kojoj se nalaze, u kojoj se natječu s proizvođačima poljoprivrednih proizvoda iz trećih zemalja bez zaštite u obliku antidampinških mjera, za razliku od proizvođača dotičnog proizvoda iz Unije. Oni očekuju da će se, dopusti li se da mjere isteknu, cijena dotičnog proizvoda smanjiti, a negativne posljedice za proizvođače iz Unije nadomjestiti povlasticama za poljoprivrednike, kategoriju korisnika kojom su obuhvaćeni milijuni ljudi u Uniji. Predstavnici poljoprivrednika spomenuli su i da bi, kad bi se cijena dotičnog proizvoda smanjila, radije kupovali dotični proizvod nego druga jeftinija gnojiva koja više zagađuju okoliš, poput ureje i otopina ureje i amonijeva nitrata. To bi bilo korisno za okoliš. Rekli su da je mjere potrebno suspendirati ako ih se zadrži (slično rješenju u drugom ispitnom postupku o uvozu silikomangana iz Kine, Kazakstana i Ukrajine (26)).

| (193) | Komisija je pomno razmotrila tvrdnje koje su iznijela udruženja poljoprivrednika. Neosporno je da poljoprivrednici iz Unije imaju pristup dotičnom proizvodu koji proizvode proizvođači iz Unije i proizvođači iz trećih zemalja osim ruskih proizvođača izvoznika. Ali najvažnije od svega, kako je potvrđeno tijekom rasprave održane 19. lipnja 2014. i suprotno pretpostavci iz gospodarske studije, ne postoji jamstvo da bi bilo koje početno moguće smanjenje cijene dotičnog proizvoda (kad bi se dopustilo da mjere na snazi isteknu) bilo preneseno na krajnje korisnike. Kad poljoprivrednici kupuju dotični proizvod, vrlo ga često kupuju od distributera i nisu ni svjesni njegova podrijetla, već im je važno samo da proizvod zadovoljava njihove zahtjeve (u smislu veličine kuglica ili granula itd.). Stoga, kad bi se dopustilo da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da bi ponovno nastala šteta za proizvođače dotičnog proizvoda iz Unije, a ne postoji jamstvo da bi postojala ikakva korist za korisnike. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je pomno razmotrila tvrdnje koje su iznijela udruženja poljoprivrednika. Neosporno je da poljoprivrednici iz Unije imaju pristup dotičnom proizvodu koji proizvode proizvođači iz Unije i proizvođači iz trećih zemalja osim ruskih proizvođača izvoznika. Ali najvažnije od svega, kako je potvrđeno tijekom rasprave održane 19. lipnja 2014. i suprotno pretpostavci iz gospodarske studije, ne postoji jamstvo da bi bilo koje početno moguće smanjenje cijene dotičnog proizvoda (kad bi se dopustilo da mjere na snazi isteknu) bilo preneseno na krajnje korisnike. Kad poljoprivrednici kupuju dotični proizvod, vrlo ga često kupuju od distributera i nisu ni svjesni njegova podrijetla, već im je važno samo da proizvod zadovoljava njihove zahtjeve (u smislu veličine kuglica ili granula itd.). Stoga, kad bi se dopustilo da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da bi ponovno nastala šteta za proizvođače dotičnog proizvoda iz Unije, a ne postoji jamstvo da bi postojala ikakva korist za korisnike.

| (194) | Antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na snazi su mnogo godina bez nerazmjernih troškova za poljoprivrednike kojima bi se mogao ugroziti njihov opstanak. Pri analizi interesa Unije procjenjuje se razmjernost zadržavanja mjera i uzimaju u obzir brojni te katkad suprotni interesi. Zadržavanje mjera u interesu je proizvođača iz Unije jer bi se stavljanjem mjera izvan snage mnoge od njih otjeralo u stečaj. Sa stajališta razmjernosti, s obzirom na to da Komisija nema dokaze da su kao rezultat mjera nastali nerazmjerni troškovi za poljoprivrednike, zadržavanje mjera jest u interesu Unije. U svakom slučaju poljoprivrednici su uvažili da bi radije imali više izvora za nabavu i da gašenje industrije Unije ne bi bilo u njihovu interesu. |
| --- | --- |

