# Službeni list C 352/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 352 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.7. listopada 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 352

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.7. listopada 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 352/01 | Komunikacija u skladu s člankom 12. stavkom 5. točkom (a) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o informacijama carinskih tijela država članica koje se odnose na razvrstavanje robe u carinsku nomenklaturu | 1 |
| 2014/C 352/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 352/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge) (
  1
  ) | 3 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 352/01

Komunikacija u skladu s člankom 12. stavkom 5. točkom (a) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o informacijama carinskih tijela država članica koje se odnose na razvrstavanje robe u carinsku nomenklaturu

1

2014/C 352/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  )

1

3

2014/C 352/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge) (
  1
  )

1

3

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europska središnja banka |
| 2014/C 352/04 | Mišljenje Europske središnje banke od 25. srpnja 2014. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji (CON/2014/58) | 4 |

III   Pripremni akti

Europska središnja banka

2014/C 352/04

Mišljenje Europske središnje banke od 25. srpnja 2014. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji (CON/2014/58)

4

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 352/05 | Tečajna lista eura | 12 |
| 2014/C 352/06 | Obavijest o primjenjivim pravilima o podrijetlu i privremenoj suspenziji u pogledu privremene primjene Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane | 13 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 352/05

Tečajna lista eura

12

2014/C 352/06

Obavijest o primjenjivim pravilima o podrijetlu i privremenoj suspenziji u pogledu privremene primjene Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 352/07 | Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode | 14 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2014/C 352/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7423 – VINCI/Imtech ICT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 15 |
| 2014/C 352/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  ) | 16 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2014/C 352/10 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 17 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2014/C 352/07

Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode

14

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2014/C 352/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7423 – VINCI/Imtech ICT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

15

2014/C 352/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  )

1

16

DRUGI AKTI

Europska komisija

2014/C 352/10

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/1

---

Komunikacija u skladu s člankom 12. stavkom 5. točkom (a) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o informacijama carinskih tijela država članica koje se odnose na razvrstavanje robe u carinsku nomenklaturu

2014/C 352/01

Obvezujuća tarifna informacija prestaje vrijediti od današnjeg dana ako više nije u skladu s tumačenjem carinske nomenklature zbog sljedećih međunarodnih tarifnih mjera:

Izmjene objašnjenja Harmoniziranog sustava nazivlja i zbirke mišljenja o razvrstavanju koje je odobrilo Vijeće za carinsku suradnju (VCS dok. NC2004 – izvješće s 53. zasjedanja Odbora za Harmonizirani sustav):

IZMJENE OBJAŠNJENJA NA TEMELJU POSTUPKA PREDVIĐENOG ČLANKOM 8. KONVENCIJE O HS-u I MIŠLJENJA O RAZVRSTAVANJU KOJA JE ODOBRIO ODBOR ZA HARMONIZIRANI SUSTAV SVJETSKE CARINSKE ORGANIZACIJE

(53. ZASJEDANJE ODBORA ZA HS, OŽUJAK 2014.)

Dokument NC2004

Izmjene objašnjenja nomenklature priložene Konvenciji o HS-u

| Poglavlja 3, 5 i 16 | O/10 |
| --- | --- |
| 07.12 | O/1 |
| Poglavlje 29 | O/8 |
| 28.33 | O/30 |
| 29.34 | O/9 |
| 30.02 | O/7 |

Poglavlja 3, 5 i 16

O/10

07.12

O/1

Poglavlje 29

O/8

28.33

O/30

29.34

O/9

30.02

O/7

Mišljenja o razvrstavanju koja je odobrio Odbor za HS

| 1902.30/1 | O/12 |
| --- | --- |
| 2005.80/1 | O/13 |
| 2008.99/3 | O/14 |
| 2106.90/29 | O/15 |
| 3824.90/20 | O/16 |
| 3913.90/1 | O/17 |
| 4303.90/1 | O/18 |
| 5402.20/1 | O/19 |
| 6204.62/1 | O/20 |
| 6206.30/1 | O/21 |
| 6214.90/2 | O/22 |
| 8473.30/3 | O/23 |
| 8517.70/1 | O/24 |
| 8517.70/2 | O/25 |
| 8537.10/2 | O/26 |
| 8543.70/6-7 | O/27 |
| 9018.39/1 | O/11 |
| 9403.20/2 | O/28 |
| 9705.00/1-3 | O/29 |

1902.30/1

O/12

2005.80/1

O/13

2008.99/3

O/14

2106.90/29

O/15

3824.90/20

O/16

3913.90/1

O/17

4303.90/1

O/18

5402.20/1

O/19

6204.62/1

O/20

6206.30/1

O/21

6214.90/2

O/22

8473.30/3

O/23

8517.70/1

O/24

8517.70/2

O/25

8537.10/2

O/26

8543.70/6-7

O/27

9018.39/1

O/11

9403.20/2

O/28

9705.00/1-3

O/29

Informacije o sadržaju tih mjera mogu se dobiti pri Glavnoj upravi Europske komisije za oporezivanje i carinsku uniju (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles, Belgija) ili se mogu preuzeti na internetskoj stranici te Glavne uprave na sljedećoj adresi:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7373 – Ortner/Strauss/UBM)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 352/02

Dana 30. rujna 2014. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32014M7373. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32014M7373. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 352/03

Dana 10. rujna 2014. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32014M7316. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32014M7316. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III Pripremni akti

Europska središnja banka

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/4

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 25. srpnja 2014.

o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji

(CON/2014/58)

2014/C 352/04

Uvod i pravna osnova

Europska komisija objavila je 7. veljače 2013. Prijedlog direktive o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i informacijske sigurnsoti u Uniji (1) (dalje u tekstu „Prijedlog direktive”).

Europska središnja banka (ESB) odlučila je dati mišljenje o Prijedlogu direktive na vlastitu inicijativu, budući da zakonodavci nisu formalno zatražili davanje mišljenja. Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da Prijedlog direktive sadrži odredbe koje utječu na zadaću Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) promicati nesmetano funkcioniranja platnih sustava u skladu s četvrtom alinejom članka 127. stavka 2. Ugovora. Osim toga, članak 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”) propisuje da ESB i nacionalne središnje banke mogu stvoriti mogućnosti, a ESB može donositi propise radi osiguravanja učinkovitog i pouzdanog klirinškog i platnog sustava unutar Unije i s drugim zemljama. U skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke, Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje.

1.   Svrha Prijedloga direktive

| 1.1. | Prijedlog direktive ima za cilj osigurati visoku zajedničku razinu mrežne i informacijske sigurnosti (NIS) poboljšavanjem sigurnosti interneta i mrežnih i informacijskih sustava koji čine temelj našeg društva i gospodarstva. Ovaj Prijedlog direktive glavna je mjera Strategije kibernetičke sigurnost EU-a (European Cybersecurity Strategy) (2). |
| --- | --- |

1.1.

Prijedlog direktive ima za cilj osigurati visoku zajedničku razinu mrežne i informacijske sigurnosti (NIS) poboljšavanjem sigurnosti interneta i mrežnih i informacijskih sustava koji čine temelj našeg društva i gospodarstva. Ovaj Prijedlog direktive glavna je mjera Strategije kibernetičke sigurnost EU-a (European Cybersecurity Strategy) (2).

| 1.2. | Mrežni i informacijski sustavi imaju ključnu ulogu u olakšavanju prekograničnog kretanja robe, usluga i osoba. S obzirom na tu unutarnju transnacionalnu dimenziju, poremećaj u jednoj državi članici može utjecati na druge države članice i Uniju u cjelini. Povrh toga, vjerojatnost česte pojave incidenata i nemogućnost osiguranja učinkovite zaštite narušava povjerenje javnosti u NIS. Otpornost i stabilnost NIS-a stoga je ključna za nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

1.2.

Mrežni i informacijski sustavi imaju ključnu ulogu u olakšavanju prekograničnog kretanja robe, usluga i osoba. S obzirom na tu unutarnju transnacionalnu dimenziju, poremećaj u jednoj državi članici može utjecati na druge države članice i Uniju u cjelini. Povrh toga, vjerojatnost česte pojave incidenata i nemogućnost osiguranja učinkovite zaštite narušava povjerenje javnosti u NIS. Otpornost i stabilnost NIS-a stoga je ključna za nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| 1.3. | Prijedlog direktive temelji se na prethodnim inicijativama u tom području (3). S tobzirom na navedeno, Prijedlog direktive prepoznaje potrebu za usklađivanjem pravila o NIS-u i za stvaranjem učinkovitih mehanizama suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

1.3.

Prijedlog direktive temelji se na prethodnim inicijativama u tom području (3). S tobzirom na navedeno, Prijedlog direktive prepoznaje potrebu za usklađivanjem pravila o NIS-u i za stvaranjem učinkovitih mehanizama suradnje među državama članicama.

| 1.4. | Prijedlog direktive uspostavlja zajednički pravni okvir Unije za NIS koji se odnosi na mogućnosti država članica, mehanizme suradnje na razini Unije te zahtjeve za javnu upravu i subjekte privatnog sektora u određenim ključnim sektorima. To bi trebalo osigurati odgovarajuću pripravnost na nacionalnoj razini i pomoći stvoriti ozračje međusobnog povjerenja, što je preduvjet učinkovite suradnje na razini Unije. Uspostavljanje mehanizama suradnje na razini Unije putem mreže stvorit će dosljedna i koordinirana sredstva za sprječavanje i reagiranje na prekogranične incidente i rizike NIS-a. |
| --- | --- |

1.4.

