# Úřední věstník L 267/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 267 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 576. září2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 267

České vydání

Právní předpisy

Svazek 576. září2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 953/2014 ze dne 5. září 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 2 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/642/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP NESTOR/1/2014 ze dne 24. července 2014 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) | 4 |
| | | 2014/643/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP Sahel Niger/3/2014 ze dne 24. července 2014 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) | 5 |
| | | 2014/644/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUAM UKRAINE/1/2014 ze dne 24. července 2014 o jmenování vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) | 6 |
| | | 2014/645/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP NESTOR/2/2014 ze dne 24. července 2014 o přijetí příspěvků třetích států na misi Evropské unie zaměřenou na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) | 7 |
| | | 2014/646/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUFOR RCA/5/2014 ze dne 24. července 2014 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) | 8 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | 2014/647/EU |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 3. června 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2013/23 o vládní finanční statistice (ECB/2014/21) | 9 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob

1

NAŘÍZENÍ

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 953/2014 ze dne 5. září 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

2

ROZHODNUTÍ

2014/642/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP NESTOR/1/2014 ze dne 24. července 2014 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR)

4

2014/643/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP Sahel Niger/3/2014 ze dne 24. července 2014 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger)

5

2014/644/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUAM UKRAINE/1/2014 ze dne 24. července 2014 o jmenování vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

6

2014/645/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP NESTOR/2/2014 ze dne 24. července 2014 o přijetí příspěvků třetích států na misi Evropské unie zaměřenou na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR)

7

2014/646/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUFOR RCA/5/2014 ze dne 24. července 2014 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA)

8

OBECNÉ ZÁSADY

2014/647/EU

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 3. června 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2013/23 o vládní finanční statistice (ECB/2014/21)

(ECB/2014/21)

9

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 469/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (ECB/2014/18)
  ( Úř. věst. L 141, 14.5.2014 ) | 27 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 469/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (ECB/2014/18)
  ( Úř. věst. L 141, 14.5.2014 )

(ECB/2014/18)

( Úř. věst. L 141, 14.5.2014 )

27

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/1

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob

Dohoda mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob vstoupí v platnost dnem 1. října 2014, přičemž postup stanovený v čl. 24 odst. 2 dohody byl dokončen dne 7. srpna 2014.

---

NAŘÍZENÍ

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/2

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 953/2014

ze dne 5. září 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. září 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 59,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,2 |
| ZZ | 124,2 |
| 0709 93 10 | TR | 123,8 |
| ZZ | 123,8 |
| 0805 50 10 | AR | 173,1 |
| BR | 100,4 |
| CL | 209,3 |
| IL | 182,0 |
| TR | 227,6 |
| UY | 152,4 |
| ZA | 161,3 |
| ZZ | 172,3 |
| 0806 10 10 | BR | 163,5 |
| TR | 120,4 |
| ZZ | 142,0 |
| 0808 10 80 | BR | 63,0 |
| CL | 100,4 |
| CN | 120,7 |
| NZ | 122,1 |
| US | 129,1 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 30 90 | CN | 92,5 |
| TR | 123,8 |
| XS | 48,0 |
| ZA | 100,9 |
| ZZ | 91,3 |
| 0809 30 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0809 40 05 | BA | 34,7 |
| MK | 41,9 |
| ZZ | 38,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

59,1

ZZ

59,1

0707 00 05

TR

124,2

ZZ

124,2

0709 93 10

TR

123,8

ZZ

123,8

0805 50 10

AR

173,1

BR

100,4

CL

209,3

IL

182,0

TR

227,6

UY

152,4

ZA

161,3

ZZ

172,3

0806 10 10

BR

163,5

TR

120,4

ZZ

142,0

0808 10 80

BR

63,0

CL

100,4

CN

120,7

NZ

122,1

US

129,1

ZA

130,0

ZZ

110,9

0808 30 90

CN

92,5

TR

123,8

XS

48,0

ZA

100,9

ZZ

91,3

0809 30

TR

135,5

ZZ

135,5

0809 40 05

BA

34,7

MK

41,9

ZZ

38,3

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/4

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUCAP NESTOR/1/2014

ze dne 24. července 2014

o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR)

(2014/642/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/389/SZBP ze dne 16. července 2012 o misi Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2012/389/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR), včetně rozhodnutí jmenovat vedoucího mise na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2012/389/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR), včetně rozhodnutí jmenovat vedoucího mise na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

| (2) | Dne 23. července 2013 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUCAP NESTOR/3/2013 (2) o jmenování pana Étienna DE MONTAIGNE DE PONCINSE vedoucím mise EUCAP NESTOR od 16. července 2013 do 15. července 2014. |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. července 2013 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUCAP NESTOR/3/2013 (2) o jmenování pana Étienna DE MONTAIGNE DE PONCINSE vedoucím mise EUCAP NESTOR od 16. července 2013 do 15. července 2014.

| (3) | Dne 3. června 2014 navrhla vysoká představitelka, aby byl mandát pana Étienna DE MONTAIGNE DE PONCINSE jako vedoucího mise EUCAP NESTOR prodloužen do 15. července 2015, |
| --- | --- |

(3)

Dne 3. června 2014 navrhla vysoká představitelka, aby byl mandát pana Étienna DE MONTAIGNE DE PONCINSE jako vedoucího mise EUCAP NESTOR prodloužen do 15. července 2015,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát pana Étienna DE MONTAIGNE DE PONCINSE jako vedoucího mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) se prodlužuje do 15. července 2015.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 16. července 2014.

V Bruselu dne 24. července 2014.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP NESTOR/3/2013 ze dne 23. července 2013 o jmenování vedoucího mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) (Úř. věst. L 202, 27.7.2013, s. 23).

2

---

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/5

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUCAP Sahel Niger/3/2014

ze dne 24. července 2014

o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger)

(2014/643/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/392/SZBP ze dne 16. července 2012 o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2012/392/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení mise EUCAP Sahel Niger, a zejména k přijetí rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2012/392/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení mise EUCAP Sahel Niger, a zejména k přijetí rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 6. května 2014 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), kterým jmenoval pana Filipa DE CEUNINCKA vedoucím mise EUCAP Sahel Niger na období od 6. května 2014 do 15. července 2014. |
| --- | --- |

(2)

Dne 6. května 2014 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), kterým jmenoval pana Filipa DE CEUNINCKA vedoucím mise EUCAP Sahel Niger na období od 6. května 2014 do 15. července 2014.

| (3) | Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/482/SZBP (3) o prodloužení mandátu mise EUCAP Sahel Niger od 16. července 2014 do 15. července 2016. |
| --- | --- |

(3)

Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/482/SZBP (3) o prodloužení mandátu mise EUCAP Sahel Niger od 16. července 2014 do 15. července 2016.

| (4) | Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla, aby byl mandát pana Filipa DE CEUNINCKA jako vedoucího mise EUCAP Sahel Niger prodloužen na období od 16. července 2014 do 15. července 2015, |
| --- | --- |

(4)

Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla, aby byl mandát pana Filipa DE CEUNINCKA jako vedoucího mise EUCAP Sahel Niger prodloužen na období od 16. července 2014 do 15. července 2015,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát pana Filipa DE CEUNINCKA jako vedoucího mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) se prodlužuje do 15. července 2015.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 16. července 2014.

V Bruselu dne 24. července 2014.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 48.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUCAP Sahel Niger/2/2014 ze dne 6. května 2014 o jmenování vedoucího mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (Úř. věst. L 136, 9.5.2014, s. 26).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2014/482/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 31).

3

---

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/6

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUAM UKRAINE/1/2014

ze dne 24. července 2014

o jmenování vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

(2014/644/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/486/SZBP ze dne 22. července 2014 o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle rozhodnutí 2014/486/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle rozhodnutí 2014/486/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 23. července 2014 navrhla vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jmenovat vedoucím mise EUAM Ukraine na období jednoho roku od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 pana Kalmana MIZSEIE, |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. července 2014 navrhla vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jmenovat vedoucím mise EUAM Ukraine na období jednoho roku od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 pana Kalmana MIZSEIE,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pan Kalman MIZSEI je jmenován vedoucím poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) na období jednoho roku od 1. srpna 2014 do 31. července 2015.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 24. července 2014.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

---

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/7

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUCAP NESTOR/2/2014

ze dne 24. července 2014

o přijetí příspěvků třetích států na misi Evropské unie zaměřenou na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR)

(2014/645/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/389/SZBP ze dne 16. července 2012 o misi Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovením čl. 10 odst. 3 rozhodnutí 2012/389/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků třetích států. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovením čl. 10 odst. 3 rozhodnutí 2012/389/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků třetích států.

| (2) | V návaznosti na doporučení civilního velitele operace ohledně příspěvku Austrálie by měl být tento příspěvek přijat. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na doporučení civilního velitele operace ohledně příspěvku Austrálie by měl být tento příspěvek přijat.

| (3) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Příspěvek Austrálie na misi Evropské unie zaměřenou na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) se přijímá a považuje se za významný.

2.   Austrálie se osvobozuje od finančních příspěvků do rozpočtu mise EUCAP NESTOR.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 24. července 2014.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

---

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/8

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUFOR RCA/5/2014

ze dne 24. července 2014

o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA)

(2014/646/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/73/SZBP ze dne 10. února 2014 o vojenské operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovením čl. 8 odst. 2 rozhodnutí 2014/73/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijetí příslušných rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků třetích států. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovením čl. 8 odst. 2 rozhodnutí 2014/73/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijetí příslušných rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků třetích států.

| (2) | V návaznosti na doporučení velitele operace EUFOR RCA a Vojenského výboru Evropské unie ohledně příspěvku Srbska by měl být tento příspěvek přijat. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na doporučení velitele operace EUFOR RCA a Vojenského výboru Evropské unie ohledně příspěvku Srbska by měl být tento příspěvek přijat.

| (3) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Příspěvek Srbska na vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) se přijímá a považuje se za významný.

2.   Srbsko se osvobozuje od finančních příspěvků do rozpočtu operace EUFOR RCA.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 24. července 2014.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 40, 11.2.2014, s. 59.

1

---

OBECNÉ ZÁSADY

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/9

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 3. června 2014,

kterými se mění obecné zásady ECB/2013/23 o vládní finanční statistice

(ECB/2014/21)

(2014/647/EU)

VÝKONNÁ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 5.1 a 5.2 a články 12.1 a 14.3 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (2),

vzhledem k těmto důvodům:

Obecné zásady ECB/2013/23 (3) je třeba změnit s cílem zohlednit změnu nařízení (ES) č. 479/2009 provedenou nařízením Komise (EU) č. 220/2014 (4), pokud jde o odkazy na Evropský systém národních a regionálních účtů v Evropské unii,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Změna

Přílohy I a II obecných zásad ECB/2013/23 se nahrazují v souladu s přílohou těchto obecných zásad.

Článek 2

Nabytí účinku

1.   Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou je euro.

2.   Centrální banky Eurosystému zajistí soulad s těmito obecnými zásadami od 1. září 2014.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. června 2014.

Za Výkonnou radu ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  Obecné zásady ECB/2013/23 ze dne 25. července 2013 o vládní finanční statistice (Úř. věst. L 2, 7.1.2014, s. 12).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 220/2014 ze dne 7. března 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 479/2009, pokud jde o odkazy na Evropský systém národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 69, 8.3.2014, s. 101).