(194)

Antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na snazi su mnogo godina bez nerazmjernih troškova za poljoprivrednike kojima bi se mogao ugroziti njihov opstanak. Pri analizi interesa Unije procjenjuje se razmjernost zadržavanja mjera i uzimaju u obzir brojni te katkad suprotni interesi. Zadržavanje mjera u interesu je proizvođača iz Unije jer bi se stavljanjem mjera izvan snage mnoge od njih otjeralo u stečaj. Sa stajališta razmjernosti, s obzirom na to da Komisija nema dokaze da su kao rezultat mjera nastali nerazmjerni troškovi za poljoprivrednike, zadržavanje mjera jest u interesu Unije. U svakom slučaju poljoprivrednici su uvažili da bi radije imali više izvora za nabavu i da gašenje industrije Unije ne bi bilo u njihovu interesu.

| (195) | Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 193., ne postoje dokazi da bi ukidanje mjera dovelo do smanjenja cijene AN-a koje bi se prenijelo na korisnike, što bi dovelo do prelaska na AN s gnojiva koja više zagađuju okoliš. Stoga navodi o pozitivnom učinku na okoliš nisu potkrijepljeni. U svakom slučaju, nijedan mogući pozitivan utjecaj na okoliš ne bi mogao biti tolik da bi zadržavanje mjera bilo protivno općenitom interesu Unije. Kad je riječ o prijedlogu o privremenom ukidanju mjera, to nije moguće jer u ovom slučaju nisu zadovoljeni pravni zahtjevi utvrđeni u članku 14. stavku 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(195)

Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 193., ne postoje dokazi da bi ukidanje mjera dovelo do smanjenja cijene AN-a koje bi se prenijelo na korisnike, što bi dovelo do prelaska na AN s gnojiva koja više zagađuju okoliš. Stoga navodi o pozitivnom učinku na okoliš nisu potkrijepljeni. U svakom slučaju, nijedan mogući pozitivan utjecaj na okoliš ne bi mogao biti tolik da bi zadržavanje mjera bilo protivno općenitom interesu Unije. Kad je riječ o prijedlogu o privremenom ukidanju mjera, to nije moguće jer u ovom slučaju nisu zadovoljeni pravni zahtjevi utvrđeni u članku 14. stavku 4. Osnovne uredbe.

| (196) | U kontekstu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da ukidanje mjera ne bi bilo u interesu korisnika ili barem da dodatne povlastice za kupce ne bi imale veću težinu od dodatnih troškova koji bi nastali za industriju Unije. |
| --- | --- |

(196)

U kontekstu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da ukidanje mjera ne bi bilo u interesu korisnika ili barem da dodatne povlastice za kupce ne bi imale veću težinu od dodatnih troškova koji bi nastali za industriju Unije.

7.4.   Zaključak o interesu Unije

| (197) | S obzirom na uvodne izjave 179. do 195., zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(197)

S obzirom na uvodne izjave 179. do 195., zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

8.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (198) | Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za dostavljanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani. |
| --- | --- |

(198)

Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za dostavljanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

| (199) | Nakon objave jedan je ruski proizvođač koji nije izabran u uzorak zahtijevao od Komisije da otvori pregovore za preuzimanje obveze u pogledu cijena i predložio najmanju cijenu i kvantitativni prag. Međutim ne postoji pravna osnova u Osnovnoj uredbi za prihvaćanje ponude za preuzimanje obveze u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera s obzirom na to da se oblik mjera ne može promijeniti. Dotični ruski proizvođač mogao bi se prijaviti za privremenu reviziju na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe ako smatra da su ispunjeni uvjeti za tu reviziju. |
| --- | --- |