Prijedlog direktive uspostavlja zajednički pravni okvir Unije za NIS koji se odnosi na mogućnosti država članica, mehanizme suradnje na razini Unije te zahtjeve za javnu upravu i subjekte privatnog sektora u određenim ključnim sektorima. To bi trebalo osigurati odgovarajuću pripravnost na nacionalnoj razini i pomoći stvoriti ozračje međusobnog povjerenja, što je preduvjet učinkovite suradnje na razini Unije. Uspostavljanje mehanizama suradnje na razini Unije putem mreže stvorit će dosljedna i koordinirana sredstva za sprječavanje i reagiranje na prekogranične incidente i rizike NIS-a.

| 1.5. | Glavne odredbe odnose se na sljedeće:

  (a) | zahtjev da sve države članice imaju na raspolaganju minimalnu razinu nacionalnih mogućnosti osnivanjem nadležnih tijela za NIS, osnivanjem timova za hitne računalne intervencije (CERTs) i usvajanjem nacionalnih strategija za NIS i nacionalnih planova suradnje za NIS; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Glavne odredbe odnose se na sljedeće:

(a)

zahtjev da sve države članice imaju na raspolaganju minimalnu razinu nacionalnih mogućnosti osnivanjem nadležnih tijela za NIS, osnivanjem timova za hitne računalne intervencije (CERTs) i usvajanjem nacionalnih strategija za NIS i nacionalnih planova suradnje za NIS;

| (b) | zahtijevana razmjena informacija između država članica unutar mreže, kao i stvaranje paneuropskog plana suradnje za NIS i koordinirana rana upozorenja za sigurnosno-kibernetičke incidente (cyber-security incidents); |
| --- | --- |

(b)

zahtijevana razmjena informacija između država članica unutar mreže, kao i stvaranje paneuropskog plana suradnje za NIS i koordinirana rana upozorenja za sigurnosno-kibernetičke incidente (cyber-security incidents);

| (c) | po uzoru na Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), osiguravanje razvoja kulture upravljanja rizicima i razmjene informacija između privatnog i javnog sektora. Društva u određenim ključnim sektorima i javna uprava bit će obvezni procijeniti rizike s kojima se suočavaju i usvojiti prikladne i razmjerne mjere radi osiguravanja NIS-a. Bit će također obvezni izvješćivati nadležna tijela o svim incidentima koji ozbiljno ugrožavaju njihove mrežne i informacijske sustave i znatno utječu na kontinuitet ključnih usluga i isporuka robe. |
| --- | --- |

(c)

po uzoru na Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), osiguravanje razvoja kulture upravljanja rizicima i razmjene informacija između privatnog i javnog sektora. Društva u određenim ključnim sektorima i javna uprava bit će obvezni procijeniti rizike s kojima se suočavaju i usvojiti prikladne i razmjerne mjere radi osiguravanja NIS-a. Bit će također obvezni izvješćivati nadležna tijela o svim incidentima koji ozbiljno ugrožavaju njihove mrežne i informacijske sustave i znatno utječu na kontinuitet ključnih usluga i isporuka robe.

2.   Opće napomene

| 2.1. | ESB podupire cilj Prijedloga direktive osiguravanje visoke zajedničke razine NIS-a u Uniji i postizanje dosljednosti pristupa na ovom području u poslovnim sektorima i državama članicama. Važno je osigurati da unutarnje tržište bude sigurno mjesto za poslovanje i da sve države članice imaju određenu minimalnu razinu pripravnosti za slučaj sigurnosno-kibernetičkog incidenta (cyber-security incident). |
| --- | --- |

2.1.

ESB podupire cilj Prijedloga direktive osiguravanje visoke zajedničke razine NIS-a u Uniji i postizanje dosljednosti pristupa na ovom području u poslovnim sektorima i državama članicama. Važno je osigurati da unutarnje tržište bude sigurno mjesto za poslovanje i da sve države članice imaju određenu minimalnu razinu pripravnosti za slučaj sigurnosno-kibernetičkog incidenta (cyber-security incident).

| 2.2. | Međutim, ESB smatra da Prijedlog direktive ne smije dovesti u pitanje postojeći režim Eurosustava za nadzor platnih sustava i sustava za namiru (5), koji uključuje odgovarajuće mehanizme, između ostalog, na području NIS-a. Potrebno je uzeti u obzir da ESB ima poseban interes za pojačanu sigurnost u platnim sustavima i sustavima za namiru (6) radi promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava i pomaganja zadržavanja povjerenja u euro i funkcioniranje gospodarstva u Uniji. |
| --- | --- |

2.2.

Međutim, ESB smatra da Prijedlog direktive ne smije dovesti u pitanje postojeći režim Eurosustava za nadzor platnih sustava i sustava za namiru (5), koji uključuje odgovarajuće mehanizme, između ostalog, na području NIS-a. Potrebno je uzeti u obzir da ESB ima poseban interes za pojačanu sigurnost u platnim sustavima i sustavima za namiru (6) radi promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava i pomaganja zadržavanja povjerenja u euro i funkcioniranje gospodarstva u Uniji.

| 2.3. | Nadalje, procjena sigurnosnih mjera i obavijesti o incidentima za platne sustave, sustave za namiru i pružatelje platnih usluga (PSPs) jedna je od osnovnih nadležnosti tijela za bonitetni nadzor i središnjih banaka. Stoga odgovornost za razvoj nadzornih zahtjeva u gore navedenim područjima treba ostati u nadležnosti tih tijela te platni sustavi, sustavi za namiru i pružatelji platnih usluga ne bi trebali biti podložni mogućim suprotnim zahtjevima koje određuju druga nacionalna tijela. Nadalje, upravljanje rizicima, uključujući sigurnosne zahtjeve u odnosu na platne sustave i sustave namire i druge tržišne infrastrukture u europodručju utvrđuje Eurosustav, koji se sastoji od ESB-a i nacionalnih središnjih banaka država članica koje su usvojile euro. Preko te nadzorne funkcije, Eurosustav nastoji osigurati nesmetano funkcioniranje platnih sustava i sustava namire primjenjujući, između ostalog, prikladne nadzorne standarde i minimalne zahtjeve. Prijedlog direktive treba uzeti u obzir nadzorni okvir koji se već primjenjuje i osigurati regulatornu dosljednost u Uniji. |
| --- | --- |

2.3.

Nadalje, procjena sigurnosnih mjera i obavijesti o incidentima za platne sustave, sustave za namiru i pružatelje platnih usluga (PSPs) jedna je od osnovnih nadležnosti tijela za bonitetni nadzor i središnjih banaka. Stoga odgovornost za razvoj nadzornih zahtjeva u gore navedenim područjima treba ostati u nadležnosti tih tijela te platni sustavi, sustavi za namiru i pružatelji platnih usluga ne bi trebali biti podložni mogućim suprotnim zahtjevima koje određuju druga nacionalna tijela. Nadalje, upravljanje rizicima, uključujući sigurnosne zahtjeve u odnosu na platne sustave i sustave namire i druge tržišne infrastrukture u europodručju utvrđuje Eurosustav, koji se sastoji od ESB-a i nacionalnih središnjih banaka država članica koje su usvojile euro. Preko te nadzorne funkcije, Eurosustav nastoji osigurati nesmetano funkcioniranje platnih sustava i sustava namire primjenjujući, između ostalog, prikladne nadzorne standarde i minimalne zahtjeve. Prijedlog direktive treba uzeti u obzir nadzorni okvir koji se već primjenjuje i osigurati regulatornu dosljednost u Uniji.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | Uvodna izjava 5. i članak 1. Prijedloga direktive navode da se relevantne obveze, mehanizmi suradnje i sigurnosni zahtjevi primjenjuju na sve javne uprave i sudionike na tržištu. Postojeći tekst uvodne izjave 5. i članka 1. ne uzima u obzir nadležnost Eurosustava, utvrđenu Ugovorom, za nadzor platnih sustava i sustava namire. Stoga Prijedlog direktive treba izmijeniti kako bi ispravno odražavao zadaće Eurosustava na tom području. |
| --- | --- |

3.1.

Uvodna izjava 5. i članak 1. Prijedloga direktive navode da se relevantne obveze, mehanizmi suradnje i sigurnosni zahtjevi primjenjuju na sve javne uprave i sudionike na tržištu. Postojeći tekst uvodne izjave 5. i članka 1. ne uzima u obzir nadležnost Eurosustava, utvrđenu Ugovorom, za nadzor platnih sustava i sustava namire. Stoga Prijedlog direktive treba izmijeniti kako bi ispravno odražavao zadaće Eurosustava na tom području.

| 3.2. | Mehanizmi i postupci središnjih banaka i drugih nadležnih tijela za nadzor platnih sustava i sustava namire vrijednosnih papira sadržani su u nizu direktiva i uredbi Unije uključujući posebno:

  (a) | Direktivu 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (dalje u tekstu: „Direktiva o konačnosti namire”) (7), koja ovlašćuje nadležna tijela država članica na uvođenje nadzornih mehanizama za platne sustave i sustave namire iz područja njihove nadležnosti (8); |
| --- | --- | --- |

3.2.