4

---

PŘÍLOHA

| 1) | Příloha I obecných zásad ECB/2013/23 se nahrazuje tímto:

  „PŘÍLOHA I

  POŽADAVKY NA VYKAZOVÁNÍ ÚDAJŮ


  Statistika příjmů, výdajů a schodku nebo přebytku


  Tabulka 1A







  Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- | --- |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) | 1 = 7 – 22
  1 = 3 + 4 + 5 + 6 |
| z toho: Primární schodek (–) nebo přebytek (+) | 2 = 1 + 28 |
| Ústřední vládní instituce | 3 |
| Národní vládní instituce | 4 |
| Místní vládní instituce | 5 |
| Fondy sociálního zabezpečení | 6 |
| Celkové příjmy | 7 = 8 + 20 |
| Celkové běžné příjmy | 8 = 9 + 12 + 14 + 17 + 19 |
| Přímé daně | 9 |
| z toho: poplatníkem podniky | 10 |
| z toho: poplatníkem domácnosti | 11 |
| Nepřímé daně | 12 |
| z toho: daň z přidané hodnoty (DPH) | 13 |
| Čisté sociální příspěvky | 14 |
| z toho: skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů | 15 |
| z toho: skutečné sociální příspěvky domácností | 16 |
| Ostatní běžné příjmy | 17 |
| z toho: přijaté úroky | 18 |
| Prodej | 19 |
| Celkové kapitálové příjmy | 20 |
| z toho: kapitálové daně | 21 |
| Celkové výdaje | 22 = 23 + 32 |
| Celkové běžné výdaje | 23 = 24 + 28 + 29 + 31 |
| Běžné transfery | 24 = 25 + 26 + 27 |
| Sociální platby | 25 |
| Placené dotace | 26 |
| Ostatní běžné výdaje | 27 |
| Placené úroky | 28 |
| Náhrady zaměstnancům | 29 |
| z toho: mzdy a platy | 30 |
| Mezispotřeba | 31 |
| Celkové kapitálové výdaje | 32 = 33 + 34 + 35 |
| Investice | 33 |
| Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv a změny stavu zásob | 34 |
| Placené kapitálové transfery | 35 |
| Doplňkové (memo) položky: | |
| Hrubé úspory | 36 = 8 – 23 |
| Výnosy z prodeje univerzálních mobilních telekomunikačních systémů | 37 |
| Skutečné sociální příspěvky | 38 = 15 + 16 |
| Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery | 39 |

1)

Příloha I obecných zásad ECB/2013/23 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I

POŽADAVKY NA VYKAZOVÁNÍ ÚDAJŮ

Statistika příjmů, výdajů a schodku nebo přebytku

Tabulka 1A

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Schodek (–) nebo přebytek (+)

1 = 7 – 22

1 = 3 + 4 + 5 + 6

z toho: Primární schodek (–) nebo přebytek (+)

2 = 1 + 28

Ústřední vládní instituce

3

Národní vládní instituce

4

Místní vládní instituce

5

Fondy sociálního zabezpečení

6

Celkové příjmy

7 = 8 + 20

Celkové běžné příjmy

8 = 9 + 12 + 14 + 17 + 19

Přímé daně

9

z toho: poplatníkem podniky

10

z toho: poplatníkem domácnosti

11

Nepřímé daně

12

z toho: daň z přidané hodnoty (DPH)

13

Čisté sociální příspěvky

14

z toho: skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů

15

z toho: skutečné sociální příspěvky domácností

16

Ostatní běžné příjmy

17

z toho: přijaté úroky

18

Prodej

19

Celkové kapitálové příjmy

20

z toho: kapitálové daně

21

Celkové výdaje

22 = 23 + 32

Celkové běžné výdaje

23 = 24 + 28 + 29 + 31

Běžné transfery

24 = 25 + 26 + 27

Sociální platby

25

Placené dotace

26

Ostatní běžné výdaje

27

Placené úroky

28

Náhrady zaměstnancům

29

z toho: mzdy a platy

30

Mezispotřeba

31

Celkové kapitálové výdaje

32 = 33 + 34 + 35

Investice

33

Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv a změny stavu zásob

34

Placené kapitálové transfery

35

Doplňkové (memo) položky:

Hrubé úspory

36 = 8 – 23

Výnosy z prodeje univerzálních mobilních telekomunikačních systémů

37

Skutečné sociální příspěvky

38 = 15 + 16

Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery

39

Tabulka 1B

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Příjmy rozpočtu Evropské unie (EU) od členského státu | 1 = 2 + 3 + 4 + 7 |
| Nepřímé daně | 2 |
| Běžná mezinárodní spolupráce | 3 |
| Jiné běžné transfery a vlastní zdroje EU | 4 |
| z toho: třetí vlastní zdroj odvozený z DPH | 5 |
| z toho: čtvrtý vlastní zdroj odvozený z hrubého národního důchodu | 6 |
| Kapitálové transfery | 7 |
| Výdaje rozpočtu EU v členském státě | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Dotace | 9 |
| Běžné transfery vládním institucím | 10 |
| Běžné transfery nevládním jednotkám | 11 |
| Kapitálové transfery vládním institucím | 12 |
| Kapitálové transfery nevládním jednotkám | 13 |
| Bilance členského států vůči rozpočtu EU (netto příjemce +, netto plátce –) | 14 = 8 – 1 |
| Doplňková (memo) položka: | |
| Náklady na získání vlastních zdrojů | 15 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Příjmy rozpočtu Evropské unie (EU) od členského státu

1 = 2 + 3 + 4 + 7

Nepřímé daně

2

Běžná mezinárodní spolupráce

3

Jiné běžné transfery a vlastní zdroje EU

4

z toho: třetí vlastní zdroj odvozený z DPH

5

z toho: čtvrtý vlastní zdroj odvozený z hrubého národního důchodu

6

Kapitálové transfery

7

Výdaje rozpočtu EU v členském státě

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Dotace

9

Běžné transfery vládním institucím

10

Běžné transfery nevládním jednotkám

11

Kapitálové transfery vládním institucím

12

Kapitálové transfery nevládním jednotkám

13

Bilance členského států vůči rozpočtu EU (netto příjemce +, netto plátce –)

14 = 8 – 1

Doplňková (memo) položka:

Náklady na získání vlastních zdrojů

15

Tabulka 1C

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Výdaje na konečnou spotřebu | 1 = 2 + 3
  1 = 1A.29 + 1A.31 + 4 + 5 + 6 + 7 – 1A.19 |
| Výdaje na individuální spotřebu | 2 |
| Výdaje na kolektivní spotřebu | 3 |
| Naturální sociální transfery – nakoupená tržní produkce | 4 |
| Spotřeba fixního kapitálu | 5 |
| Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace | 6 |
| Čistý provozní přebytek | 7 |
| Doplňkové (memo) položky: | |
| Výdaje na konečnou spotřebu v cenách předchozího roku | 8 |
| Investice vládních institucí v cenách předchozího roku | 9 |
| Hrubý domácí produkt (HDP) v běžných cenách | 10 |
| HDP v cenách předchozího roku | 11 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Výdaje na konečnou spotřebu

1 = 2 + 3

1 = 1A.29 + 1A.31 + 4 + 5 + 6 + 7 – 1A.19

Výdaje na individuální spotřebu

2

Výdaje na kolektivní spotřebu

3

Naturální sociální transfery – nakoupená tržní produkce

4

Spotřeba fixního kapitálu

5

Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace

6

Čistý provozní přebytek

7

Doplňkové (memo) položky:

Výdaje na konečnou spotřebu v cenách předchozího roku

8

Investice vládních institucí v cenách předchozího roku

9

Hrubý domácí produkt (HDP) v běžných cenách

10

HDP v cenách předchozího roku

11

Statistika souladu schodku a dluhu

Tabulka 2A

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Úprava mezi finančními a nefinančními účty | 1 = [1A.1] – 2 |
| Čisté finanční transakce (konsolidované) | 2 = 3 – 15 |
| Finanční aktiva (konsolidovaná) | 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 11 + 12 + 13 |
| Oběživo a vklady | 4 |
| Dluhové cenné papíry | 5 |
| Úvěry | 6 |
| Účasti a akcie nebo podílové listy investičních fondů | 7 |
| Privatizace (v čisté výši) | 8 |
| Kapitálové injekce (v čisté výši) | 9 |
| Ostatní | 10 |
| Pojistné, penzijní a standardizované záruční programy | 11 |
| Finanční deriváty a zaměstnanecké opce na akcie | 12 |
| Ostatní finanční aktiva | 13 |
| z toho: naběhlé, ale dosud nezaplacené daně a sociální příspěvky | 14 |
| Pasiva (konsolidovaná) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 21 + 22 + 23 |
| Oběživo a vklady | 16 |
| Krátkodobé dluhové cenné papíry | 17 |
| Dlouhodobé dluhové cenné papíry | 18 |
| Úvěry | 19 |
| z toho: úvěry od centrální banky | 20 |
| Pojistné, penzijní a standardizované záruční programy | 21 |
| Finanční deriváty a zaměstnanecké opce na akcie | 22 |
| Ostatní pasiva | 23 |
| Výpůjční požadavek vládních institucí | 24 = 16 + 17 + 18 + 19
  24 = 26 + 27 + 28
  24 = 1 – [1A.1] + 3 – 21 – 22 – 23 |
| z toho: dlouhodobý | 25 |
| Denominované v národní měně | 26 |
| Denominované v měnách členských států eurozóny | 27 |
| Denominované v jiných měnách | 28 |
| Ostatní toky | 29 = 30 + 33 |
| Účinky přeceňování na dluh | 30 = 31 + 32 |
| Zisky a ztráty z držby deviz | 31 |
| Ostatní účinky přeceňování – nominální hodnota | 32 = 34 – 24 – 31 – 33 |
| Ostatní změny výše dluhu | 33 |
| Změna veřejného zadlužení | 34 = 24 + 29
  34 = 1 – [1A.1] + 3 – 21 – 22 – 23 + 29
  34 = [3A.1][t] – [3A.1][t – 1] |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Úprava mezi finančními a nefinančními účty

1 = [1A.1] – 2

Čisté finanční transakce (konsolidované)

2 = 3 – 15

Finanční aktiva (konsolidovaná)

3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 11 + 12 + 13

Oběživo a vklady

4

Dluhové cenné papíry

5

Úvěry

6

Účasti a akcie nebo podílové listy investičních fondů

7

Privatizace (v čisté výši)

8

Kapitálové injekce (v čisté výši)

9

Ostatní

10

Pojistné, penzijní a standardizované záruční programy

11

Finanční deriváty a zaměstnanecké opce na akcie

12

Ostatní finanční aktiva

13

z toho: naběhlé, ale dosud nezaplacené daně a sociální příspěvky

14

Pasiva (konsolidovaná)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 21 + 22 + 23