(199)

Nakon objave jedan je ruski proizvođač koji nije izabran u uzorak zahtijevao od Komisije da otvori pregovore za preuzimanje obveze u pogledu cijena i predložio najmanju cijenu i kvantitativni prag. Međutim ne postoji pravna osnova u Osnovnoj uredbi za prihvaćanje ponude za preuzimanje obveze u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera s obzirom na to da se oblik mjera ne može promijeniti. Dotični ruski proizvođač mogao bi se prijaviti za privremenu reviziju na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe ako smatra da su ispunjeni uvjeti za tu reviziju.

| (200) | Nakon objave grupacija Acron zahtijevala je od Komisije da obustavi postupak u pogledu u kojem se odnosi na tu grupaciju jer bi grupacija Acron bila u drukčijoj situaciji u usporedbi s drugim ruskim proizvođačima. Međutim nalazi revizije pokazuju da je grupacija Acron u jednakoj situaciji kao i drugi ruski proizvođači. Nadalje, člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ne pruža se pravna osnova za razlikovanje različitih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(200)

Nakon objave grupacija Acron zahtijevala je od Komisije da obustavi postupak u pogledu u kojem se odnosi na tu grupaciju jer bi grupacija Acron bila u drukčijoj situaciji u usporedbi s drugim ruskim proizvođačima. Međutim nalazi revizije pokazuju da je grupacija Acron u jednakoj situaciji kao i drugi ruski proizvođači. Nadalje, člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ne pruža se pravna osnova za razlikovanje različitih proizvođača izvoznika.

| (201) | S tim u vezi i s obzirom na zaključke donesene u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ili štete, slijedi da je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije, uvedene Uredbom (EZ) br. 661/2008, kako su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 989/2009, na dodatno razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

(201)

S tim u vezi i s obzirom na zaključke donesene u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ili štete, slijedi da je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije, uvedene Uredbom (EZ) br. 661/2008, kako su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 989/2009, na dodatno razdoblje od pet godina.

| (202) | Mjere iz ove Uredbe u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, |
| --- | --- |

(202)

Mjere iz ove Uredbe u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije.

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe utvrđuje se u fiksnom iznosu navedenom u točkama (a), (b) i (c):

| (a) | Za robu koju proizvodi društvo Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot”, Novomoskovsk, Rusija, ili društvo Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot”, Nevinominsk, Rusija, bilo da se prodaje izravno prvom nezavisnom kupcu u EU-u ili da je prodaje društvo EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska, ili da se prodaje posredstvom društva Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroChem”, Moskva, Rusija, ili društva EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska, prvom nezavisnom kupcu u EU-u (dodatna oznaka TARIC A522):








  Opis proizvoda | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Fiksni iznos carine (EUR po toni) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini | 3102 30 90 | — | 32,82 |
| Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 % | 3102 40 90 | — | 32,82 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % | 3102 29 00 | 10 | 32,82 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % | 3102 60 00 | 10 | 32,82 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % | 3102 90 00 | 10 | 32,82 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % bez udjela fosfora i kalija | 3105 10 00 | 10 | 32,82 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % | 3105 10 00 | 20 | 31,84 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 10 00 | 30 | 30,85 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 10 00 | 40 | 29,87 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 % | 3105 10 00 | 50 | 28,88 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % | 3105 20 10 | 30 | 31,84 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 20 10 | 40 | 30,85 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 20 10 | 50 | 29,87 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 % | 3105 20 10 | 60 | 28,88 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 % | 3105 51 00 | 10 | 31,84 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 51 00 | 20 | 30,85 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 51 00 | 30 | 29,87 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 % | 3105 51 00 | 40 | 29,41 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 % | 3105 59 00 | 10 | 31,84 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 59 00 | 20 | 30,85 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 59 00 | 30 | 29,87 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 % | 3105 59 00 | 40 | 29,41 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % | 3105 90 20 | 30 | 31,84 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 90 20 | 40 | 30,85 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 90 20 | 50 | 29,87 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 % | 3105 90 20 | 60 | 28,88 |