Mehanizmi i postupci središnjih banaka i drugih nadležnih tijela za nadzor platnih sustava i sustava namire vrijednosnih papira sadržani su u nizu direktiva i uredbi Unije uključujući posebno:

(a)

Direktivu 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (dalje u tekstu: „Direktiva o konačnosti namire”) (7), koja ovlašćuje nadležna tijela država članica na uvođenje nadzornih mehanizama za platne sustave i sustave namire iz područja njihove nadležnosti (8);

| (b) | Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (9) (dalje u tekstu „Uredba o infrastrukturi europskog financijskog tržišta” (EMIR)), koja priznaje uloge Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA), Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) i ESSB-a u utvrđivanju regulatornih standarda i nadzoru središnjih drugih ugovornih strana; i |
| --- | --- |

(b)

Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (9) (dalje u tekstu „Uredba o infrastrukturi europskog financijskog tržišta” (EMIR)), koja priznaje uloge Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA), Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) i ESSB-a u utvrđivanju regulatornih standarda i nadzoru središnjih drugih ugovornih strana; i

| (c) | Prijedlog uredbe o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (CSDs) i o izmjeni Direktive 98/26/EZ (10) (u daljnjem tekstu „Uredba o CSD-u” (CSDR)), koja zahtijeva da nadležnim tijelima budu povjerene nadzorne i istražne ovlasti, a posebno članak 45. te Uredbe, koja uvodi bonitetne zahtjeve za središnje depozitorije vrijednosnih papira, uključujući važne odredbe o smanjenju operativnog rizika. |
| --- | --- |

(c)

Prijedlog uredbe o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (CSDs) i o izmjeni Direktive 98/26/EZ (10) (u daljnjem tekstu „Uredba o CSD-u” (CSDR)), koja zahtijeva da nadležnim tijelima budu povjerene nadzorne i istražne ovlasti, a posebno članak 45. te Uredbe, koja uvodi bonitetne zahtjeve za središnje depozitorije vrijednosnih papira, uključujući važne odredbe o smanjenju operativnog rizika.

| 3.3. | Povrh toga, potrebno je primijetiti da je Upravno vijeće ESB-a 3. lipnja 2013., donijelo „Načela za infrastrukture financijskog tržišta”, koja su u travnju 2012. uveli Odbor za platne sustave i sustave namire (CPSS) Banke za međunarodne namire i Tehnički odbor Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) (11), za provođenje nadzora Eurosustava u odnosu na sve vrste infrastruktura financijskog tržišta. Zatim je uslijedila javna rasprava o Nacrtu uredbe o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (dalje u tekstu „Uredba o SIPS-u”) (12). Uredba o SIPS-u uvodi CPSS-IOSCO načela kao pravno obvezujuća i uređuje sistemski važne sustave velikih plaćanja i sustave za mala plaćanja kojima upravljaju nacionalne središnje banke Eurosustava ili privatni subjekti. |
| --- | --- |

3.3.

Povrh toga, potrebno je primijetiti da je Upravno vijeće ESB-a 3. lipnja 2013., donijelo „Načela za infrastrukture financijskog tržišta”, koja su u travnju 2012. uveli Odbor za platne sustave i sustave namire (CPSS) Banke za međunarodne namire i Tehnički odbor Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) (11), za provođenje nadzora Eurosustava u odnosu na sve vrste infrastruktura financijskog tržišta. Zatim je uslijedila javna rasprava o Nacrtu uredbe o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (dalje u tekstu „Uredba o SIPS-u”) (12). Uredba o SIPS-u uvodi CPSS-IOSCO načela kao pravno obvezujuća i uređuje sistemski važne sustave velikih plaćanja i sustave za mala plaćanja kojima upravljaju nacionalne središnje banke Eurosustava ili privatni subjekti.

| 3.4. | Postojeći nadzorni mehanizmi (13) koji se odnose na platne sustave i pružatelje platnih usluga već sadrže postupke za rana upozorenja (14) i koordinirane odgovore (15) unutar i izvan Eurosustava za borbu protiv mogućih sigurnosno-kibernetičkih prijetnji (cyber-security threats), koje odgovaraju onima iz članaka 10. i 11. Prijedloga direktive. |
| --- | --- |

3.4.

Postojeći nadzorni mehanizmi (13) koji se odnose na platne sustave i pružatelje platnih usluga već sadrže postupke za rana upozorenja (14) i koordinirane odgovore (15) unutar i izvan Eurosustava za borbu protiv mogućih sigurnosno-kibernetičkih prijetnji (cyber-security threats), koje odgovaraju onima iz članaka 10. i 11. Prijedloga direktive.

| 3.5. | ESSB utvrdio je standarde koji se odnose na obveze izvještavanja i upravljanja rizicima za platne sustave. Povrh toga, ESB redovito procjenjuje sustave za namiru vrijednosnih papira radi utvrđivanja njihove prihvatljivosti za uporabu u kreditnim operacijama Eurosustava. Stoga ESB smatra potrebnim da zahtjevi iz Prijedloga direktive koji utječu na ključne infrastrukture tržišta i njihove operatere (16) ne dovode u pitanje standarde iz Uredbe o SIPS-u, okvir nadzorne politike Eurosustava i druge propise Unije, a posebno EMIR i budući CSDR. Štoviše, ne smiju se sukobljavati sa zadaćama EBA-e ili ESMA-e i drugih tijela za bonitetni nadzor (17). |
| --- | --- |

3.5.

ESSB utvrdio je standarde koji se odnose na obveze izvještavanja i upravljanja rizicima za platne sustave. Povrh toga, ESB redovito procjenjuje sustave za namiru vrijednosnih papira radi utvrđivanja njihove prihvatljivosti za uporabu u kreditnim operacijama Eurosustava. Stoga ESB smatra potrebnim da zahtjevi iz Prijedloga direktive koji utječu na ključne infrastrukture tržišta i njihove operatere (16) ne dovode u pitanje standarde iz Uredbe o SIPS-u, okvir nadzorne politike Eurosustava i druge propise Unije, a posebno EMIR i budući CSDR. Štoviše, ne smiju se sukobljavati sa zadaćama EBA-e ili ESMA-e i drugih tijela za bonitetni nadzor (17).

| 3.6. | Neovisno o gore navedenom, ESB smatra da postoje valjani razlozi za uvođenje mogućnosti razmjene relevantnih informacija između Eurosustava i Odbora za NIS na temelju članka 19. Prijedloga direktive. Za potrebe učinkovite razmjene informacija za koju se može javiti potreba, potrebno je pozvati ESB, EBA-u i ESMA-u da šalju predstavnike na sastanke Odbora za NIS za točke dnevnog reda koje bi mogle biti od interesa za obavljanje njihovih odnosnih zadaća. |
| --- | --- |

3.6.

Neovisno o gore navedenom, ESB smatra da postoje valjani razlozi za uvođenje mogućnosti razmjene relevantnih informacija između Eurosustava i Odbora za NIS na temelju članka 19. Prijedloga direktive. Za potrebe učinkovite razmjene informacija za koju se može javiti potreba, potrebno je pozvati ESB, EBA-u i ESMA-u da šalju predstavnike na sastanke Odbora za NIS za točke dnevnog reda koje bi mogle biti od interesa za obavljanje njihovih odnosnih zadaća.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 25. srpnja 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 48 završna verzija.

1

(2)  Vidjeti Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Strategija kibernetičke sigurnosti Europske unije: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor”, JOIN(2013) 1 završna verzija.

2

(3)  To uključuje sljedeće komunikacije: „Mrežna i informacijska sigurnost: Prijedlog za strategiju europske politike”, COM(2001) 298 završna verzija; „Strategija za sigurno informacijsko društvo: ‚Dijalog, partnerstvo i osnaživanje’”, COM(2006) 251 završna verzija; „Zaštita ključne informacijske infrastrukture – ‚Zaštita Europe od kibernetičkih napada i poremećaja velikih razmjera: jačanjem pripravnosti, sigurnosti i otpornosti’”, COM(2009) 149 završna verzija; „Digitalni plan za Europu” COM(2010) 245 završna verzija; i „Zaštita ključne informacijske infrastrukture – ‚Postignuća i sljedeći koraci: prema globalnoj kibernetičkoj sigurnosti’”, COM(2011) 163 završna verzija.

3

(4)  Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

4

(5)  Nadzorne funkcije nekih članova ESSB-a provode se na temelju nacionalnih zakona i propisa koji dopunjuju, a u nekim slučajevima i udvostručavanju nadležnost Eurosustava.

5

(6)  Pojam „namire” u smislu ovog Mišljenja uključuje i klirinšku funkciju.

6

(7)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str.45.).

7

(8)  Molimo vidjeti treći podstavak članka 10. stavka 1. Direktive o konačnosti namire.

8

(9)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjim drugim ugovornim stranama i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

9

(10)  COM(2012) 73 završna verzija.

10

(11)  Dostupno na mrežnoj stranici Banke za međunarodne namire, https://www.bis.org/publ/cpss94.pdf

11

(12)  Dostupno na mrežnoj stranici ESB-a, http://www.ecb.europa.eu

12

(13)  Vidjeti priopćenje za javnost ESB-a koje se odnosi na Memorandum o razumijevanju (MoU) o krajnjim načelima suradnje između nadzornih tijela za bankarstvo i središnjih banaka Europske Unije u upravljanju kriznim situacijama (2003.), dostupno na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu

13

(14)  Vidjeti Preporuku 3.: praćenje incidenata i izvješćivanje o incidentima u „Preporuke za sigurnost internetskog plaćanja – konačna verzija nakon javne rasprave”, Europski forum o sigurnosti malih plaćanja (SecuRe Pay), siječanj 2013., dostupno na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu

14

(15)  Na temelju načela zajedničkog međunarodnog nadzora, koja su ponovno naglašena u izvješću o nadzoru CPSS-a iz 2005., središnje banke Eurosustava uspješno su surađivale u nizu slučajeva, što je vidljivo, na primjer, u kontekstu nadzornih mehanizama za SWIFT (Društvo za svjetsku međubankovnu financijsku telekomunikaciju) i za neprekidnu vezanu namiru (Continuous Linked Settlement (CLS).

15

(16)  Na primjer, zahtjevi za sudionike na tržištu za poštivanje tehničkih i organizacijskih mjera iz članka 14. stavaka 3. i 4. i ovlast izdavanja obvezujućih uputa sudionicima na tržištu iz članka 15. stavka 3. Prijedloga direktive.