Oběživo a vklady

16

Krátkodobé dluhové cenné papíry

17

Dlouhodobé dluhové cenné papíry

18

Úvěry

19

z toho: úvěry od centrální banky

20

Pojistné, penzijní a standardizované záruční programy

21

Finanční deriváty a zaměstnanecké opce na akcie

22

Ostatní pasiva

23

Výpůjční požadavek vládních institucí

24 = 16 + 17 + 18 + 19

24 = 26 + 27 + 28

24 = 1 – [1A.1] + 3 – 21 – 22 – 23

z toho: dlouhodobý

25

Denominované v národní měně

26

Denominované v měnách členských států eurozóny

27

Denominované v jiných měnách

28

Ostatní toky

29 = 30 + 33

Účinky přeceňování na dluh

30 = 31 + 32

Zisky a ztráty z držby deviz

31

Ostatní účinky přeceňování – nominální hodnota

32 = 34 – 24 – 31 – 33

Ostatní změny výše dluhu

33

Změna veřejného zadlužení

34 = 24 + 29

34 = 1 – [1A.1] + 3 – 21 – 22 – 23 + 29

34 = [3A.1][t] – [3A.1][t – 1]

Tabulka 2B

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Transakce s nástroji veřejného dluhu – nekonsolidované | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Oběživo a vklady | 2 |
| Krátkodobé dluhové cenné papíry | 3 |
| Dlouhodobé dluhové cenné papíry | 4 |
| Úvěry od centrální banky | 5 |
| Ostatní úvěry | 6 |
| Konsolidační transakce | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Oběživo a vklady | 8 = 2 – [2A.16] |
| Krátkodobé dluhové cenné papíry | 9 = 3 – [2A.17] |
| Dlouhodobé dluhové cenné papíry | 10 = 4 – [2A.18] |
| Úvěry | 11 = 6 – ([2A.19] – [2A.20]) |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Transakce s nástroji veřejného dluhu – nekonsolidované

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Oběživo a vklady

2

Krátkodobé dluhové cenné papíry

3

Dlouhodobé dluhové cenné papíry

4

Úvěry od centrální banky

5

Ostatní úvěry

6

Konsolidační transakce

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Oběživo a vklady

8 = 2 – [2A.16]

Krátkodobé dluhové cenné papíry

9 = 3 – [2A.17]

Dlouhodobé dluhové cenné papíry

10 = 4 – [2A.18]

Úvěry

11 = 6 – ([2A.19] – [2A.20])

Statistika veřejného zadlužení

Tabulka 3A

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Veřejné zadlužení (konsolidované) | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  1 = 7 + 12
  1 = 13 + 14 + 15
  1 = 16 + 17
  1 = 19 + 20 + 22 |
| Oběživo a vklady | 2 |
| Krátkodobé dluhové cenné papíry | 3 |
| Dlouhodobé dluhové cenné papíry | 4 |
| Úvěry od centrální banky | 5 |
| Ostatní úvěry | 6 |
| V držbě rezidentů členského státu | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Centrální banka | 8 |
| Ostatní měnové finanční instituce | 9 |
| Ostatní finanční instituce | 10 |
| Ostatní rezidenti | 11 |
| V držbě nerezidentů členského státu | 12 |
| Denominované v národní měně | 13 |
| Denominované v měnách členských států eurozóny | 14 |
| Denominované v jiných měnách | 15 |
| Krátkodobý dluh | 16 |
| Dlouhodobý dluh | 17 |
| z toho: pohyblivá úroková sazba | 18 |
| Zbytková splatnost do jednoho roku | 19 |
| Zbytková splatnost nad jeden rok a do pěti let | 20 |
| z toho: pohyblivá úroková sazba | 21 |
| Zbytková splatnost nad pět let | 22 |
| z toho: pohyblivá úroková sazba | 23 |
| Doplňkové (memo) položky: | |
| Průměrná zbytková splatnost dluhu | 24 |
| Veřejné zadlužení – bezkupónové dluhopisy | 25 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Veřejné zadlužení (konsolidované)

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

1 = 7 + 12

1 = 13 + 14 + 15

1 = 16 + 17

1 = 19 + 20 + 22

Oběživo a vklady

2

Krátkodobé dluhové cenné papíry

3

Dlouhodobé dluhové cenné papíry

4

Úvěry od centrální banky

5

Ostatní úvěry

6

V držbě rezidentů členského státu

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Centrální banka

8

Ostatní měnové finanční instituce

9

Ostatní finanční instituce

10

Ostatní rezidenti

11

V držbě nerezidentů členského státu

12

Denominované v národní měně

13

Denominované v měnách členských států eurozóny

14

Denominované v jiných měnách

15

Krátkodobý dluh

16

Dlouhodobý dluh

17

z toho: pohyblivá úroková sazba

18

Zbytková splatnost do jednoho roku

19

Zbytková splatnost nad jeden rok a do pěti let

20

z toho: pohyblivá úroková sazba

21

Zbytková splatnost nad pět let

22

z toho: pohyblivá úroková sazba

23

Doplňkové (memo) položky:

Průměrná zbytková splatnost dluhu

24

Veřejné zadlužení – bezkupónové dluhopisy

25

Tabulka 3B

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Veřejné zadlužení (nekonsolidované mezi subsektory) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsolidační prvky | 2 = 3 + 4 + 5 + 6
  2 = 8 + 10 + 12 + 14
  2 = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Oběživo a vklady | 3 |
| Krátkodobé cenné papíry | 4 |
| Dlouhodobé cenné papíry | 5 |
| Úvěry | 6 |
| Emitované ústředními vládními institucemi (konsolidováno) | 7 |
| z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 8 |
| Emitované národními vládními institucemi (konsolidováno) | 9 |
| z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 10 |
| Emitované místními vládními institucemi (konsolidováno) | 11 |
| z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 12 |
| Emitované fondy sociálního zabezpečení (konsolidováno) | 13 |
| z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 14 |
| Doplňkové (memo) položky: | |
| Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí | 15 |
| Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí | 16 |
| Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí | 17 |
| Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí | 18“ |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Veřejné zadlužení (nekonsolidované mezi subsektory)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsolidační prvky

2 = 3 + 4 + 5 + 6

2 = 8 + 10 + 12 + 14

2 = 15 + 16 + 17 + 18

Oběživo a vklady

3

Krátkodobé cenné papíry

4

Dlouhodobé cenné papíry

5

Úvěry

6

Emitované ústředními vládními institucemi (konsolidováno)

7

z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

8

Emitované národními vládními institucemi (konsolidováno)

9

z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

10

Emitované místními vládními institucemi (konsolidováno)

11

z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

12

Emitované fondy sociálního zabezpečení (konsolidováno)

13

z toho: v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

14

Doplňkové (memo) položky:

Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí

15

Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí

16

Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí

17

Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován ostatními subsektory vládních institucí

18“

| 2) | Příloha II obecných zásad ECB/2013/23 se nahrazuje tímto:

  „PŘÍLOHA II

  METODICKÉ DEFINICE

  1.   Definice sektorů a subsektorů


  Sektory a subsektory v ESA 2010







  Hospodářství celkem | S.1 |
| --- | --- | --- |
| Nefinanční podniky | S.11 |
| Finanční instituce | S.12 |
| Centrální banka | S.121 |
| Instituce přijímající vklady kromě centrální banky | S.122 |
| Fondy peněžního trhu | S.123 |
| Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu | S.124 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů | S.125 |
| Pomocné finanční instituce | S.126 |
| Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz | S.127 |
| Pojišťovací společnosti | S.128 |
| Penzijní fondy | S.129 |
| Měnové finanční instituce | S.121 + S.122 + S.123 |
| Vládní instituce | S.13 |
| Ústřední vládní instituce (kromě sociálního zabezpečení) | S.1311 |
| Národní vládní instituce (kromě sociálního zabezpečení) | S.1312 |
| Místní vládní instituce (kromě sociálního zabezpečení) | S.1313 |
| Fondy sociálního zabezpečení | S.1314 |
| Domácnosti | S.14 |
| Neziskové instituce sloužící domácnostem | S.15 |
| Zbytek světa | S.2 |
| Členské státy a orgány a instituce Evropské unie (EU) | S.21 |
| Členské státy EU | S.211 |
| Orgány a instituce EU | S.212 |
| Evropská centrální banka (ECB) | S.2121 |
| Evropské orgány a instituce kromě ECB | S.2122 |
| Země, které nejsou členy EU, a mezinárodní organizace, které nejsou rezidenty v EU | S.22 |

2)

Příloha II obecných zásad ECB/2013/23 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA II

METODICKÉ DEFINICE

1.   Definice sektorů a subsektorů

Sektory a subsektory v ESA 2010

Hospodářství celkem

S.1

Nefinanční podniky

S.11

Finanční instituce

S.12

Centrální banka

S.121

Instituce přijímající vklady kromě centrální banky

S.122

Fondy peněžního trhu

S.123

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

S.124

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů

S.125

Pomocné finanční instituce

S.126

Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

S.127

Pojišťovací společnosti

S.128

Penzijní fondy

S.129

Měnové finanční instituce

S.121 + S.122 + S.123

Vládní instituce

S.13

Ústřední vládní instituce (kromě sociálního zabezpečení)

S.1311

Národní vládní instituce (kromě sociálního zabezpečení)

S.1312

Místní vládní instituce (kromě sociálního zabezpečení)

S.1313

Fondy sociálního zabezpečení

S.1314

Domácnosti

S.14

Neziskové instituce sloužící domácnostem

S.15

Zbytek světa

S.2

Členské státy a orgány a instituce Evropské unie (EU)

S.21

Členské státy EU

S.211

Orgány a instituce EU

S.212

Evropská centrální banka (ECB)

S.2121

Evropské orgány a instituce kromě ECB

S.2122

Země, které nejsou členy EU, a mezinárodní organizace, které nejsou rezidenty v EU

S.22

2.   Definice kategorií
   (1)
  ,
   (2)

Tabulka 1A

| 1. | Schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.1] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) sektoru S.13; dále se rovná celkovým příjmům [1A.7] po odečtení celkových výdajů [1A.22] a rovněž se rovná součtu schodku (–) nebo přebytku (+) ústředních vládních institucí [1A.3], schodku (–) nebo přebytku (+) národních vládních institucí [1A.4], schodku (–) nebo přebytku (+) místních vládních institucí [1A.5] a schodku (–) nebo přebytku (+) fondů sociálního zabezpečení [1A.6]. |
| --- | --- |

1.

Schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.1] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) sektoru S.13; dále se rovná celkovým příjmům [1A.7] po odečtení celkových výdajů [1A.22] a rovněž se rovná součtu schodku (–) nebo přebytku (+) ústředních vládních institucí [1A.3], schodku (–) nebo přebytku (+) národních vládních institucí [1A.4], schodku (–) nebo přebytku (+) místních vládních institucí [1A.5] a schodku (–) nebo přebytku (+) fondů sociálního zabezpečení [1A.6].

| 2. | Primární schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.2] se rovná součtu schodku (–) nebo přebytku (+) [1A.1] a placených úroků [1A.28]. |
| --- | --- |

2.

Primární schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.2] se rovná součtu schodku (–) nebo přebytku (+) [1A.1] a placených úroků [1A.28].

| 3. | Schodek (–) nebo přebytek (+) ústředních vládních institucí [1A.3] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1311. |
| --- | --- |

3.

Schodek (–) nebo přebytek (+) ústředních vládních institucí [1A.3] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1311.

| 4. | Schodek (–) nebo přebytek (+) národních vládních institucí [1A.4] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1312. |
| --- | --- |

4.