(a)

Za robu koju proizvodi društvo Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot”, Novomoskovsk, Rusija, ili društvo Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot”, Nevinominsk, Rusija, bilo da se prodaje izravno prvom nezavisnom kupcu u EU-u ili da je prodaje društvo EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska, ili da se prodaje posredstvom društva Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroChem”, Moskva, Rusija, ili društva EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska, prvom nezavisnom kupcu u EU-u (dodatna oznaka TARIC A522):

Opis proizvoda

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Fiksni iznos carine (EUR po toni)

Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini

3102 30 90

—

32,82

Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

3102 40 90

—

32,82

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

3102 29 00

10

32,82

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

3102 60 00

10

32,82

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

3102 90 00

10

32,82

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % bez udjela fosfora i kalija

3105 10 00

10

32,82

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

3105 10 00

20

31,84

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 10 00

30

30,85

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 10 00

40

29,87

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %

3105 10 00

50

28,88

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

3105 20 10

30

31,84

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 20 10

40

30,85

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 20 10

50

29,87

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %

3105 20 10

60

28,88

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

3105 51 00

10

31,84

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 51 00

20

30,85

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 51 00

30

29,87

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %

3105 51 00

40

29,41

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

3105 59 00

10

31,84

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 59 00

20

30,85

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 59 00

30

29,87

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %

3105 59 00

40

29,41

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

3105 90 20

30

31,84

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 90 20

40

30,85

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 90 20

50

29,87

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %

3105 90 20

60

28,88

| (b) | Za robu koju proizvodi društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959):








  Opis proizvoda | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Fiksni iznos carine (EUR po toni) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini | 3102 30 90 | — | 47,07 |
| Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim negnojivnim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 % | 3102 40 90 | — | 47,07 |

(b)

Za robu koju proizvodi društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959):

Opis proizvoda

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Fiksni iznos carine (EUR po toni)

Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini

3102 30 90

—

47,07

Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim negnojivnim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

3102 40 90

—

47,07

Na robu iz stavka 1. koju proizvodi društvo Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat i koja nije navedena u prethodnoj tablici ne primjenjuje se nikakva antidampinška pristojba.

| (c) | Za sva ostala društva (dodatna oznaka TARIC A999):








  Opis proizvoda | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Fiksni iznos carine (EUR po toni) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini | 3102 30 90 | — | 47,07 |
| Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 % | 3102 40 90 | — | 47,07 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % | 3102 29 00 | 10 | 47,07 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % | 3102 60 00 | 10 | 47,07 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % | 3102 90 00 | 10 | 47,07 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, bez udjela fosfora i kalija | 3105 10 00 | 10 | 47,07 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % | 3105 10 00 | 20 | 45,66 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 10 00 | 30 | 44,25 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 10 00 | 40 | 42,83 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 % | 3105 10 00 | 50 | 41,42 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % | 3105 20 10 | 30 | 45,66 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 20 10 | 40 | 44,25 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 % ili, ali manje od 9 % | 3105 20 10 | 50 | 42,83 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 % | 3105 20 10 | 60 | 41,42 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 % | 3105 51 00 | 10 | 45,66 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 51 00 | 20 | 44,25 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 51 00 | 30 | 42,83 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 % | 3105 51 00 | 40 | 42,17 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 % | 3105 59 00 | 10 | 45,66 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 59 00 | 20 | 44,25 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 59 00 | 30 | 42,83 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 % | 3105 59 00 | 40 | 42,17 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % | 3105 90 20 | 30 | 45,66 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 % | 3105 90 20 | 40 | 44,25 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 % | 3105 90 20 | 50 | 42,83 |
| Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 % | 3105 90 20 | 60 | 41,42 |

(c)

Za sva ostala društva (dodatna oznaka TARIC A999):