16

(17)  Vidjeti stavak 2.12. Mišljenja CON/2014/9 o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o platnim uslugama na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL C 224, 15.7.2014., str. 1.). Sva mišljenja ESB-a objavljena su na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu

17

---

PRILOG

Prijedlozi izmjena

| Prijedlog Komisije | Izmjene koje je predložio ESB (1) |
| --- | --- |
| Izmjena 1. |
| Uvodna izjava 5. |
| „(5) | Radi obuhvaćanja svih relevantnih incidenata i rizikaDirektiva se treba primjenjivati na sve mrežne i informacijske sustave. Obveze javne uprave i subjekata na tržištu ne primjenjuju se na društva koja pružaju usluge javne komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge u smislu Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (2) koja su predmet posebnih sigurnosnih zahtjeva i zahtjeva za integritetom iz članka 13. stavka 1. točke (a) te Direktiveniti se primjenjuju na pružatelje usluga povjerenika (trust service providers).” |

Prijedlog Komisije

Izmjene koje je predložio ESB (1)

Izmjena 1.

Uvodna izjava 5.

„(5)

Radi obuhvaćanja svih relevantnih incidenata i rizikaDirektiva se treba primjenjivati na sve mrežne i informacijske sustave. Obveze javne uprave i subjekata na tržištu ne primjenjuju se na društva koja pružaju usluge javne komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge u smislu Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (2) koja su predmet posebnih sigurnosnih zahtjeva i zahtjeva za integritetom iz članka 13. stavka 1. točke (a) te Direktiveniti se primjenjuju na pružatelje usluga povjerenika (trust service providers).”

| „(5) | Radi obuhvaćanja svih relevantnih incidenata i rizikaDirektiva se treba primjenjivati na sve mrežne i informacijske sustave. Obveze javne uprave i subjekata na tržištu ne primjenjuju se na društva koja pružaju usluge javne komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge u smislu Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002 o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvrina direktiva) (2) koja su predmet posebnih sigurnosnih zahtjeva i zahtjeva za integritetom iz članka 13. stavka 1. točka (a) te Direktiveniti se primjenjuju na pružatelje usluga povjerenika (trust service providers). Nadaljeneovisno o primjeni ove Direktive na javnu upravu i sudionike na tržištuova Direktiva ne utječe na zadaće i dužnosti dodijeljene Europskom sustavu središnjih banaka (ESSB) Ugovorom i Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje bankeniti na jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a u skladu s njihovim nacionalnim propisimaa posebno ne utječe na politike bonitetnog nadzora kreditnih institucija i nadzor platnih sustava i sustava namire vrijednosnih papira. Države članice uvažavaju funkcije bonitetnog nadzora i nadzorne funkcije koje obavljaju središnje banke i nadzorna tijela takvih sudionika u okviru svoje nadležnosti.” |
| --- | --- |

„(5)

Radi obuhvaćanja svih relevantnih incidenata i rizikaDirektiva se treba primjenjivati na sve mrežne i informacijske sustave. Obveze javne uprave i subjekata na tržištu ne primjenjuju se na društva koja pružaju usluge javne komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge u smislu Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002 o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvrina direktiva) (2) koja su predmet posebnih sigurnosnih zahtjeva i zahtjeva za integritetom iz članka 13. stavka 1. točka (a) te Direktiveniti se primjenjuju na pružatelje usluga povjerenika (trust service providers). Nadaljeneovisno o primjeni ove Direktive na javnu upravu i sudionike na tržištuova Direktiva ne utječe na zadaće i dužnosti dodijeljene Europskom sustavu središnjih banaka (ESSB) Ugovorom i Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje bankeniti na jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a u skladu s njihovim nacionalnim propisimaa posebno ne utječe na politike bonitetnog nadzora kreditnih institucija i nadzor platnih sustava i sustava namire vrijednosnih papira. Države članice uvažavaju funkcije bonitetnog nadzora i nadzorne funkcije koje obavljaju središnje banke i nadzorna tijela takvih sudionika u okviru svoje nadležnosti.”

Uvodnu izjavu 5. potrebno je izmijeniti kako bi odražavala zadaće ESB-a i nacionalnih središnjih banaka u nadzoru i reguliranju platnih sustava i sustava namire. Sukladno četvrtoj alineji članka 127. stavka 2. Ugovorajedna od temeljnih zadaća ESSB-a je promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava. Članak 22. Statuta ESSB-a također ovlašćuje ESB na donošenje propisa radi osiguravanja učinkovitih i pouzdanih klirinških i platnih sustava. Treba također uzeti u obzir da ESSBu skladu s člankom 127. stavkom 5. Ugovoradoprinosi nesmetanom vođenju politika koje se odnose na stabilnost financijskog sustava. Nadaljeprema Okviru nadzorne politike Eurosustava od srpnja 2011.
   (2)
  „nadzor platnih sustava i sustava namire zadaća je središnje bankepri čemu se ciljevi sigurnosti i učinkovitosti promiču praćenjem postojećih i predviđenih sustavanjihovim procjenjivanjem u odnosu na te ciljev igdje je potrebnounošenjem promjena”.

Uvodnu izjavu 5. potrebno je izmijeniti kako bi odražavala zadaće ESB-a i nacionalnih središnjih banaka u nadzoru i reguliranju platnih sustava i sustava namire. Sukladno četvrtoj alineji članka 127. stavka 2. Ugovorajedna od temeljnih zadaća ESSB-a je promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava. Članak 22. Statuta ESSB-a također ovlašćuje ESB na donošenje propisa radi osiguravanja učinkovitih i pouzdanih klirinških i platnih sustava. Treba također uzeti u obzir da ESSBu skladu s člankom 127. stavkom 5. Ugovoradoprinosi nesmetanom vođenju politika koje se odnose na stabilnost financijskog sustava. Nadaljeprema Okviru nadzorne politike Eurosustava od srpnja 2011.

2

„nadzor platnih sustava i sustava namire zadaća je središnje bankepri čemu se ciljevi sigurnosti i učinkovitosti promiču praćenjem postojećih i predviđenih sustavanjihovim procjenjivanjem u odnosu na te ciljev igdje je potrebnounošenjem promjena”.

Drugim riječimaosiguranje sigurnosti i učinkovitosti sustava važan je preduvjet mogućnosti doprinošenja Eurosustava financijskoj stabilnostiprovođenja monetarne politike i zadržavanja povjerenja javnosti u euro.

Drugim riječimaosiguranje sigurnosti i učinkovitosti sustava važan je preduvjet mogućnosti doprinošenja Eurosustava financijskoj stabilnostiprovođenja monetarne politike i zadržavanja povjerenja javnosti u euro.

Nadaljeu skladu s primjedbama ESB-a na Prijedlog izmjena direktive o platnim sustavima (PSD2)potrebno je primijetiti da su nacionalna nadzorna tijela i središnje banke nadležna tijela za izdavanje smjernica o upravljanju incidentima i obavijesti o incidentima za pružatelje platnih uslugakao i za izdavanje smjernica o razmjeni obavijesti o incidentima između nadležnih tijela. Uvodna izjava treba također uzeti u obzir zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013.

Nadaljeu skladu s primjedbama ESB-a na Prijedlog izmjena direktive o platnim sustavima (PSD2)potrebno je primijetiti da su nacionalna nadzorna tijela i središnje banke nadležna tijela za izdavanje smjernica o upravljanju incidentima i obavijesti o incidentima za pružatelje platnih uslugakao i za izdavanje smjernica o razmjeni obavijesti o incidentima između nadležnih tijela. Uvodna izjava treba također uzeti u obzir zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013.

KonačnoDirektiva ne bi trebala utjecati na zadaće jednakovrijedne onima iz Ugovora i Statuta ESSB-a koje članovi ESSB-a koji nisu članovi europodručja obavljaju u skladu sa svojim nacionalnim propisima.

KonačnoDirektiva ne bi trebala utjecati na zadaće jednakovrijedne onima iz Ugovora i Statuta ESSB-a koje članovi ESSB-a koji nisu članovi europodručja obavljaju u skladu sa svojim nacionalnim propisima.

Izmjena 2.

Izmjena 2.

Članak 1. stavak 4. i (novi) stavak 5.

| „4. | Ova Direktiva bez utjecaja je na propise EU-a o kibernetičkom kriminalu (cybercrime) i Direktivu Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske ključne infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (9) |
| --- | --- |

„4.

Ova Direktiva bez utjecaja je na propise EU-a o kibernetičkom kriminalu (cybercrime) i Direktivu Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske ključne infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (9)

9

| 5. | Ova Direktiva također je bez utjecaja na Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (10) Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija i Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11). |
| --- | --- |

5.

Ova Direktiva također je bez utjecaja na Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (10) Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija i Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11).

10

11

| 6. | Razmjena informacija u okviru mreže suradnje u skladu s poglavljem III.i obavijesti o incidentima NIS-a u skladu s člankom 14. može zahtijevati obradu osobnih podataka. Takvu obradukoja je potrebna radi postizanja ciljeva od javnog interesa koji su postavljeni u ovoj Direktivimora odobriti država članica u skladu s člankom 7. Direktive 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZkako su prenesene u nacionalno pravo.” |
| --- | --- |

6.

Razmjena informacija u okviru mreže suradnje u skladu s poglavljem III.i obavijesti o incidentima NIS-a u skladu s člankom 14. može zahtijevati obradu osobnih podataka. Takvu obradukoja je potrebna radi postizanja ciljeva od javnog interesa koji su postavljeni u ovoj Direktivimora odobriti država članica u skladu s člankom 7. Direktive 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZkako su prenesene u nacionalno pravo.”

| „4. | Ova Direktiva bez utjecaja je na propise EU-a
  Unije o kibernetičkom kriminalu (cybercrime) i Direktivu Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske ključne infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (9). |
| --- | --- |

„4.