Schodek (–) nebo přebytek (+) národních vládních institucí [1A.4] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1312.

| 5. | Schodek (–) nebo přebytek (+) místních vládních institucí [1A.5] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1313. |
| --- | --- |

5.

Schodek (–) nebo přebytek (+) místních vládních institucí [1A.5] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1313.

| 6. | Schodek (–) nebo přebytek (+) fondů sociálního zabezpečení [1A.6] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1314. |
| --- | --- |

6.

Schodek (–) nebo přebytek (+) fondů sociálního zabezpečení [1A.6] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1314.

| 7. | Celkové příjmy [1A.7] se rovnají součtu celkových běžných příjmů [1A.8] a celkových kapitálových příjmů [1A.20]. |
| --- | --- |

7.

Celkové příjmy [1A.7] se rovnají součtu celkových běžných příjmů [1A.8] a celkových kapitálových příjmů [1A.20].

| 8. | Celkové běžné příjmy [1A.8] se rovnají součtu přímých daní [1A.9], nepřímých daní [1A.12], čistých sociálních příspěvků [1A.14], ostatních běžných příjmů [1A.17] a prodeje [1A.19]. |
| --- | --- |

8.

Celkové běžné příjmy [1A.8] se rovnají součtu přímých daní [1A.9], nepřímých daní [1A.12], čistých sociálních příspěvků [1A.14], ostatních běžných příjmů [1A.17] a prodeje [1A.19].

| 9. | Přímé daně [1A.9] se rovnají běžným daním z důchodů, jmění a jiným (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

9.

Přímé daně [1A.9] se rovnají běžným daním z důchodů, jmění a jiným (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 10. | Přímé daně, z toho poplatníkem podniky [1A.10], se rovnají běžným daním z důchodu, jmění a jiným (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektorů S.11 a S.12. |
| --- | --- |

10.

Přímé daně, z toho poplatníkem podniky [1A.10], se rovnají běžným daním z důchodu, jmění a jiným (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektorů S.11 a S.12.

| 11. | Přímé daně, z toho poplatníkem domácnosti [1A.11], se rovnají běžným daním z důchodu, jmění a jiným (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektoru S.14. |
| --- | --- |

11.

Přímé daně, z toho poplatníkem domácnosti [1A.11], se rovnají běžným daním z důchodu, jmění a jiným (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektoru S.14.

| 12. | Nepřímé daně [1A.12] se rovnají daním z výroby a dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

12.

Nepřímé daně [1A.12] se rovnají daním z výroby a dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 13. | Nepřímé daně, z toho daň z přidané hodnoty (DPH) [1A.13], se rovnají daním typu daně z přidané hodnoty (D.211), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

13.

Nepřímé daně, z toho daň z přidané hodnoty (DPH) [1A.13], se rovnají daním typu daně z přidané hodnoty (D.211), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 14. | Čisté sociální příspěvky [1A.14] se rovnají sociálním příspěvkům (D.61), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

14.

Čisté sociální příspěvky [1A.14] se rovnají sociálním příspěvkům (D.61), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 15. | Čisté sociální příspěvky, z toho skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů [1A.15], se rovnají skutečným sociálním příspěvkům zaměstnavatelů (D.611), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

15.

Čisté sociální příspěvky, z toho skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů [1A.15], se rovnají skutečným sociálním příspěvkům zaměstnavatelů (D.611), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 16. | Čisté sociální příspěvky, z toho skutečné sociální příspěvky domácností [1A.16], se rovnají skutečným sociálním příspěvkům domácností (D.613), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

16.

Čisté sociální příspěvky, z toho skutečné sociální příspěvky domácností [1A.16], se rovnají skutečným sociálním příspěvkům domácností (D.613), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 17. | Ostatní běžné příjmy [1A.17] se rovnají součtu důchodu z vlastnictví (D.4) a ostatních běžných transferů (D.7), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 s výjimkou úroků (D.41), jež jsou rovněž užitím sektoru S.13, plus získané ostatní dotace na výrobu (D.39), jež jsou užitím sektoru S.13. |
| --- | --- |

17.

Ostatní běžné příjmy [1A.17] se rovnají součtu důchodu z vlastnictví (D.4) a ostatních běžných transferů (D.7), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 s výjimkou úroků (D.41), jež jsou rovněž užitím sektoru S.13, plus získané ostatní dotace na výrobu (D.39), jež jsou užitím sektoru S.13.

| 18. | Ostatní běžné příjmy, z toho přijaté úroky [1A.18], se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

18.

Ostatní běžné příjmy, z toho přijaté úroky [1A.18], se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 19. | Prodej [1A.19] se rovná součtu tržní produkce (P.11), produkce pro vlastní konečné užití (P.12) a plateb za jinou netržní produkci (P.131), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

19.

Prodej [1A.19] se rovná součtu tržní produkce (P.11), produkce pro vlastní konečné užití (P.12) a plateb za jinou netržní produkci (P.131), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 20. | Celkové kapitálové příjmy [1A.20] se rovnají kapitálovým transferům – příjmové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a které se vykazují jako kapitálové transfery – výdajové, ve všech sektorech kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

20.

Celkové kapitálové příjmy [1A.20] se rovnají kapitálovým transferům – příjmové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a které se vykazují jako kapitálové transfery – výdajové, ve všech sektorech kromě sektoru S.13.

| 21. | Celkové kapitálové příjmy, z toho kapitálové daně [1A.21], se rovnají kapitálovým daním (D.91), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

21.

Celkové kapitálové příjmy, z toho kapitálové daně [1A.21], se rovnají kapitálovým daním (D.91), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13.

| 22. | Celkové výdaje [1A.22] se rovnají součtu celkových běžných výdajů [1A.23] a celkových kapitálových výdajů [1A.32]. |
| --- | --- |

22.

Celkové výdaje [1A.22] se rovnají součtu celkových běžných výdajů [1A.23] a celkových kapitálových výdajů [1A.32].

| 23. | Celkové běžné výdaje [1A.23] se rovnají součtu běžných transferů [1A.24], placených úroků [1A.28], náhrad zaměstnancům [1A.29] a mezispotřeby [1A.31]. |
| --- | --- |

23.

Celkové běžné výdaje [1A.23] se rovnají součtu běžných transferů [1A.24], placených úroků [1A.28], náhrad zaměstnancům [1A.29] a mezispotřeby [1A.31].

| 24. | Běžné transfery [1A.24] se rovnají součtu sociálních plateb [1A.25], placených dotací [1A.26] a ostatních běžných výdajů [1A.27]. |
| --- | --- |

24.

Běžné transfery [1A.24] se rovnají součtu sociálních plateb [1A.25], placených dotací [1A.26] a ostatních běžných výdajů [1A.27].

| 25. | Sociální platby [1A.25] se rovnají součtu sociálních dávek jiných než naturální sociální transfery (D.62) a naturálních sociálních transferů – tržní produkce nakoupené vládními institucemi (D.632), které se vykazují v užití sektoru S.13, plus jiné běžné transfery (D.75), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích sektoru S.15. |
| --- | --- |

25.

Sociální platby [1A.25] se rovnají součtu sociálních dávek jiných než naturální sociální transfery (D.62) a naturálních sociálních transferů – tržní produkce nakoupené vládními institucemi (D.632), které se vykazují v užití sektoru S.13, plus jiné běžné transfery (D.75), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích sektoru S.15.

| 26. | Placené dotace [1A.26] se rovnají záporným dotacím (–D.3), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

26.

Placené dotace [1A.26] se rovnají záporným dotacím (–D.3), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 27. | Ostatní běžné výdaje [1A.27] se rovnají součtu běžných daní z důchodu, jmění a jiných (D.5), ostatních daní z výroby (D.29), důchodu z vlastnictví (D.4) s výjimkou úroků (D.41), plus ostatních běžných transferů (D.7), jež se vykazují v užití sektoru S.13 s výjimkou jiných běžných transferů (D.75), jež se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích sektoru S.15, plus úpravy o změny penzijních nároků (D.8), jež se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

27.

Ostatní běžné výdaje [1A.27] se rovnají součtu běžných daní z důchodu, jmění a jiných (D.5), ostatních daní z výroby (D.29), důchodu z vlastnictví (D.4) s výjimkou úroků (D.41), plus ostatních běžných transferů (D.7), jež se vykazují v užití sektoru S.13 s výjimkou jiných běžných transferů (D.75), jež se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích sektoru S.15, plus úpravy o změny penzijních nároků (D.8), jež se vykazují v užití sektoru S.13.

| 28. | Placené úroky [1A.28] se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

28.

Placené úroky [1A.28] se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 29. | Náhrady zaměstnancům [1A.29] se rovnají náhradám zaměstnancům (D.1), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

29.

Náhrady zaměstnancům [1A.29] se rovnají náhradám zaměstnancům (D.1), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 30. | Náhrady zaměstnancům, z toho mzdy a platy [1A.30], se rovnají mzdám a platům (D.11), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

30.

Náhrady zaměstnancům, z toho mzdy a platy [1A.30], se rovnají mzdám a platům (D.11), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 31. | Mezispotřeba [1A.31] se rovná mezispotřebě (P.2), která se vykazuje v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

31.

Mezispotřeba [1A.31] se rovná mezispotřebě (P.2), která se vykazuje v užití sektoru S.13.

| 32. | Celkové kapitálové výdaje [1A.32] se rovnají součtu investic [1A.33], ostatních čistých pořízení nefinančních aktiv [1A.34] a placených kapitálových transferů [1A.35]. |
| --- | --- |

32.

Celkové kapitálové výdaje [1A.32] se rovnají součtu investic [1A.33], ostatních čistých pořízení nefinančních aktiv [1A.34] a placených kapitálových transferů [1A.35].

| 33. | Investice [1A.33] se rovnají tvorbě hrubého fixního kapitálu (P.51g), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13. |
| --- | --- |

33.

Investice [1A.33] se rovnají tvorbě hrubého fixního kapitálu (P.51g), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13.

| 34. | Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv a změny stavu zásob [1A.34] se rovnají součtu změny zásob (P.52), čistého pořízení cenností (P.53) a čistého pořízení nefinančních nevyráběných aktiv (NP), jež se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13. |
| --- | --- |

34.

Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv a změny stavu zásob [1A.34] se rovnají součtu změny zásob (P.52), čistého pořízení cenností (P.53) a čistého pořízení nefinančních nevyráběných aktiv (NP), jež se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13.

| 35. | Placené kapitálové transfery [1A.35] se rovnají kapitálovým transferům – výdajové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a které se u všech sektorů kromě sektoru S.13 vykazují jako kapitálové transfery – příjmové. |
| --- | --- |

35.

Placené kapitálové transfery [1A.35] se rovnají kapitálovým transferům – výdajové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a které se u všech sektorů kromě sektoru S.13 vykazují jako kapitálové transfery – příjmové.

| 36. | Hrubé úspory [1A.36] se rovnají rozdílu celkových běžných příjmů [1A.8] a celkových běžných výdajů [1A.23]. |
| --- | --- |

36.

Hrubé úspory [1A.36] se rovnají rozdílu celkových běžných příjmů [1A.8] a celkových běžných výdajů [1A.23].

| 37. | Výnosy z prodeje univerzálních mobilních telekomunikačních systémů [1A.37] se rovnají výtěžku z prodeje třetí generace licencí na mobilní telefony, který se v souladu s rozhodnutím Eurostatu o přiřazování licencí na mobilní telefony vykazuje jako zcizení nefinančních aktiv. |
| --- | --- |

37.