Opis proizvoda

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Fiksni iznos carine (EUR po toni)

Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini

3102 30 90

—

47,07

Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

3102 40 90

—

47,07

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

3102 29 00

10

47,07

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

3102 60 00

10

47,07

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

3102 90 00

10

47,07

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, bez udjela fosfora i kalija

3105 10 00

10

47,07

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

3105 10 00

20

45,66

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 10 00

30

44,25

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 10 00

40

42,83

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %

3105 10 00

50

41,42

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

3105 20 10

30

45,66

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 20 10

40

44,25

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 % ili, ali manje od 9 %

3105 20 10

50

42,83

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %

3105 20 10

60

41,42

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

3105 51 00

10

45,66

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 51 00

20

44,25

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 51 00

30

42,83

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %

3105 51 00

40

42,17

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

3105 59 00

10

45,66

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 59 00

20

44,25

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 59 00

30

42,83

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %

3105 59 00

40

42,17

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

3105 90 20

30

45,66

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %

3105 90 20

40

44,25

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %

3105 90 20

50

42,83

Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %

3105 90 20

60

41,42

3.   U slučaju oštećenja robe prije ulaska u slobodni promet pa je stoga cijena stvarno plaćena ili plativa raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti u skladu s člankom 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (27), iznos antidampinške pristojbe iz stavka 2. umanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene stvarno plaćene ili plative.

4.   Neovisno o stavku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvezenu robu puštenu u slobodni promet u skladu s člankom 2.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se odredbe na snazi povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

1.   Uvezena roba prijavljena za puštanje u slobodni promet za koju su račune izdala društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Odluci 2008/577/EZ, kako je izmijenjena, izuzeta je od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., uz uvjet:

| — | da su je navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nezavisnom kupcu u Uniji, i |
| --- | --- |

—

da su je navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nezavisnom kupcu u Uniji, i

| — | da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava barem podatke i izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi, i |
| --- | --- |

—

da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava barem podatke i izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi, i

| — | roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze. |
| --- | --- |

—

roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.

2.   Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodan promet:

| — | kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da najmanje jedan uvjet naveden u tom stavku nije ispunjen, ili |
| --- | --- |

—

kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da najmanje jedan uvjet naveden u tom stavku nije ispunjen, ili

| — | kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani. |
| --- | --- |

—

kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2022/95 od 16. kolovoza 1995. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 198, 23.8.1995., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 663/98 od 23. ožujka 1998. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2022/95 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 93, 26.3.1998., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 658/2002 od 15. travnja 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 102, 18.4.2002., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 945/2005 od 21. lipnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 658/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Uredbe (EZ) br. 132/2001 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine nakon parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 160, 23.6.2005., str. 1.).

5

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 661/2008 od 8. srpnja 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 185, 12.7.2008., str. 1.).

6

(7)  Kako je navedeno u Odluci 2008/577/EZ na koju se upućuje u sljedećoj uvodnoj izjavi, grupacija EuroChem sastoji se od: društava OJSC „Azot”, Novomoskovsk, Rusija, OJSC „Nevinnomyssky Azot”, Nevinominsk, Rusija, OJSC Mineral and Chemical Company „Eurochem”, Moskva, Rusija i EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska.

7

(8)  Odluka Komisije 2008/577/EZ od 4. srpnja 2008. o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu antidampinškog postupka u vezi s uvozom amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Ukrajine (SL L 185, 12.7.2008., str. 43.).

8

(9)  Odluka Komisije 2012/629/EU od 10. listopada 2012. o izmjeni Odluke 2008/577/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu antidampinškog postupka u vezi s uvozom amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 277, 11.10.2012., str. 8.).

9

(10)  Predmet T-348/05.

10

(11)  Predmet T-348/05 INTP.

11

(12)  Uredba Vijeća (EZ) br. 989/2009 od 19. listopada 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 661/2008 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije(SL L 278, 23.10.2009., str. 1.).