Ova Direktiva bez utjecaja je na propise EU-a
  Unije o kibernetičkom kriminalu (cybercrime) i Direktivu Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske ključne infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (9).

EU-a

Unije

9

| 5. | Ova Direktiva bez utjecaja je na nadzor i zadaće dodijeljenje ESB-u i ESSB-u koje se odnose na politike bonitetnog nadzora kreditnih institucija i platnih sustava i sustava namireza koje su ustanovljeni posebni zahtjevi upravljanja rizicima i sigurnosni zahtjevi unutar regulatornog okvira ESSB-a i drugim povezanim direktivama i uredbama Unije. Isto takoova direktiva ne dovodi u pitanje jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a u skladu sa svojim nacionalnim propisima. |
| --- | --- |

5.

5.

Ova Direktiva bez utjecaja je na nadzor i zadaće dodijeljenje ESB-u i ESSB-u koje se odnose na politike bonitetnog nadzora kreditnih institucija i platnih sustava i sustava namireza koje su ustanovljeni posebni zahtjevi upravljanja rizicima i sigurnosni zahtjevi unutar regulatornog okvira ESSB-a i drugim povezanim direktivama i uredbama Unije. Isto takoova direktiva ne dovodi u pitanje jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a u skladu sa svojim nacionalnim propisima.

Ova Direktiva bez utjecaja je na nadzor i zadaće dodijeljenje ESB-u i ESSB-u koje se odnose na politike bonitetnog nadzora kreditnih institucija i platnih sustava i sustava namireza koje su ustanovljeni posebni zahtjevi upravljanja rizicima i sigurnosni zahtjevi unutar regulatornog okvira ESSB-a i drugim povezanim direktivama i uredbama Unije. Isto takoova direktiva ne dovodi u pitanje jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a u skladu sa svojim nacionalnim propisima.

| 5
  6. | Ova Direktiva također je bez utjecaja na Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (10) Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija i Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11). |
| --- | --- |

5
  6.

5

6.

Ova Direktiva također je bez utjecaja na Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (10) Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija i Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11).

10

11

| 6
  7. | Razmjena informacija u okviru mreže suradnje u skladu s poglavljem III.i obavijesti o incidentima NIS-a u skladu s člankom 14. može zahtijevati obradu osobnih podataka. Takvu obradukoja je potrebna radi postizanja ciljeva od javnog interesa koji su postavljeni u ovoj Direktivimora odobriti država članica u skladu s člankom 7. Direktive 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZkako su prenesene u nacionalno pravo.” |
| --- | --- |

6
  7.

6

7.

Razmjena informacija u okviru mreže suradnje u skladu s poglavljem III.i obavijesti o incidentima NIS-a u skladu s člankom 14. može zahtijevati obradu osobnih podataka. Takvu obradukoja je potrebna radi postizanja ciljeva od javnog interesa koji su postavljeni u ovoj Direktivimora odobriti država članica u skladu s člankom 7. Direktive 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZkako su prenesene u nacionalno pravo.”

Kao što je gore navedenoESSB jako je zainteresiran za osiguravanje pravilnog funkcioniranja platnih sustava i sustava namire. To proizlazi iz važnosti platnih sustavaklirinških sustava i sustava namire za nesmetano vođenje operacija monetarne politike i iz uloge koju općenito imaju u osiguravanju stabilnosti financijskog sustava. StogaESB predlaže da Prijedlog direktive uzme u obzir ulogu ESSB-a u odnosu na platne sustave i sustave namire te nadzorni okvir koji se već primjenjuje. ESSB posjeduje vrlo učinkovite alate za utvrđivanje razina sigurnosti i učinkovitosti tih sustava. Uvodna izjava trebala bi također uzeti u obzir zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013.

Kao što je gore navedenoESSB jako je zainteresiran za osiguravanje pravilnog funkcioniranja platnih sustava i sustava namire. To proizlazi iz važnosti platnih sustavaklirinških sustava i sustava namire za nesmetano vođenje operacija monetarne politike i iz uloge koju općenito imaju u osiguravanju stabilnosti financijskog sustava. StogaESB predlaže da Prijedlog direktive uzme u obzir ulogu ESSB-a u odnosu na platne sustave i sustave namire te nadzorni okvir koji se već primjenjuje. ESSB posjeduje vrlo učinkovite alate za utvrđivanje razina sigurnosti i učinkovitosti tih sustava. Uvodna izjava trebala bi također uzeti u obzir zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013.

Prijedlog direktive ne smije dovesti u pitanje jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a koji nisu iz europodručja u skladu sa svojim nacionalnim propisima.

Prijedlog direktive ne smije dovesti u pitanje jednakovrijedne funkcije koje obavljaju članovi ESSB-a koji nisu iz europodručja u skladu sa svojim nacionalnim propisima.

Izmjena 3.

Izmjena 3.

Članak 6. stavak 1.

| „1. | Svaka država članica imenuje nacionalno nadležno tijelo za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava (‚nadležno tijelo’).” |
| --- | --- |

„1.

Svaka država članica imenuje nacionalno nadležno tijelo za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava (‚nadležno tijelo’).”

| „1. | Svaka država članica imenuje nacionalno nadležno tijelo za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava (‚nadležno tijelo’).
  Između nadležnog tijela i europskih i nacionalnih regulatornih tijela bit će uspostavjena učinkovita suradnja.” |
| --- | --- |

„1.

Svaka država članica imenuje nacionalno nadležno tijelo za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava (‚nadležno tijelo’).

Između nadležnog tijela i europskih i nacionalnih regulatornih tijela bit će uspostavjena učinkovita suradnja.

Obrazloženje

Obrazloženje

ESB predlaže izmjenu članka 6. stavka 1. radi osiguranja dobre razine suradnje na razini Unije.

ESB predlaže izmjenu članka 6. stavka 1. radi osiguranja dobre razine suradnje na razini Unije.

Izmjena 4.

Izmjena 4.

Članak 8. stavak 3.

| „3. | Unutar mreže suradnje nadležna tijela:

  (a) | prosljeđuju rana upozorenja na rizike i incidente u skladu s člankom 10.; |
| --- | --- | --- |

„3.

Unutar mreže suradnje nadležna tijela:

(a)

prosljeđuju rana upozorenja na rizike i incidente u skladu s člankom 10.;

| (b) | osiguravaju koordinirani odgovor u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju koordinirani odgovor u skladu s člankom 11.;

| (c) | na zajedničkoj mrežnoj stranici redovno objavljuju informacije koje nisu povjerljive o trenutačnim ranim upozorenjima te koordiniranom odgovoru; |
| --- | --- |

(c)

na zajedničkoj mrežnoj stranici redovno objavljuju informacije koje nisu povjerljive o trenutačnim ranim upozorenjima te koordiniranom odgovoru;

| (d) | zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijejednu ili više strategija za NIS i nacionalne planove za suradnju za NIS navedene u članku 5. unutar opsega ove Direktive. |
| --- | --- |

(d)

zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijejednu ili više strategija za NIS i nacionalne planove za suradnju za NIS navedene u članku 5. unutar opsega ove Direktive.

| (e) | zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijeučinkovitost CERT-ovaposebno kad se vježbe za NIS izvode na razini Unije; |
| --- | --- |

(e)

zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijeučinkovitost CERT-ovaposebno kad se vježbe za NIS izvode na razini Unije;

| (f) | surađuju i razmjenjuju informacije o svim relevantnim temama s Europskim centrom za kibernetički kriminal (EuropeanCybercrime Center) u sklopu Europola i s ostalim relevantnim europskim tijelimaposebno na polju zaštite podatakaenergetikeprijevozabankarstvaburzi i zdravstva; |
| --- | --- |

(f)

surađuju i razmjenjuju informacije o svim relevantnim temama s Europskim centrom za kibernetički kriminal (EuropeanCybercrime Center) u sklopu Europola i s ostalim relevantnim europskim tijelimaposebno na polju zaštite podatakaenergetikeprijevozabankarstvaburzi i zdravstva;

| (g) | razmjenjuju informacije i najbolje prakse međusobno i s Komisijom te si međusobno pomažu u izgradnji kapaciteta za NIS; |
| --- | --- |

(g)

razmjenjuju informacije i najbolje prakse međusobno i s Komisijom te si međusobno pomažu u izgradnji kapaciteta za NIS;

| (h) | organiziraju redovne stručne preglede sposobnosti i pripravnosti; |
| --- | --- |

(h)

organiziraju redovne stručne preglede sposobnosti i pripravnosti;

| (i) | organiziraju vježbe za NIS na razini Unije i sudjelujupo potrebiu međunarodnim vježbama za NIS.” |
| --- | --- |

(i)

organiziraju vježbe za NIS na razini Unije i sudjelujupo potrebiu međunarodnim vježbama za NIS.”

| „3. | Unutar mreže suradnje nadležna tijela:

  (a) | prosljeđuju rana upozorenja na rizike i incidente u skladu s člankom 10.; |
| --- | --- | --- |

„3.

Unutar mreže suradnje nadležna tijela:

(a)

prosljeđuju rana upozorenja na rizike i incidente u skladu s člankom 10.;

| (b) | osiguravaju koordinirani odgovor u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju koordinirani odgovor u skladu s člankom 11.;

| (c) | na zajedničkoj mrežnoj lokaciji redovno objavljuju informacije koje nisu povjerljive o trenutačnim ranim upozorenjima te koordiniranom odgovoru; |
| --- | --- |

(c)

na zajedničkoj mrežnoj lokaciji redovno objavljuju informacije koje nisu povjerljive o trenutačnim ranim upozorenjima te koordiniranom odgovoru;

| (d) | zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijejednu ili više državnih strategija za NIS i nacionalne planove za suradnju za NIS navedene u članku 5. unutar opsega ove Direktive.
  ; |
| --- | --- |

(d)

zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijejednu ili više državnih strategija za NIS i nacionalne planove za suradnju za NIS navedene u članku 5. unutar opsega ove Direktive.
  ;

.