Výnosy z prodeje univerzálních mobilních telekomunikačních systémů [1A.37] se rovnají výtěžku z prodeje třetí generace licencí na mobilní telefony, který se v souladu s rozhodnutím Eurostatu o přiřazování licencí na mobilní telefony vykazuje jako zcizení nefinančních aktiv.

| 38. | Skutečné sociální příspěvky [1A.38] se rovnají součtu skutečných sociálních příspěvků zaměstnavatelů (D.611) [1A.15] a skutečných sociálních příspěvků domácností (D.613) [1A.16], jež se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

38.

Skutečné sociální příspěvky [1A.38] se rovnají součtu skutečných sociálních příspěvků zaměstnavatelů (D.611) [1A.15] a skutečných sociálních příspěvků domácností (D.613) [1A.16], jež se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 39. | Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery [1A.39] se rovnají sociálním dávkám jiným než naturální sociální transfery (D.62), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

39.

Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery [1A.39] se rovnají sociálním dávkám jiným než naturální sociální transfery (D.62), které se vykazují v užití sektoru S.13.

Tabulka 1B

| 1. | Příjmy rozpočtu Evropské unie (EU) [1B.1] od členského státu se rovnají součtu nepřímých daní splatných do rozpočtu EU [1B.2], běžné mezinárodní spolupráce (D.74) placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4], jiných běžných transferů (D.75) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.5] a kapitálových transferů (D.9) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Příjmy rozpočtu Evropské unie (EU) [1B.1] od členského státu se rovnají součtu nepřímých daní splatných do rozpočtu EU [1B.2], běžné mezinárodní spolupráce (D.74) placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4], jiných běžných transferů (D.75) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.5] a kapitálových transferů (D.9) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7].

| 2. | Nepřímé daně [1B.2] se rovnají daním z výroby a z dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.2122. |
| --- | --- |

2.

Nepřímé daně [1B.2] se rovnají daním z výroby a z dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.2122.

| 3. | Běžná mezinárodní spolupráce [1B.3] se rovná běžné mezinárodní spolupráci (D.74), která se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

3.

Běžná mezinárodní spolupráce [1B.3] se rovná běžné mezinárodní spolupráci (D.74), která se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13.

| 4. | Jiné běžné transfery a vlastní zdroje EU [1B.4] se rovnají součtu jiných běžných transferů (D.75) a vlastních zdrojů EU odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého domácího důchodu (HND) (D.76), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Jiné běžné transfery a vlastní zdroje EU [1B.4] se rovnají součtu jiných běžných transferů (D.75) a vlastních zdrojů EU odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého domácího důchodu (HND) (D.76), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13.

| 5. | Jiné běžné transfery, z toho třetí vlastní zdroj odvozený z DPH [1B.5], se rovnají třetímu vlastnímu zdroji odvozenému z DPH (D.761), který se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

5.

Jiné běžné transfery, z toho třetí vlastní zdroj odvozený z DPH [1B.5], se rovnají třetímu vlastnímu zdroji odvozenému z DPH (D.761), který se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13.

| 6. | Jiné běžné transfery, z toho čtvrtý vlastní zdroj odvozený z HND [1B.6], se rovnají čtvrtému vlastnímu zdroji odvozenému z HND (D.762), který se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

6.

Jiné běžné transfery, z toho čtvrtý vlastní zdroj odvozený z HND [1B.6], se rovnají čtvrtému vlastnímu zdroji odvozenému z HND (D.762), který se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.2122 a v užití sektoru S.13.

| 7. | Kapitálové transfery [1B.7] se rovnají kapitálovým transferům – výdajové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a které subsektor S.2122 vykazuje jako kapitálové transfery – příjmové. |
| --- | --- |

7.

Kapitálové transfery [1B.7] se rovnají kapitálovým transferům – výdajové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a které subsektor S.2122 vykazuje jako kapitálové transfery – příjmové.

| 8. | Výdaje rozpočtu EU v členském státě [1B.8] se rovnají součtu dotací (D.3) placených z rozpočtu EU [1B.9], ostatních běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10], ostatních běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.11], kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12] a kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Výdaje rozpočtu EU v členském státě [1B.8] se rovnají součtu dotací (D.3) placených z rozpočtu EU [1B.9], ostatních běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10], ostatních běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.11], kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12] a kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13].

| 9. | Dotace [1B.9] se rovnají dotacím (D.3), které se vykazují v užití subsektoru S.2122. |
| --- | --- |

9.

Dotace [1B.9] se rovnají dotacím (D.3), které se vykazují v užití subsektoru S.2122.

| 10. | Běžné transfery vládním institucím [1B.10] se rovnají součtu běžné mezinárodní spolupráce (D.74) a jiných běžných transferů (D.75), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití subsektoru S.2122. |
| --- | --- |

10.

Běžné transfery vládním institucím [1B.10] se rovnají součtu běžné mezinárodní spolupráce (D.74) a jiných běžných transferů (D.75), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití subsektoru S.2122.

| 11. | Běžné transfery nevládním jednotkám [1B.11] se rovnají jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují v užití subsektoru S.2122 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

11.

Běžné transfery nevládním jednotkám [1B.11] se rovnají jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují v užití subsektoru S.2122 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 12. | Kapitálové transfery vládním institucím [1B.12] se rovnají kapitálovým transferům – příjmové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a v rámci změn aktiv subsektoru S.2122. |
| --- | --- |

12.

Kapitálové transfery vládním institucím [1B.12] se rovnají kapitálovým transferům – příjmové (D.9), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a v rámci změn aktiv subsektoru S.2122.

| 13. | Kapitálové transfery nevládním jednotkám [1B.13] se rovnají kapitálovým transferům – výdajové (D.9), které se vykazují v rámci změn aktiv subsektoru S.2122 a v rámci změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitálové transfery nevládním jednotkám [1B.13] se rovnají kapitálovým transferům – výdajové (D.9), které se vykazují v rámci změn aktiv subsektoru S.2122 a v rámci změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 14. | Bilance členského státu vůči rozpočtu EU (netto příjemce +, netto plátce –) [1B.14] se rovná rozdílu mezi výdaji rozpočtu EU v členském státě [1B.8] a příjmy rozpočtu EU od členského státu [1B.1]. |
| --- | --- |

14.

Bilance členského státu vůči rozpočtu EU (netto příjemce +, netto plátce –) [1B.14] se rovná rozdílu mezi výdaji rozpočtu EU v členském státě [1B.8] a příjmy rozpočtu EU od členského státu [1B.1].

| 15. | Náklady na získání vlastních zdrojů [1B.15] jsou částí netržní produkce (P.13), která se vykazuje ve zdrojích sektoru S.13 a kterou tvoří náklady na získání vlastních zdrojů placené z rozpočtu EU. |
| --- | --- |

15.

Náklady na získání vlastních zdrojů [1B.15] jsou částí netržní produkce (P.13), která se vykazuje ve zdrojích sektoru S.13 a kterou tvoří náklady na získání vlastních zdrojů placené z rozpočtu EU.

Tabulka 1C

| 1. | Výdaje na konečnou spotřebu [1C.1] se rovnají výdajům na konečnou spotřebu (P.3), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

1.

Výdaje na konečnou spotřebu [1C.1] se rovnají výdajům na konečnou spotřebu (P.3), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 2. | Výdaje na individuální spotřebu [1C.2] se rovnají výdajům na individuální spotřebu (P.31), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

2.

Výdaje na individuální spotřebu [1C.2] se rovnají výdajům na individuální spotřebu (P.31), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 3. | Výdaje na kolektivní spotřebu [1C.3] se rovnají výdajům na kolektivní spotřebu (P.32), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

3.

Výdaje na kolektivní spotřebu [1C.3] se rovnají výdajům na kolektivní spotřebu (P.32), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 4. | Naturální sociální transfery – nakoupená tržní produkce [1C.4] se rovnají naturálním sociálním transferům – nakoupené tržní produkci (D.632), jež se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Naturální sociální transfery – nakoupená tržní produkce [1C.4] se rovnají naturálním sociálním transferům – nakoupené tržní produkci (D.632), jež se vykazují v užití sektoru S.13.

| 5. | Spotřeba fixního kapitálu [1C.5] se rovná spotřebě fixního kapitálu (P.51c), která se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

5.

Spotřeba fixního kapitálu [1C.5] se rovná spotřebě fixního kapitálu (P.51c), která se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13.

| 6. | Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace [1C.6] se rovnají rozdílu plateb ostatních daní z výroby (D.29), které se vykazují v užití sektoru S.13, a získaných ostatních dotací na výrobu (D.39), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

6.

Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace [1C.6] se rovnají rozdílu plateb ostatních daní z výroby (D.29), které se vykazují v užití sektoru S.13, a získaných ostatních dotací na výrobu (D.39), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 7. | Čistý provozní přebytek [1C.7] se rovná čistému provoznímu přebytku, očištěnému (B.2n) o sektor S.13. |
| --- | --- |

7.

Čistý provozní přebytek [1C.7] se rovná čistému provoznímu přebytku, očištěnému (B.2n) o sektor S.13.

| 8. | Výdaje na konečnou spotřebu v cenách předchozího roku [1C.8] se rovnají zřetězenému objemu výdajů na konečnou spotřebu (P.3), které se vykazují v užití sektoru S.13, v cenách předchozího roku. |
| --- | --- |

8.

Výdaje na konečnou spotřebu v cenách předchozího roku [1C.8] se rovnají zřetězenému objemu výdajů na konečnou spotřebu (P.3), které se vykazují v užití sektoru S.13, v cenách předchozího roku.

| 9. | Investice vládních institucí v cenách předchozího roku [1C.9] se rovnají zřetězenému objemu tvorby hrubého fixního kapitálu (P.51g), jenž se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13 v cenách předchozího roku. |
| --- | --- |

9.

Investice vládních institucí v cenách předchozího roku [1C.9] se rovnají zřetězenému objemu tvorby hrubého fixního kapitálu (P.51g), jenž se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13 v cenách předchozího roku.

| 10. | Hrubý domácí produkt (HDP) v běžných cenách [1C.10] se rovná HDP (B.1*g) v tržních cenách. |
| --- | --- |

10.

Hrubý domácí produkt (HDP) v běžných cenách [1C.10] se rovná HDP (B.1*g) v tržních cenách.

| 11. | HDP v cenách předchozího roku [1C.11] se rovná zřetězenému objemu HDP (B1*g) v cenách předchozího roku. |
| --- | --- |

11.

HDP v cenách předchozího roku [1C.11] se rovná zřetězenému objemu HDP (B1*g) v cenách předchozího roku.

Tabulka 2A

| 1. | Úprava mezi finančními a nefinančními účty [2A.1] se rovná rozdílu schodku (–) nebo přebytku (+) [1A.1] a čistých transakcí s finančními aktivy a pasivy [2A.2]. |
| --- | --- |

1.

Úprava mezi finančními a nefinančními účty [2A.1] se rovná rozdílu schodku (–) nebo přebytku (+) [1A.1] a čistých transakcí s finančními aktivy a pasivy [2A.2].

| 2. | Čisté transakce s finančními aktivy a pasivy (konsolidované) [2A.2] se rovnají rozdílu transakcí v rámci čistého pořízení finančních aktiv [2A.3] a čistého převzetí transakcí s pasivy [2A.15]. |
| --- | --- |

2.