12

(13)  SL C 349, 15.11.2012., str. 19.

13

(14)  SL C 200, 12.7.2013., str. 12.

14

(15)  Društva AB Achema, Grupa Azoty Zakłady Azotowe, Grow How UK limited i YARA France S.A.

15

(16)  Amonijev nitrat obuhvaćen sljedećim oznakama KN: ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20.

16

(17)  Amonijev nitrat obuhvaćen sljedećim oznakama KN: ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20.

17

(18)  http://enforcement.trade.gov/frn/summary/russia/2014-11886.txt

18

(19)  Inv. br. 731-TA-856 (druga revizija), http://www.usitc.gov/publications/701_731/Pub4249.pdf, str. 11.

19

(20)  Na primjer, između 2008. i 2009. tijekom financijske krize potrošnja u Rusiji smanjila se za 33 %, a u EU-u pad je iznosio tek oko 6 %, dok je u Brazilu, na primjer, čak došlo i do povećanja do 28 %.

20

(21)  Za sličan zaključak vidjeti npr. Uredbu Vijeća (EZ) br. 1683/2004 od 24. rujna 2004. (Glifosat – Kina) (SL L 303, 30.9.2004., str. 1.), uvodna izjava 41.; Provedbenu uredbu Vijeća (EZ) br. 512/2010 (amonijev nitrat – Ukrajina) (SL L 150, 16.6.2010., str. 24.), uvodne izjave 41.–43.

21

(22)  Mjesečni statistički podatci o uvozu koji se temelje na stvarnim podatcima carinskih tijela u državama članicama na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe o proizvodima koji podliježu antidampinškim mjerama.

22

(23)  Troškom proizvodnje za 2010. navedenim u obliku raspona nije obuhvaćen cijeli uzorak.

23

(24)  Uredba Vijeća (EZ) br. 658/2002, uvodne izjave 97. do 98. (SL L 102, 18.4.2002., str. 1.).

24

(25)  Izvor: http://www.fertilizerseurope.com/fileadmin/user_upload/publications/statistics_publications/Stat_website.pdf

25

Izvor:

(26)  SL L 317, 5.12.2007., str. 5.

26

(27)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice(SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).

27

---

PRILOG

Trgovački račun iz članka 2. stavka 1. druge alineje za prodaju robe u Uniji koja podliježe preuzetoj obvezi sadržava sljedeće podatke:

| 1. | Naslov „TRGOVAČKI RAČUN UZ ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”. |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVAČKI RAČUN UZ ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”.

| 2. | Naziv društva koje izdaje trgovački račun. |
| --- | --- |

2.

Naziv društva koje izdaje trgovački račun.

| 3. | Broj trgovačkog računa. |
| --- | --- |

3.

Broj trgovačkog računa.

| 4. | Datum izdavanja trgovačkog računa. |
| --- | --- |

4.

Datum izdavanja trgovačkog računa.

| 5. | Dodatnu oznaku TARIC pod kojom se roba na računu carini na granici Unije. |
| --- | --- |

5.

Dodatnu oznaku TARIC pod kojom se roba na računu carini na granici Unije.

| 6. | Točan opis robe, uključujući sljedeće:






  — | brojčanu oznaku proizvoda (PCN) koja se upotrebljava za potrebe izvršavanja preuzete obveze, |
| --- | --- | --- |

6.

Točan opis robe, uključujući sljedeće:

—

brojčanu oznaku proizvoda (PCN) koja se upotrebljava za potrebe izvršavanja preuzete obveze,

| — | jednostavan opis robe koja odgovara dotičnom PCN-u, |
| --- | --- |

—

jednostavan opis robe koja odgovara dotičnom PCN-u,

| — | brojčanu oznaku proizvoda trgovačkog društva (CPC), |
| --- | --- |

—

brojčanu oznaku proizvoda trgovačkog društva (CPC),

| — | oznaku TARIC, |
| --- | --- |

—

oznaku TARIC,

| — | količinu (u tonama). |
| --- | --- |

—

količinu (u tonama).