;

| (e) | zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijeučinkovitost CERT-ovaposebno kad se vježbe za NIS izvode na razini Unije; |
| --- | --- |

(e)

zajednički raspravljaju te procjenjujuna zahtjev države članice ili Komisijeučinkovitost CERT-ovaposebno kad se vježbe za NIS izvode na razini Unije;

| (f) | surađuju i razmjenjuju informacije o svim relevantnim temama s Europskim centrom za kibernetički kriminal (European Cybercrime Centre) u sklopu Europola i s ostalim relevantnim europskim tijelimaposebno na polju zaštite podatakaenergetikeprijevozabankarstvaburzi i zdravstva; |
| --- | --- |

(f)

surađuju i razmjenjuju informacije o svim relevantnim temama s Europskim centrom za kibernetički kriminal (European Cybercrime Centre) u sklopu Europola i s ostalim relevantnim europskim tijelimaposebno na polju zaštite podatakaenergetikeprijevozabankarstvaburzi i zdravstva;

| (g) | razmjenjuju informacije i najbolje prakse međusobno i s Komisijom te si međusobno pomažu u izgradnji kapaciteta za NIS; |
| --- | --- |

(g)

razmjenjuju informacije i najbolje prakse međusobno i s Komisijom te si međusobno pomažu u izgradnji kapaciteta za NIS;

| (h) | organiziraju redovne stručne preglede sposobnosti i pripravnosti; |
| --- | --- |

(h)

organiziraju redovne stručne preglede sposobnosti i pripravnosti;

| (i) | organiziraju vježbe za NIS na razini Unije i sudjelujupo potrebiu međunarodnim vježbama za NIS.
  ; |
| --- | --- |

(i)

organiziraju vježbe za NIS na razini Unije i sudjelujupo potrebiu međunarodnim vježbama za NIS.
  ;

.

;

| (j) | osiguravaju razmjenu podataka s europskim i nacionalnim regulatornim tijelima (tj. za financijski sektor: s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB)Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo (EBA)Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA)koji usko surađuju kada se utvrde sigurnosni incidenti koji bi mogli ometati nesmetano funkcioniranje platnih sustava i sustava namire).” |
| --- | --- |

(j)

(j)

osiguravaju razmjenu podataka s europskim i nacionalnim regulatornim tijelima (tj. za financijski sektor: s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB)Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo (EBA)Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA)koji usko surađuju kada se utvrde sigurnosni incidenti koji bi mogli ometati nesmetano funkcioniranje platnih sustava i sustava namire).”

osiguravaju razmjenu podataka s europskim i nacionalnim regulatornim tijelima (tj. za financijski sektor: s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB)Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo (EBA)Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA)koji usko surađuju kada se utvrde sigurnosni incidenti koji bi mogli ometati nesmetano funkcioniranje platnih sustava i sustava namire).

Postoji opravdanje za razmjenu podataka s Europskom agencijom za sigurnost mreža i podataka ili s nadležnim tijelima u skladu s Prijedlogom direktive te s EBA-om ili ESMA-om kao nadležnim tijelom za koordiniranje odgovora na incidente koji se odnose na pružatelje platnih usluga.

Postoji opravdanje za razmjenu podataka s Europskom agencijom za sigurnost mreža i podataka ili s nadležnim tijelima u skladu s Prijedlogom direktive te s EBA-om ili ESMA-om kao nadležnim tijelom za koordiniranje odgovora na incidente koji se odnose na pružatelje platnih usluga.

StogaESB predlaže ovu izmjenu s ciljem promicanja razmjene podataka i bolje koordinacije na razini Unije.

StogaESB predlaže ovu izmjenu s ciljem promicanja razmjene podataka i bolje koordinacije na razini Unije.

Izmjena 5.

Izmjena 5.

Članak 19. stavak 1.

| „1. | Komisiji pomaže odbor (Odbor za mrežnu i informacijsku sigurnost). Spomenuti odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.” |
| --- | --- |

„1.

Komisiji pomaže odbor (Odbor za mrežnu i informacijsku sigurnost). Spomenuti odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.”

| „1. | Komisiji pomaže odbor (Odbor za mrežnu i informacijsku sigurnost). Spomenuti odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

„1.

Komisiji pomaže odbor (Odbor za mrežnu i informacijsku sigurnost). Spomenuti odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

ESBEBA i ESMA pozvani su slati predstavnike na sastanke Odbora za mrežnu i informacijsku sigurnost za točke dnevnog reda koje mogu imati utjecaja na obavljanje odgovarajućih zadaća ESB-aEBA-e ili ESMA-e.”

ESBEBA i ESMA pozvani su slati predstavnike na sastanke Odbora za mrežnu i informacijsku sigurnost za točke dnevnog reda koje mogu imati utjecaja na obavljanje odgovarajućih zadaća ESB-aEBA-e ili ESMA-e.

ESB ima poseban interes za poboljšanje sigurnosti platnih sustava i sustava namireusluga i instrumenata kao važne sastavnice zadržavanja povjerenja u jedinstvenu valutu i nesmetanog funkcioniranja gospodarstva u Uniji. U tu svrhuESB predlaže da ga se poziva na sastanke Odbora za mrežnu i infromacijsku sigurnost. U svakom slučajupotrebno je formalno savjetovati se s ESB-om u skladu s Ugovorom o svim takvim mjerama koje se odnose na platne sustave i ostalim pitanjima iz nadležnosti ESB-a.

ESB ima poseban interes za poboljšanje sigurnosti platnih sustava i sustava namireusluga i instrumenata kao važne sastavnice zadržavanja povjerenja u jedinstvenu valutu i nesmetanog funkcioniranja gospodarstva u Uniji. U tu svrhuESB predlaže da ga se poziva na sastanke Odbora za mrežnu i infromacijsku sigurnost. U svakom slučajupotrebno je formalno savjetovati se s ESB-om u skladu s Ugovorom o svim takvim mjerama koje se odnose na platne sustave i ostalim pitanjima iz nadležnosti ESB-a.

EBA ili ESMA trebaju također biti uključene u pitanja koja se odnose na pružatelje platnih usluga.

EBA ili ESMA trebaju također biti uključene u pitanja koja se odnose na pružatelje platnih usluga.

---

(1)  Podebljano u glavnom tekstu označava mjesta gdje ESB predlaže umetnuti novi tekst. Precrtano u glavnom tekstu označava mjesta gdje ESB predlaže brisati tekst.

1

(2)  Dostupno na mrežnoj stranici ESB-awww.ecb.europa.eu

2

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/12

---

Tečajna lista eura (1)

6. listopada 2014.

2014/C 352/05

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2565 |
| JPY | japanski jen | 137,25 |
| DKK | danska kruna | 7,4439 |
| GBP | funta sterlinga | 0,78575 |
| SEK | švedska kruna | 9,0773 |
| CHF | švicarski franak | 1,2120 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,1575 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,481 |
| HUF | mađarska forinta | 308,27 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1844 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4090 |
| TRY | turska lira | 2,8588 |
| AUD | australski dolar | 1,4381 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4078 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7465 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6104 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6054 |
| KRW | južnokorejski von | 1 341,07 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,1403 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7149 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6415 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 316,16 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0996 |
| PHP | filipinski pezo | 56,276 |
| RUB | ruski rubalj | 50,0375 |
| THB | tajlandski baht | 40,986 |
| BRL | brazilski real | 3,0014 |
| MXN | meksički pezo | 16,8044 |
| INR | indijska rupija | 77,2500 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2565

JPY

japanski jen

137,25

DKK

danska kruna

7,4439

GBP

funta sterlinga

0,78575

SEK

švedska kruna

9,0773

CHF

švicarski franak

1,2120

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,1575

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,481

HUF

mađarska forinta

308,27

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1844

RON

rumunjski novi leu

4,4090

TRY

turska lira

2,8588

AUD

australski dolar

1,4381

CAD

kanadski dolar

1,4078

HKD

hongkonški dolar

9,7465

NZD

novozelandski dolar

1,6104

SGD

singapurski dolar

1,6054

KRW

južnokorejski von

1 341,07

ZAR

južnoafrički rand

14,1403

CNY

kineski renminbi-juan

7,7149

HRK

hrvatska kuna

7,6415

IDR

indonezijska rupija

15 316,16

MYR

malezijski ringit

4,0996

PHP

filipinski pezo

56,276

RUB

ruski rubalj

50,0375

THB

tajlandski baht

40,986

BRL

brazilski real

3,0014

MXN

meksički pezo

16,8044

INR

indijska rupija

77,2500

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/13

---

Obavijest o primjenjivim pravilima o podrijetlu i privremenoj suspenziji u pogledu privremene primjene Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane

2014/C 352/06

Europska unija i Republika Fidži obavijestile su o završetku postupaka nužnih za privremenu primjenu Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane, u skladu s člankom 76. stavkom 2. tog Sporazuma (1).

Sporazum se stoga privremeno primjenjuje između Europske unije i Republike Fidži od 28. srpnja 2014. Od tog datuma, u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1528/2007 (2), Protokol I. uz Sporazum o definiciji pojma „proizvod s podrijetlom” zamjenjuje odredbe sadržane u Prilogu II. te Uredbe.

Od istog datuma, u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1528/2007, postupci za privremenu suspenziju iz članka 5. stavaka 2. do 4. Uredbe zamjenjuju se postupcima iz članka 17. Sporazuma.

---

(1)  SL L 272, 16.10.2009., str. 2.