Čisté transakce s finančními aktivy a pasivy (konsolidované) [2A.2] se rovnají rozdílu transakcí v rámci čistého pořízení finančních aktiv [2A.3] a čistého převzetí transakcí s pasivy [2A.15].

| 3. | Transakce s finančními aktivy (konsolidované) [2A.3] se rovnají součtu konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady (F.2) [2A.4], transakcí s dluhovými cennými papíry (F.3) [2A.5], transakcí s úvěry (F.4) [2A.6], transakcí s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5) [2A.7], transakcí s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy (F.6) [2A.11], transakcí s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7) [2A.12] a transakcí s ostatními finančními aktivy [2A.13], které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

3.

Transakce s finančními aktivy (konsolidované) [2A.3] se rovnají součtu konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady (F.2) [2A.4], transakcí s dluhovými cennými papíry (F.3) [2A.5], transakcí s úvěry (F.4) [2A.6], transakcí s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5) [2A.7], transakcí s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy (F.6) [2A.11], transakcí s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7) [2A.12] a transakcí s ostatními finančními aktivy [2A.13], které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 4. | Transakce s oběživem a vklady [2A.4] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakce s oběživem a vklady [2A.4] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 5. | Transakce s dluhovými cennými papíry [2A.5] se rovnají čistému pořízení dluhových cenných papírů (F.3), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

5.

Transakce s dluhovými cennými papíry [2A.5] se rovnají čistému pořízení dluhových cenných papírů (F.3), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 6. | Transakce s úvěry [2A.6] se rovnají novým půjčkám (F.4) poskytnutým vládními institucemi, očištěným o splátky vládním institucím, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

6.

Transakce s úvěry [2A.6] se rovnají novým půjčkám (F.4) poskytnutým vládními institucemi, očištěným o splátky vládním institucím, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 7. | Transakce s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů [2A.7] se rovnají čistému pořízení účastí a akcií nebo podílových listů investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

7.

Transakce s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů [2A.7] se rovnají čistému pořízení účastí a akcií nebo podílových listů investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 8. | Privatizace (v čisté výši) [2A.8] se rovná transakcím s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12 a které se uskutečňují v procesu ztráty či získávání kontroly (ESA 2010 odstavec 2.36 až 2.39) nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13; tyto transakce může sektor S.13 provádět přímo s jednotkou dlužníka nebo s jinou jednotkou věřitele. |
| --- | --- |

8.

Privatizace (v čisté výši) [2A.8] se rovná transakcím s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12 a které se uskutečňují v procesu ztráty či získávání kontroly (ESA 2010 odstavec 2.36 až 2.39) nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13; tyto transakce může sektor S.13 provádět přímo s jednotkou dlužníka nebo s jinou jednotkou věřitele.

| 9. | Kapitálové injekce (v čisté výši) [2A.9] se rovnají transakcím s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které jsou ze strany sektoru S.13 prováděny přímo s jednotkou dlužníka. |
| --- | --- |

9.

Kapitálové injekce (v čisté výši) [2A.9] se rovnají transakcím s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které jsou ze strany sektoru S.13 prováděny přímo s jednotkou dlužníka.

| 10. | Ostatní [2A.10] se rovnají transakcím s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které ze strany sektoru S.13 nejsou prováděny přímo s jednotkou dlužníka, ale jsou prováděny s jinou jednotkou věřitele. |
| --- | --- |

10.

Ostatní [2A.10] se rovnají transakcím s účastmi a akciemi nebo podílovými listy investičních fondů (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které ze strany sektoru S.13 nejsou prováděny přímo s jednotkou dlužníka, ale jsou prováděny s jinou jednotkou věřitele.

| 11. | Transakce s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy [2A.11] se rovnají čistému pořízení pojistného, penzijních a standardizovaných záručních programů (F.6), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

11.

Transakce s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy [2A.11] se rovnají čistému pořízení pojistného, penzijních a standardizovaných záručních programů (F.6), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 12. | Transakce s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie [2A.12] se rovnají čistým platbám v souvislosti s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

12.

Transakce s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie [2A.12] se rovnají čistým platbám v souvislosti s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 13. | Transakce s ostatními finančními aktivy [2A.13] se rovnají součtu čistého pořízení měnového zlata a zvláštních práv čerpání (F.1), které se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13, ostatních pohledávek (F.8), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

13.

Transakce s ostatními finančními aktivy [2A.13] se rovnají součtu čistého pořízení měnového zlata a zvláštních práv čerpání (F.1), které se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13, ostatních pohledávek (F.8), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 14. | Transakce s ostatními finančními aktivy, z toho naběhlé, ale dosud nezaplacené daně a sociální příspěvky [2A.14], se rovnají té části ostatních pohledávek (F.8 aktiva), která se týká daní a sociálních příspěvků, jež se vykazují v kategoriích D.2, D.5, D.61 a D.91, po odečtení částek skutečně vybraných daní, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

14.

Transakce s ostatními finančními aktivy, z toho naběhlé, ale dosud nezaplacené daně a sociální příspěvky [2A.14], se rovnají té části ostatních pohledávek (F.8 aktiva), která se týká daní a sociálních příspěvků, jež se vykazují v kategoriích D.2, D.5, D.61 a D.91, po odečtení částek skutečně vybraných daní, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn pasiv a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 15. | Transakce s pasivy (konsolidované) [2A.15] se rovnají součtu konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady (F.2) [2A.16], transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry (F.31) [2A.17], transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry (F.32) [2A.18], transakcí s úvěry (F.4) [2A.19], transakcí s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy (F.6) [2A.21], transakcí s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7) [2A.22] a transakcí s ostatními pasivy [2A.23], které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

15.

Transakce s pasivy (konsolidované) [2A.15] se rovnají součtu konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady (F.2) [2A.16], transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry (F.31) [2A.17], transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry (F.32) [2A.18], transakcí s úvěry (F.4) [2A.19], transakcí s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy (F.6) [2A.21], transakcí s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7) [2A.22] a transakcí s ostatními pasivy [2A.23], které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 16. | Transakce s oběživem a vklady [2A.16] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

16.

Transakce s oběživem a vklady [2A.16] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 17. | Transakce s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2A.17] se rovnají čistému pořízení krátkodobých cenných papírů (F.31), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší, které se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

17.

Transakce s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2A.17] se rovnají čistému pořízení krátkodobých cenných papírů (F.31), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší, které se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 18. | Transakce s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2A.18] se rovnají čistému pořízení dlouhodobých cenných papírů (F.32), jejichž původní splatnost je delší než jeden rok, které se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

18.

Transakce s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2A.18] se rovnají čistému pořízení dlouhodobých cenných papírů (F.32), jejichž původní splatnost je delší než jeden rok, které se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 19. | Transakce s úvěry [2A.19] se rovnají nově přijatým půjčkám (F.4), očištěným o splátky stávajících úvěrů, které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

19.

Transakce s úvěry [2A.19] se rovnají nově přijatým půjčkám (F.4), očištěným o splátky stávajících úvěrů, které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 20. | Transakce s úvěry, z toho úvěry od centrální banky [2A.20], se rovnají transakcím s půjčkami (F.4), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121. |
| --- | --- |

20.

Transakce s úvěry, z toho úvěry od centrální banky [2A.20], se rovnají transakcím s půjčkami (F.4), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121.

| 21. | Transakce s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy [2A.21] se rovnají čistému pořízení pojistného, penzijních a standardizovaných záručních programů (F.6), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

21.

Transakce s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy [2A.21] se rovnají čistému pořízení pojistného, penzijních a standardizovaných záručních programů (F.6), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 22. | Transakce s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie [2A.22] se rovnají čistým příjmům v souvislosti s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

22.

Transakce s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie [2A.22] se rovnají čistým příjmům v souvislosti s finančními deriváty a zaměstnaneckými opcemi na akcie (F.7), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 23. | Transakce s ostatními pasivy [2A.23] se rovnají součtu čistého pořízení měnového zlata a zvláštních práv čerpání (F.1), jež se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13, účastí a akcií nebo podílových listů investičních fondů (F.5), jež se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13, ostatních závazků (F.8), jež se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

23.

Transakce s ostatními pasivy [2A.23] se rovnají součtu čistého pořízení měnového zlata a zvláštních práv čerpání (F.1), jež se vykazuje v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13, účastí a akcií nebo podílových listů investičních fondů (F.5), jež se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13, ostatních závazků (F.8), jež se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 24. | Výpůjční požadavek vládních institucí [2A.24] se rovná součtu čistého vzniku závazků z oběživa a vkladů (F.2) [2A.16], dluhových cenných papírů [2A.17 a 2A.18] (F.3) a úvěrů (F.4) [2A.19]. Je rovněž roven konsolidovaným transakcím s nástroji veřejného dluhu. |
| --- | --- |

24.

Výpůjční požadavek vládních institucí [2A.24] se rovná součtu čistého vzniku závazků z oběživa a vkladů (F.2) [2A.16], dluhových cenných papírů [2A.17 a 2A.18] (F.3) a úvěrů (F.4) [2A.19]. Je rovněž roven konsolidovaným transakcím s nástroji veřejného dluhu.

| 25. | Transakce s dlouhodobými dluhovými nástroji [2A.25] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24], jejichž původní splatnost je delší než jeden rok. |
| --- | --- |

25.

Transakce s dlouhodobými dluhovými nástroji [2A.25] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24], jejichž původní splatnost je delší než jeden rok.

| 26. | Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v národní měně [2A.26] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24] denominovaných v zákonném platidle členského státu. |
| --- | --- |

26.

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v národní měně [2A.26] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24] denominovaných v zákonném platidle členského státu.

| 27. | Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v měně členských států eurozóny [2A.27] se rovnají součtu čistého převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24] denominovaných v ECU, dluhových nástrojů denominovaných v eurech před tím, než daný členský stát přijal euro, a dluhových nástrojů denominovaných v zákonném platidle členského státu eurozóny před tím, než se tento stát stal členským státem eurozóny. |
| --- | --- |

27.

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v měně členských států eurozóny [2A.27] se rovnají součtu čistého převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24] denominovaných v ECU, dluhových nástrojů denominovaných v eurech před tím, než daný členský stát přijal euro, a dluhových nástrojů denominovaných v zákonném platidle členského státu eurozóny před tím, než se tento stát stal členským státem eurozóny.

| 28. | Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v jiných měnách [2A.28] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24], jež nejsou zahrnuty v kategorii [2A.26], ani v kategorii [2A.27]. |
| --- | --- |

28.

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v jiných měnách [2A.28] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.24], jež nejsou zahrnuty v kategorii [2A.26], ani v kategorii [2A.27].

| 29. | Ostatní toky [2A.29] se rovnají součtu účinků přeceňování na dluh [2A.30] a ostatních změn výše dluhu [2A.33]. |
| --- | --- |

29.

Ostatní toky [2A.29] se rovnají součtu účinků přeceňování na dluh [2A.30] a ostatních změn výše dluhu [2A.33].

| 30. | Účinky přeceňování na dluh [2A.30] se rovnají součtu zisků a ztrát z držby deviz [2A.31] a ostatních účinků přeceňování – nominální hodnota [2A.32]. |
| --- | --- |

30.