| 7. | Opis uvjeta prodaje, uključujući sljedeće:






  — | cijenu po toni, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis uvjeta prodaje, uključujući sljedeće:

—

cijenu po toni,

| — | primjenjive uvjete plaćanja, |
| --- | --- |

—

primjenjive uvjete plaćanja,

| — | primjenjive uvjete isporuke, |
| --- | --- |

—

primjenjive uvjete isporuke,

| — | ukupne popuste i rabate. |
| --- | --- |

—

ukupne popuste i rabate.

| 8. | Naziv društva koje djeluje kao uvoznik u Uniju kojemu društvo izravno izdaje račun uz robu koja podliježe obvezi. |
| --- | --- |

8.

Naziv društva koje djeluje kao uvoznik u Uniju kojemu društvo izravno izdaje račun uz robu koja podliježe obvezi.

| 9. | Ime službenika društva koji je izdao račun i sljedeću potpisanu izjavu:
  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da se prodaja robe koja je obuhvaćena ovim računom za izravni izvoz u Uniju obavlja u okviru i pod uvjetima obveze koju je ponudilo društvo [DRUŠTVO] i koju je Europska komisija prihvatila [Odlukom 2008/577/EZ]. Izjavljujem da su podatci u ovom računu potpuni i točni.” |
| --- | --- |

9.

Ime službenika društva koji je izdao račun i sljedeću potpisanu izjavu:

„Ja, niže potpisani, potvrđujem da se prodaja robe koja je obuhvaćena ovim računom za izravni izvoz u Uniju obavlja u okviru i pod uvjetima obveze koju je ponudilo društvo [DRUŠTVO] i koju je Europska komisija prihvatila [Odlukom 2008/577/EZ]. Izjavljujem da su podatci u ovom računu potpuni i točni.”

---

| 24.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 280/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 280/52

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1000/2014

оd 23. rujna 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MK | 54,3 |
| TR | 83,3 |
| XS | 79,6 |
| ZZ | 72,4 |
| 0707 00 05 | MK | 34,4 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0805 50 10 | AR | 151,6 |
| CL | 165,2 |
| IL | 114,0 |
| TR | 127,3 |
| UY | 119,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 135,2 |
| 0806 10 10 | AR | 128,7 |
| BR | 163,4 |
| EG | 160,1 |
| MK | 103,8 |
| TR | 119,3 |
| ZZ | 135,1 |
| 0808 10 80 | AR | 262,7 |
| BA | 49,3 |
| BR | 65,3 |
| CL | 123,1 |
| NZ | 125,1 |
| US | 160,3 |
| ZA | 134,3 |
| ZZ | 131,4 |
| 0808 30 90 | AR | 218,6 |
| CL | 231,7 |
| CN | 105,0 |
| TR | 121,4 |
| ZZ | 169,2 |
| 0809 30 | TR | 121,6 |
| ZZ | 121,6 |
| 0809 40 05 | MK | 9,0 |
| ZZ | 9,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MK

54,3

TR

83,3

XS

79,6

ZZ

72,4

0707 00 05

MK

34,4

TR

95,4

ZZ

64,9

0709 93 10

TR

116,6

ZZ

116,6

0805 50 10

AR

151,6

CL

165,2

IL

114,0

TR

127,3

UY

119,6

ZA

133,6

ZZ

135,2

0806 10 10

AR

128,7

BR

163,4

EG

160,1

MK

103,8

TR

119,3

ZZ

135,1

0808 10 80

AR

262,7

BA

49,3

BR

65,3

CL

123,1

NZ

125,1

US

160,3

ZA

134,3

ZZ

131,4

0808 30 90

AR

218,6

CL

231,7

CN

105,0

TR

121,4

ZZ

169,2

0809 30

TR

121,6

ZZ

121,6

0809 40 05

MK

9,0

ZZ

9,0

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---