(2)  SL L 348, 31.12.2007., str. 1.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/14

---

Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode

2014/C 352/07

Gospodarski subjekti obavještavaju se da je Komisija primila zahtjeve u skladu s upravnim postupcima predviđenima u Komunikaciji Komisije o autonomnim tarifnim suspenzijama i kvotama (2011/C 363/02) (1) za krug u srpnju 2015.

Popis proizvoda za koje se zahtijeva suspenzija pristojbi dostupan je na tematskim internetskim stranicama Komisije (Europa) o carinskoj uniji (2).

Gospodarski subjekti također se obavještavaju da je kao rok do kojeg se posredstvom nadležnih nacionalnih uprava Komisiji mogu dostaviti primjedbe u odnosu na nove zahtjeve određen 16. prosinca 2014., dan za koji je zakazan drugi sastanak Skupine za gospodarska tarifna pitanja.

Zainteresiranim subjektima savjetuje se da redovito provjeravaju navedeni popis kako bi bili obaviješteni o statusu zahtjevâ.

Više informacija o postupku autonomnih tarifnih suspenzija nalazi se na internetskim stranicama Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  SL C 363, 13.12.2011., str. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=hr

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/15

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7423 – VINCI/Imtech ICT)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 352/08

| 1. | Dana 30. rujna 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik VINCI Energies SA, koji pripada grupi VINCI („VINCI Group”, Francuska), kupnjom udjela i imovine stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Imtech ICT Group („Imtech ICT”, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Dana 30. rujna 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik VINCI Energies SA, koji pripada grupi VINCI („VINCI Group”, Francuska), kupnjom udjela i imovine stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Imtech ICT Group („Imtech ICT”, Nizozemska).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   VINCI Group: energija i usluge informacijske tehnologije, gradnja, javni radovi i građevinarstvo, koncesije i infrastruktura, radovi na cesti,
  —   Imtech ICT: pružanje usluga informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   VINCI Group: energija i usluge informacijske tehnologije, gradnja, javni radovi i građevinarstvo, koncesije i infrastruktura, radovi na cesti,

—   Imtech ICT: pružanje usluga informacijske tehnologije.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7423 – VINCI/Imtech ICT, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7423 – VINCI/Imtech ICT, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/16

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7333 – Alitalia/Etihad)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 352/09

| 1. | Dana 29. rujna 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA („Alitalia”, Italija) i Etihad Airways PJSC („Etihad”, Ujedinjeni Arapski Emirati), kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom New Alitalia (Italija), novoosnovanim zajedničkim trgovačkim društvom koje će nastaviti s djelovanjem poduzetnika Alitalia kao društvo koje trajno posluje. U okviru iste transakcije poduzetnik Etihad će od poduzetnika New Alitalia steći isključivu kontrolu nad poduzetnikom Alitalia Loyalty SpA („Alitalia Loyalty”), društvom kćeri poduzetnika Alitalia koje se bavi upravljanjem programom poduzetnika Alitalia za putnike koji često putuju. |
| --- | --- |

1.

Dana 29. rujna 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA („Alitalia”, Italija) i Etihad Airways PJSC („Etihad”, Ujedinjeni Arapski Emirati), kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom New Alitalia (Italija), novoosnovanim zajedničkim trgovačkim društvom koje će nastaviti s djelovanjem poduzetnika Alitalia kao društvo koje trajno posluje. U okviru iste transakcije poduzetnik Etihad će od poduzetnika New Alitalia steći isključivu kontrolu nad poduzetnikom Alitalia Loyalty SpA („Alitalia Loyalty”), društvom kćeri poduzetnika Alitalia koje se bavi upravljanjem programom poduzetnika Alitalia za putnike koji često putuju.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Alitalia: Alitalia je talijanski nacionalni prijevoznik koji posluje u domaćem i međunarodnom zračnom prometu,
  —   Alitalia Loyalty: Alitalia Loyalty zaseban je pravni subjekt koji se bavi samo vođenjem i razvojem programa poduzetnika Alitalia za putnike koji često putuju pod nazivom „MilleMiglia Programme”, i
  —   Etihad: Etihad je nacionalni prijevoznik iz Abu Dhabija koji posluje u međunarodnom zračnom prometu. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Alitalia: Alitalia je talijanski nacionalni prijevoznik koji posluje u domaćem i međunarodnom zračnom prometu,

—   Alitalia Loyalty: Alitalia Loyalty zaseban je pravni subjekt koji se bavi samo vođenjem i razvojem programa poduzetnika Alitalia za putnike koji često putuju pod nazivom „MilleMiglia Programme”, i

—   Etihad: Etihad je nacionalni prijevoznik iz Abu Dhabija koji posluje u međunarodnom zračnom prometu.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7333 – Alitalia/Etihad, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7333 – Alitalia/Etihad, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 7.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 352/17

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 352/10

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA IZMJENU

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

ZAHTJEV ZA IZMJENU U SKLADU S ČLANKOM 9.

„FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA”/„FASOLA Z DOLINY DUNAJCA”

EZ br.: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Vrsta izmjene

—

—

—

—

3.   Izmjena (izmjene)

Izmjena se odnosi na vrijednost mase 1 000 zrna. Navedena težina od 1 100 do 1 500 g za 1 000 zrna pod točkom 3.2. (Opis proizvoda) očita je administrativna pogreška. Grah „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” razlikuje se upravo veličinom zrna. Zapravo je stvarna masa 1 000 zrna od 2 000 do 2 800 g. Stoga je točka 3.2. dopunjena novom rečenicom koja glasi kako slijedi: „Ovaj je grah među najvećima u svojoj vrsti (mnogocvjetni grah – Phaseolus multiflorus ili Phaseolus coccineus)”. Ova je rečenica dodatni argument kojim se opravdava potreba za izmjenom mase 1 000 zrna graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca”.

Točka 7. specifikacije proizvoda, koja se odnosi na metodu proizvodnje, nadopunjena je napomenom o upotrebi stabljika običnog suncokreta (Helianthus annuus na latinskom) kao potpornja. Suncokret se upotrebljava kao biljni potporanj u uzgoju graha penjača „Piękny Jaś” još od početka proizvodnje te sorte u dolini rijeke Dunajec. Danas se poljoprivrednici, s obzirom na utjecaj usklađivanja s ekološkim načelima i razvojem krajolika, sve više služe tom metodom. Kako bi mogli dobiti zaštićenu oznaku izvornosti (ZOI), potrebno je nadopuniti zahtjev i u njemu navesti tu vrstu potpornja.

Osim toga, pod točkom 7. specifikacije graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” ažurirani su agrotehnički podaci o normama koje se odnose na sijanje zrnja i širinu redova nasada graha. Te su se izmjene morale donijeti kako bi se u obzir uzela masovna zamjena proizvodne opreme kojom se služe poljoprivrednici Malopoljske, a do koje dolazi posljednjih godina. Suvremeni poljoprivredni traktori imaju veći osovinski razmak nego nekadašnji, kao i veću širinu guma, što zahtijeva izmjenu primijenjenih agrotehničkih normi.

Predložene će izmjene proizvođačima koji primjenjuju suvremene agrotehničke norme omogućiti dobivanje zaštite koju pruža ZOI, a da se ni u čemu ne utječe na posebnost graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca”, opisanu pod točkom 5.2. jedinstvenog dokumenta, kao ni na njegovu kvalitetu ili sočnost.

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (3)

„FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA”/„FASOLA Z DOLINY DUNAJCA”

EZ br.: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„Fasola z Doliny Dunajca”

2.   Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Pod nazivom „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” na tržište se može stavljati samo suhi grah namijenjen ljudskoj prehrani. Ovaj je grah među najvećima u svojoj vrsti (mnogocvjetni grah – Phaseolus multiflorus ili Phaseolus coccineus).

Fizička svojstva:

| — | masa od 2 000 do 2 800 g za 1 000 zrna, ovisno o pedološkim svojstvima obrađivane parcele i meteorološkim uvjetima u vrijeme rasta biljaka, |
| --- | --- |

—

masa od 2 000 do 2 800 g za 1 000 zrna, ovisno o pedološkim svojstvima obrađivane parcele i meteorološkim uvjetima u vrijeme rasta biljaka,

| — | grah je zdrav, dozrio, gladak, pravilnog, punog i ujednačenog oblika bubrega, spljošten na obrubu, bez ikakvih nečistoća ili oštećenja koje su uzrokovali kukci. Opna kojom je prekriveno zrnje sjajna je i karakteristične ujednačene bijele boje. Grah ima miris koji je tipičan za dobro posušeni grah, bez mirisa plijesni i ostalih neuobičajenih mirisa. Stopa vlage zrnja nije viša od 18 %. Zrnje ima nježan, blag i lagano sladak okus, karakterističan za taj grah. |
| --- | --- |

—

grah je zdrav, dozrio, gladak, pravilnog, punog i ujednačenog oblika bubrega, spljošten na obrubu, bez ikakvih nečistoća ili oštećenja koje su uzrokovali kukci. Opna kojom je prekriveno zrnje sjajna je i karakteristične ujednačene bijele boje. Grah ima miris koji je tipičan za dobro posušeni grah, bez mirisa plijesni i ostalih neuobičajenih mirisa. Stopa vlage zrnja nije viša od 18 %. Zrnje ima nježan, blag i lagano sladak okus, karakterističan za taj grah.