Účinky přeceňování na dluh [2A.30] se rovnají součtu zisků a ztrát z držby deviz [2A.31] a ostatních účinků přeceňování – nominální hodnota [2A.32].

| 31. | Zisky a ztráty z držby deviz [2A.31] se rovnají nominálním ziskům a ztrátám z držby (K.7) dluhu [3A.1], jež při přepočtu na národní měnu mění hodnotu vzhledem ke změnám směnných kurzů. |
| --- | --- |

31.

Zisky a ztráty z držby deviz [2A.31] se rovnají nominálním ziskům a ztrátám z držby (K.7) dluhu [3A.1], jež při přepočtu na národní měnu mění hodnotu vzhledem ke změnám směnných kurzů.

| 32. | Ostatní účinky přeceňování – nominální hodnota [2A.32] se rovnají změně zadlužení [2A.34] minus transakce s dluhovými nástroji (konsolidované) [2A.24] minus zisky a ztráty z držby deviz [2A.31] minus ostatní změny výše dluhu [2A.33]. |
| --- | --- |

32.

Ostatní účinky přeceňování – nominální hodnota [2A.32] se rovnají změně zadlužení [2A.34] minus transakce s dluhovými nástroji (konsolidované) [2A.24] minus zisky a ztráty z držby deviz [2A.31] minus ostatní změny výše dluhu [2A.33].

| 33. | Ostatní změny výše dluhu [2A.33] se rovnají ostatním změnám objemu (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 a K.6) pasiv klasifikovaných jako oběživo a vklady (AF.2), dluhové cenné papíry (AF.3) nebo úvěry (AF.4), které nejsou aktivy sektoru S.13. |
| --- | --- |

33.

Ostatní změny výše dluhu [2A.33] se rovnají ostatním změnám objemu (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 a K.6) pasiv klasifikovaných jako oběživo a vklady (AF.2), dluhové cenné papíry (AF.3) nebo úvěry (AF.4), které nejsou aktivy sektoru S.13.

| 34. | Změna veřejného zadlužení [2A.34] se rovná rozdílu zadlužení [3A.1] v roce t a zadlužení [3A.1] v roce t – 1. |
| --- | --- |

34.

Změna veřejného zadlužení [2A.34] se rovná rozdílu zadlužení [3A.1] v roce t a zadlužení [3A.1] v roce t – 1.

Tabulka 2B

| 1. | Transakce s nástroji veřejného dluhu (nekonsolidované) [2B.1] se rovnají součtu nekonsolidovaných transakcí s oběživem a vklady [2B.2], transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2B.3], transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2B.4], transakcí s úvěry od centrální banky [2B.5] a transakcí s ostatními úvěry [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transakce s nástroji veřejného dluhu (nekonsolidované) [2B.1] se rovnají součtu nekonsolidovaných transakcí s oběživem a vklady [2B.2], transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2B.3], transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2B.4], transakcí s úvěry od centrální banky [2B.5] a transakcí s ostatními úvěry [2B.6].

| 2. | Transakce s oběživem a vklady [2B.2] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s oběživem a vklady (F.2), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

2.

Transakce s oběživem a vklady [2B.2] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s oběživem a vklady (F.2), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13.

| 3. | Transakce s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2B.3] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s dluhovými cennými papíry, jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší (F.31), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

3.

Transakce s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2B.3] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s dluhovými cennými papíry, jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší (F.31), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13.

| 4. | Transakce s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2B.4] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s dluhovými cennými papíry, jejichž původní splatnost je delší než jeden rok (F.32), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakce s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2B.4] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s dluhovými cennými papíry, jejichž původní splatnost je delší než jeden rok (F.32), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13.

| 5. | Transakce s úvěry od centrální banky [2B.5] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121. |
| --- | --- |

5.

Transakce s úvěry od centrální banky [2B.5] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121.

| 6. | Transakce s ostatními úvěry [2B.6] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě subsektoru S.121. |
| --- | --- |

6.

Transakce s ostatními úvěry [2B.6] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn pasiv a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě subsektoru S.121.

| 7. | Konsolidační transakce [2B.7] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s dluhovými nástroji [2B.1] a konsolidovaných transakcí s dluhovými nástroji [2A.24]. |
| --- | --- |

7.

Konsolidační transakce [2B.7] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s dluhovými nástroji [2B.1] a konsolidovaných transakcí s dluhovými nástroji [2A.24].

| 8. | Konsolidační transakce – oběživo a vklady [2B.8] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s oběživem a vklady [2B.2] a konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsolidační transakce – oběživo a vklady [2B.8] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s oběživem a vklady [2B.2] a konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady [2A.16].

| 9. | Konsolidační transakce – krátkodobé cenné papíry [2B.9] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2B.3] a konsolidovaných transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsolidační transakce – krátkodobé cenné papíry [2B.9] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2B.3] a konsolidovaných transakcí s krátkodobými dluhovými cennými papíry [2A.17].

| 10. | Konsolidační transakce – dlouhodobé dluhové cenné papíry [2B.10] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2B.4] a konsolidovaných transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsolidační transakce – dlouhodobé dluhové cenné papíry [2B.10] se rovnají rozdílu nekonsolidovaných transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2B.4] a konsolidovaných transakcí s dlouhodobými dluhovými cennými papíry [2A.18].

| 11. | Konsolidační transakce – úvěry [2B.11] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s ostatními úvěry [2B.6] minus konsolidované transakce s úvěry [2A.19] plus konsolidované transakce s úvěry, z toho úvěry od centrální banky [2A.20]. |
| --- | --- |

11.

Konsolidační transakce – úvěry [2B.11] se rovnají nekonsolidovaným transakcím s ostatními úvěry [2B.6] minus konsolidované transakce s úvěry [2A.19] plus konsolidované transakce s úvěry, z toho úvěry od centrální banky [2A.20].

Tabulka 3A

| 1. | Veřejné zadlužení (konsolidované) [3A.1] se rovná dluhu ve smyslu definice obsažené v nařízení (ES) č. 479/2009. Rovná se rovněž součtu konsolidovaných pasiv sektoru S.13 v nástroji oběživo a vklady [3A.2], krátkodobých dluhových cenných papírů [3A.3], dlouhodobých dluhových cenných papírů [3A.4], úvěrů od centrální banky [3A.5] a ostatních úvěrů [3A.6]. |
| --- | --- |

1.

Veřejné zadlužení (konsolidované) [3A.1] se rovná dluhu ve smyslu definice obsažené v nařízení (ES) č. 479/2009. Rovná se rovněž součtu konsolidovaných pasiv sektoru S.13 v nástroji oběživo a vklady [3A.2], krátkodobých dluhových cenných papírů [3A.3], dlouhodobých dluhových cenných papírů [3A.4], úvěrů od centrální banky [3A.5] a ostatních úvěrů [3A.6].

| 2. | Dluh – oběživo a vklady [3A.2] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji oběživo a vklady (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Dluh – oběživo a vklady [3A.2] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji oběživo a vklady (AF.2).

| 3. | Dluh – krátkodobé dluhové cenné papíry [3A.3] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je jeden rok či kratší (AF.31). |
| --- | --- |

3.

Dluh – krátkodobé dluhové cenné papíry [3A.3] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je jeden rok či kratší (AF.31).

| 4. | Dluh – dlouhodobé dluhové cenné papíry [3A.4] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je delší než jeden rok (AF.32). |
| --- | --- |

4.

Dluh – dlouhodobé dluhové cenné papíry [3A.4] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je delší než jeden rok (AF.32).

| 5. | Dluh – úvěry od centrální banky [3A.5] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež je aktivem subsektoru S.121. |
| --- | --- |

5.

Dluh – úvěry od centrální banky [3A.5] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež je aktivem subsektoru S.121.

| 6. | Dluh – ostatní úvěry [3A.6] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež není aktivem subsektoru S.121. |
| --- | --- |

6.

Dluh – ostatní úvěry [3A.6] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež není aktivem subsektoru S.121.

| 7. | Dluh v držbě rezidentů členského státu [3A.7] se rovná součtu dluhu v držbě centrální banky [3A.8], dluhu v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9], dluhu v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] a dluhu v držbě ostatních rezidentů členského státu [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Dluh v držbě rezidentů členského státu [3A.7] se rovná součtu dluhu v držbě centrální banky [3A.8], dluhu v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9], dluhu v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] a dluhu v držbě ostatních rezidentů členského státu [3A.11].

| 8. | Dluh v držbě centrální banky [3A.8] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.121. |
| --- | --- |

8.

Dluh v držbě centrální banky [3A.8] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.121.

| 9. | Dluh v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.122 nebo S.123. |
| --- | --- |

9.

Dluh v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.122 nebo S.123.

| 10. | Dluh v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 nebo S.129. |
| --- | --- |

10.

Dluh v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 nebo S.129.

| 11. | Dluh v držbě ostatních rezidentů [3A.11] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.11, S.14 nebo S.15. |
| --- | --- |

11.

Dluh v držbě ostatních rezidentů [3A.11] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.11, S.14 nebo S.15.

| 12. | Dluh v držbě nerezidentů členského státu [3A.12] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.2. |
| --- | --- |

12.

Dluh v držbě nerezidentů členského státu [3A.12] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.2.

| 13. | Dluh denominovaný v národní měně [3A.13] se rovná části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle členského státu. |
| --- | --- |

13.

Dluh denominovaný v národní měně [3A.13] se rovná části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle členského státu.

| 14. | Dluh denominovaný v měnách členských států eurozóny [3A.14] se rovná – předtím, než se členský stát stal členským státem eurozóny – součtu části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle jednoho z členských států eurozóny (kromě národní měny [3A.13]) a dluhu denominovaného v ECU nebo v eurech. |
| --- | --- |

14.

Dluh denominovaný v měnách členských států eurozóny [3A.14] se rovná – předtím, než se členský stát stal členským státem eurozóny – součtu části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle jednoho z členských států eurozóny (kromě národní měny [3A.13]) a dluhu denominovaného v ECU nebo v eurech.

| 15. | Dluh denominovaný v jiných měnách [3A.15] se rovná části dluhu [3A.1], která není zahrnuta v kategorii [3A.13], ani v kategorii [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Dluh denominovaný v jiných měnách [3A.15] se rovná části dluhu [3A.1], která není zahrnuta v kategorii [3A.13], ani v kategorii [3A.14].

| 16. | Krátkodobý dluh [3A.16] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je jeden rok či kratší. |
| --- | --- |

16.

Krátkodobý dluh [3A.16] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je jeden rok či kratší.

| 17. | Dlouhodobý dluh [3A.17] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je delší než jeden rok. |
| --- | --- |

17.

Dlouhodobý dluh [3A.17] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je delší než jeden rok.

| 18. | Dlouhodobý dluh, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.18], se rovná části dlouhodobého dluhu [3A.17], jehož úroková sazba je pohyblivá. |
| --- | --- |

18.

Dlouhodobý dluh, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.18], se rovná části dlouhodobého dluhu [3A.17], jehož úroková sazba je pohyblivá.

| 19. | Dluh se zbytkovou splatností do jednoho roku [3A.19] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností v délce jednoho roku či kratší. |
| --- | --- |

19.