Minimalni zahtjevi za grah prije pakiranja:

| — | puknuta zrna: najviše 0,1 %, |
| --- | --- |

—

puknuta zrna: najviše 0,1 %,

| — | sasušena zrna: najviše 0,1 %, |
| --- | --- |

—

sasušena zrna: najviše 0,1 %,

| — | bijela zrna drugih sorti: najviše 2 %, |
| --- | --- |

—

bijela zrna drugih sorti: najviše 2 %,

| — | šarena zrna: ne više od 1 %, |
| --- | --- |

—

šarena zrna: ne više od 1 %,

| — | zrna neujednačene boje: ne više od 1 %, |
| --- | --- |

—

zrna neujednačene boje: ne više od 1 %,

| — | ostaci stabljika, mahuna, lišća, drveta, ovojnica, zrna korova bezopasnog po zdravlje: najviše 0,3 %, |
| --- | --- |

—

ostaci stabljika, mahuna, lišća, drveta, ovojnica, zrna korova bezopasnog po zdravlje: najviše 0,3 %,

| — | mineralne nečistoće: najviše 0,2 %. |
| --- | --- |

—

mineralne nečistoće: najviše 0,2 %.

Ukupni udio graha koji ne ispunjava utvrđene zahtjeve ne smije biti veći od 1,05 %.

Kemijska svojstva:

| — | sadržaj bjelančevina – od 20 do 24 %, |
| --- | --- |

—

sadržaj bjelančevina – od 20 do 24 %,

| — | masne tvari bruto – od 1,0 do 2,5 %, |
| --- | --- |

—

masne tvari bruto – od 1,0 do 2,5 %,

| — | prehrambena vlakna bruto – od 3,3 do 4,8 %, |
| --- | --- |

—

prehrambena vlakna bruto – od 3,3 do 4,8 %,

| — | pepeo bruto – od 3,8 do 4,4 %. |
| --- | --- |

—

pepeo bruto – od 3,8 do 4,4 %.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Kako bi se osigurala najbolja moguća kvaliteta proizvoda, sve se faze proizvodnje graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” odvijaju na zemljopisnom području određenom pod točkom 4. To je osobito povezano s posebnim prirodnim uvjetima tog područja pogodnim za uzgoj graha. Osim toga, cijela proizvodnja počiva na tipičnim tradicionalnim metodama te regije, a najveći dio posla obavlja se ručno pa se zato velika važnost pridaje znanju i umijeću lokalnih proizvođača.

3.6.   Posebna pravila koja se odnose na rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje u kojem se uzgaja grah „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” obuhvaća administrativno područje 11 općina smještenih u dolini rijeke Dunajec: Gródek nad Dunajcem (okrug Nowy Sącz), Zakliczyn, Wojnicz, Wierzchosławice, Radłów, Wietrzychowice, Tarnów, Pleśna, Żabno (okrug Tarnów), Czchów (okrug Brzeg) i Gręboszów (okrug Dąbrowa Tarnowska), a sve pripadaju Malopoljskom vojvodstvu.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Dolina Dunajec nastala je djelovanjem rijeke Dunajec. Reljef nije jednak u svim dijelovima doline. Nadmorska visina postupno pada od općine Gródek nad Dunajcem i doseže najnižu točku na području općine Wietrzychowice. Reljef doline rijeke Dunajec oblikovan je oko velike doline koju čine terase i proteže se u smjeru jugozapad – sjeveroistok. Korito rijeke Dunajec oblikuje meandre širine od 50 do 150 m, pa i više; tok rijeke dijelom je uređen, osobito gradnjom nasipa. Duž korita protežu se šljunkoviti pojasevi produženi poplavnom terasom koja tvori padinu koja zauzima najveći dio dna doline. U dolini rijeke Dunajec miješaju se mase arktičkog zraka koje se kreću prema jugu i mase toplog zraka koji cirkulira s juga prema sjeveru. Puše i vjetar fen. U proljeće i jesen jutarnje magle ublažavaju jako izraženu razliku između dnevnih i noćnih temperatura. U proljeće i ljeto karakterističan oblik doline pogoduje dotoku masa toplog zraka.

Polja graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” smještena su na relativno niskoj nadmorskoj visini pa su tako u zavjetrini. Njihov položaj na muljevitu tlu pogoduje ovoj sorti, kako zbog udjela tvari koje se mogu asimilirati, pH-vrijednosti tla, tako i zbog količine i raspodjele padalina tijekom cijelog razdoblja rasta biljaka. Tlo kojim su prekrivena poljoprivredna zemljišta u dolini rijeke Dunajec odlikuje se visokim sadržajem magnezija (od 12,2 do 15,0 mg na 100 g zemlje).

Okolica grada Tarnówa, koji se nalazi u srcu doline Dunajec, pripada najtoplijim regijama Poljske. Velika prednost doline rijeke Dunajec jest da razdoblja u kojima prosječna dnevna temperatura dosiže određene termalne granice, i to > 0, > 5, > 10 i > 15 °C, nastupaju nekoliko dana, a ponekad i desetak dana ranije nego u drugim regijama. Osim toga, prosječne vrijednosti temperatura za grad Tarnów, utvrđene za više godina, više su za 0,8 °C od temperatura zabilježenih u Krakovu, koji je od njega udaljen oko 90 km.

5.1.1.   Ljudski čimbenik

Poljoprivredni proizvođači koji se bave uzgojem graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” kroz generacije su stekli i usavršili umijeće potrebno za uzgoj graha i za dobivanje željenih zrna. Velika važnost pridaje se umnožavanju sjemena koje obavljaju sami proizvođači, određivanju povoljnog trenutka za sijanje, čime se sprječavaju gubici uzrokovani kasnim mrazovima, pripremi tla prije sijanja, sijanju u jamicama (od tri do pet zrna po rupi), odabiru potpornja i načinu na koji se potpornji stavljaju, kao i određivanju najboljeg trenutka za rezanje biljaka, s obzirom da se zrnje mora osušiti prije prvih mrazova. Samo stručno provođenje svih faza uzgoja jamči ujednačenu berbu i grah visoke kvalitete. Uzgoj graha temelji se prije svega na ručnim tehnikama; zahtijeva veliku preciznost i pozornu njegu te zahtijeva provođenje raznih faza u pravom trenutku, vodeći računa o atmosferskim uvjetima koji se mijenjaju iz godine u godinu.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Grah „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” od drugih se sorti bijelog graha razlikuje sljedećim svojstvima:

| — | njegov je sadržaj magnezija u prosjeku za 80 mg/kg veći od sadržaja zabilježenih kod drugih sorti koje ne rastu na zemljopisnom području određenom pod točkom 4., |
| --- | --- |

—

njegov je sadržaj magnezija u prosjeku za 80 mg/kg veći od sadržaja zabilježenih kod drugih sorti koje ne rastu na zemljopisnom području određenom pod točkom 4.,

| — | udio vlage ne prelazi 18 %, |
| --- | --- |

—

udio vlage ne prelazi 18 %,

| — | sladak okus (potvrđen laboratorijskom senzornom analizom), |
| --- | --- |

—

sladak okus (potvrđen laboratorijskom senzornom analizom),

| — | struktura i konzistencija – meko i topivo zrno, vrlo malo brašnasto, |
| --- | --- |

—

struktura i konzistencija – meko i topivo zrno, vrlo malo brašnasto,

| — | debljina opne – laboratorijskom senzornom analizom ocijenjena tankom, |
| --- | --- |

—

debljina opne – laboratorijskom senzornom analizom ocijenjena tankom,

| — | mekoća opne – laboratorijskom senzornom analizom ocijenjena mekom, |
| --- | --- |

—

mekoća opne – laboratorijskom senzornom analizom ocijenjena mekom,

| — | vrijeme kuhanja – 10 minuta kraće od vremena potrebnog drugim sortama koje rastu izvan zemljopisnog područja određenog pod točkom 4. |
| --- | --- |

—

vrijeme kuhanja – 10 minuta kraće od vremena potrebnog drugim sortama koje rastu izvan zemljopisnog područja određenog pod točkom 4.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Grah „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca” proizvod je jedinstvenog spoja prirodnih čimbenika (pedoklimatskih uvjeta) i lokalnog znanja i umijeća, što jedino može jamčiti jedinstvenu kvalitetu proizvoda.

Tlo na kojem se uzgaja ovaj grah iz doline rijeke Dunajec osobito je bogato magnezijem, elementom kojeg u velikoj količini ima u zrnju, a koji, ako se grah bere u optimalno vrijeme, pridonosi dobivanju proizvoda karakterističnog slatkog okusa.

Plodna muljevita tla doline rijeke Dunajec i njezina klima zadovoljavaju potrebe biljke i jamče joj dobre uvjete rasta i razvoja. Raspon vanjskih temperatura za vrijeme rasta biljaka, količina i raspodjela padalina povoljni su za dobar razvoj biljke i pogoduju obilnoj berbi. Jedinstvena sprega prethodno navedenih razlikovnih obilježja zemljopisnog područja i umijeća proizvođača, osobito u pogledu odabira trenutka za sijanje, pripreme tla, sijanja u jamicama, kao i određivanja optimalnog trenutka za rezanje biljaka, jamstvo je obilne berbe graha dobre veličine. Istodobno se pronicljivim odabirom trenutka rezanja i produljenim vremenom sušenja na otvorenom, zajedno s povoljnim termičkim uvjetima, dobiva zrnje niskog sadržaja vode i tanje opne u usporedbi s drugim sortama mnogocvjetnog graha koje se uzgajaju na drugim područjima. Zrnje se probire ručno, što omogućuje da se poštuju obvezne norme kvalitete važeće za grah iz doline rijeke Dunajec.

Sušenje se odvija u prirodnim uvjetima i postupak se ne smije umjetno pospješivati niti ubrzavati; obujam se postupno smanjuje, a da se zrno ne smežura. Ovakvim postupanjem postiže se kraće vrijeme kuhanja graha „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/„fasola z Doliny Dunajca”, njegova nježna struktura i tekstura te mekoća opne, koja je mekša nego kod sorti mnogocvjetnog graha uzgojenih izvan zemljopisnog područja određenog pod točkom 4.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (4))

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-25-pazdziernika-2013-roku2

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(4)  Vidjeti bilješku 3.

---