Dluh se zbytkovou splatností do jednoho roku [3A.19] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností v délce jednoho roku či kratší.

| 20. | Dluh se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let [3A.20] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let. |
| --- | --- |

20.

Dluh se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let [3A.20] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let.

| 21. | Dluh se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.21], se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let [3A.20], jehož úroková sazba je pohyblivá. |
| --- | --- |

21.

Dluh se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.21], se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad jeden rok a do pěti let [3A.20], jehož úroková sazba je pohyblivá.

| 22. | Dluh se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad pět let. |
| --- | --- |

22.

Dluh se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad pět let.

| 23. | Dluh se zbytkovou splatností nad pět let, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.23], se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22], jehož úroková sazba je pohyblivá. |
| --- | --- |

23.

Dluh se zbytkovou splatností nad pět let, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.23], se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22], jehož úroková sazba je pohyblivá.

| 24. | Průměrná zbytková splatnost dluhu [3A.24] se rovná průměrné zbytkové splatnosti vážené podle zůstatků, která je vyjádřena v rocích. |
| --- | --- |

24.

Průměrná zbytková splatnost dluhu [3A.24] se rovná průměrné zbytkové splatnosti vážené podle zůstatků, která je vyjádřena v rocích.

| 25. | Veřejné zadlužení – bezkupónové dluhopisy [3A.25] se rovná části dluhu [3A.1] ve formě bezkupónových dluhopisů, tj. dluhopisů bez kupónových výnosů, jejichž úrok je založen na rozdílu mezi cenami v okamžiku odkupu a v okamžiku emise. |
| --- | --- |

25.

Veřejné zadlužení – bezkupónové dluhopisy [3A.25] se rovná části dluhu [3A.1] ve formě bezkupónových dluhopisů, tj. dluhopisů bez kupónových výnosů, jejichž úrok je založen na rozdílu mezi cenami v okamžiku odkupu a v okamžiku emise.

Tabulka 3B

| 1. | Veřejné zadlužení (nekonsolidované mezi subsektory) [3B.1] se rovná nekonsolidovaným pasivům sektoru S.13 s výjimkou a) pasiv subsektoru S.1311, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1311, b) pasiv subsektoru S.1312, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1312, c) pasiv subsektoru S.1313, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1313 a d) pasiv subsektoru S.1314, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1314, a to ve stejných nástrojích jako veřejné zadlužení [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Veřejné zadlužení (nekonsolidované mezi subsektory) [3B.1] se rovná nekonsolidovaným pasivům sektoru S.13 s výjimkou a) pasiv subsektoru S.1311, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1311, b) pasiv subsektoru S.1312, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1312, c) pasiv subsektoru S.1313, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1313 a d) pasiv subsektoru S.1314, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1314, a to ve stejných nástrojích jako veřejné zadlužení [3A.1].

| 2. | Konsolidační prvky [3B.2] se rovnají pasivům sektoru S.13, jež jsou souběžně aktivy sektoru S.13 s výjimkou a) pasiv subsektoru S.1311, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1311, b) pasiv subsektoru S.1312, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1312, c) pasiv subsektoru S.1313, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1313 a d) pasiv subsektoru S.1314, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1314, a to v nástroji oběživo a vklady [3B.3] plus krátkodobé dluhové cenné papíry [3B.4] plus dlouhodobé dluhové cenné papíry [3B.5] plus úvěry [3B.6]. |
| --- | --- |

2.

Konsolidační prvky [3B.2] se rovnají pasivům sektoru S.13, jež jsou souběžně aktivy sektoru S.13 s výjimkou a) pasiv subsektoru S.1311, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1311, b) pasiv subsektoru S.1312, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1312, c) pasiv subsektoru S.1313, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1313 a d) pasiv subsektoru S.1314, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1314, a to v nástroji oběživo a vklady [3B.3] plus krátkodobé dluhové cenné papíry [3B.4] plus dlouhodobé dluhové cenné papíry [3B.5] plus úvěry [3B.6].

| 3. | Konsolidační prvky – oběživo a vklady [3B.3] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji oběživo a vklady (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsolidační prvky – oběživo a vklady [3B.3] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji oběživo a vklady (F.2).

| 4. | Konsolidační prvky – krátkodobé dluhové cenné papíry [3B.4] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je jeden rok či kratší (F.31). |
| --- | --- |

4.

Konsolidační prvky – krátkodobé dluhové cenné papíry [3B.4] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je jeden rok či kratší (F.31).

| 5. | Konsolidační prvky – dlouhodobé dluhové cenné papíry [3B.5] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je delší než jeden rok (F.32). |
| --- | --- |

5.

Konsolidační prvky – dlouhodobé dluhové cenné papíry [3B.5] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji dluhové cenné papíry, jehož původní splatnost je delší než jeden rok (F.32).

| 6. | Konsolidační prvky – úvěry [3B.6] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji úvěry (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsolidační prvky – úvěry [3B.6] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji úvěry (F.4).

| 7. | Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi (konsolidováno) [3B.7] se rovná pasivům subsektoru S.1311, která nejsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi (konsolidováno) [3B.7] se rovná pasivům subsektoru S.1311, která nejsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 8. | Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.8], se rovná pasivům subsektoru S.1311, která jsou aktivy subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.8], se rovná pasivům subsektoru S.1311, která jsou aktivy subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 9. | Dluh emitovaný národními vládními institucemi (konsolidováno) [3B.9] se rovná pasivům subsektoru S.1312, která nejsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Dluh emitovaný národními vládními institucemi (konsolidováno) [3B.9] se rovná pasivům subsektoru S.1312, která nejsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 10. | Dluh emitovaný národními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.10], se rovná pasivům subsektoru S.1312, která jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Dluh emitovaný národními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.10], se rovná pasivům subsektoru S.1312, která jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 11. | Dluh emitovaný místními vládními institucemi (konsolidováno) [3B.11] se rovná pasivům subsektoru S.1313, která nejsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Dluh emitovaný místními vládními institucemi (konsolidováno) [3B.11] se rovná pasivům subsektoru S.1313, která nejsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 12. | Dluh emitovaný místními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.12], se rovná pasivům subsektoru S.1313, která jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Dluh emitovaný místními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.12], se rovná pasivům subsektoru S.1313, která jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 13. | Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení (konsolidováno) [3B.13] se rovná pasivům subsektoru S.1314, která nejsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení (konsolidováno) [3B.13] se rovná pasivům subsektoru S.1314, která nejsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 14. | Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.14], se rovná pasivům subsektoru S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.14], se rovná pasivům subsektoru S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 15. | Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.15], se rovná pasivům subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.15], se rovná pasivům subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 16. | Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.16], se rovná pasivům subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.16], se rovná pasivům subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 17. | Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.17], se rovná pasivům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.17], se rovná pasivům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, která jsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 18. | Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.18], se rovná pasivům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, která jsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].“ |
| --- | --- |

18.

Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.18], se rovná pasivům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, která jsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].“

---

(1)  [x.y] odkazuje na číslo kategorie y v tabulce x.

1

(2)  Není-li uvedeno jinak, týkají se kategorie sektoru vládních institucí.

2

---

Opravy

| 6.9.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/27

---

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 469/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4)

(ECB/2014/18)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 141 ze dne 14. května 2014
  )

Strana 51, znění nařízení se nahrazuje tímto:

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 469/2014

ze dne 16. dubna 2014,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4)

(ECB/2014/18)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 132 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 34.3 a 19.1 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská centrální banka (ECB) uplatňuje nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) (2) při ukládání sankcí v různých oblastech své působnosti včetně provádění měnové politiky Unie, provozování platebních systémů a shromažďování statistických informací. |
| --- | --- |

(1)

Evropská centrální banka (ECB) uplatňuje nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) (2) při ukládání sankcí v různých oblastech své působnosti včetně provádění měnové politiky Unie, provozování platebních systémů a shromažďování statistických informací.

| (2) | Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (3) opravňuje ECB ukládat úvěrovým institucím, nad nimiž vykonává dohled, správní peněžité sankce, poruší-li tyto instituce požadavek vyplývající z přímo použitelných právních předpisů Unie, a sankce v případě porušení nařízení či rozhodnutí ECB. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (3) opravňuje ECB ukládat úvěrovým institucím, nad nimiž vykonává dohled, správní peněžité sankce, poruší-li tyto instituce požadavek vyplývající z přímo použitelných právních předpisů Unie, a sankce v případě porušení nařízení či rozhodnutí ECB.

| (3) | ECB přijala nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (4), kterým podrobněji stanoví postupy, kterými se ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány řídí při plnění svých úkolů v oblasti dohledu podle nařízení (EU) č. 1024/2013. Nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) obsahuje ustanovení, která upravují postup ukládání správních sankcí ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu. |
| --- | --- |

(3)

ECB přijala nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (4), kterým podrobněji stanoví postupy, kterými se ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány řídí při plnění svých úkolů v oblasti dohledu podle nařízení (EU) č. 1024/2013. Nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) obsahuje ustanovení, která upravují postup ukládání správních sankcí ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu.

| (4) | V zájmu zavedení jednotného režimu ukládání sankcí ze strany ECB při plnění jejích úkolů v oblasti dohledu podle nařízení (EU) č. 1024/2013 a nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) přijala ECB doporučení ECB/2014/19 (5). |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zavedení jednotného režimu ukládání sankcí ze strany ECB při plnění jejích úkolů v oblasti dohledu podle nařízení (EU) č. 1024/2013 a nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) přijala ECB doporučení ECB/2014/19 (5).

| (5) | Nařízení (ES) č. 2157/1999 by mělo být zpřesněno v tom smyslu, že se použije pouze na ukládání sankcí ze strany ECB při plnění jejích úkolů v oblastech, které se netýkají dohledu, zatímco nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) se použije na ukládání správních sankcí ze strany ECB při plnění jejích úkolů v oblasti dohledu. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2157/1999 by mělo být zpřesněno v tom smyslu, že se použije pouze na ukládání sankcí ze strany ECB při plnění jejích úkolů v oblastech, které se netýkají dohledu, zatímco nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) se použije na ukládání správních sankcí ze strany ECB při plnění jejích úkolů v oblasti dohledu.

| (6) | Při podrobnějším vymezení procesních pravidel, která se použijí na zahájení a provádění řízení o sankcích upraveného v nařízení (ES) č. 2532/98, by ECB měla vzít v úvahu stupeň přísnosti předpokládané sankce. |
| --- | --- |

(6)

Při podrobnějším vymezení procesních pravidel, která se použijí na zahájení a provádění řízení o sankcích upraveného v nařízení (ES) č. 2532/98, by ECB měla vzít v úvahu stupeň přísnosti předpokládané sankce.

| (7) | Nařízení (ES) č. 2157/1999 je proto třeba příslušným způsobem změnit, |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 2157/1999 je proto třeba příslušným způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny

Nařízení (ES) č. 2157/1999 se mění takto:

| 1) | Za článek 1 se vkládá nový článek 1a, který zní:
  „Článek 1a
  Oblast působnosti
  Toto nařízení se vztahuje pouze na sankce, které může ECB uvalit při plnění svých úkolů v oblastech, které se netýkají dohledu. Nevztahuje se na správní sankce, které může ECB uvalit při plnění svých úkolů v oblasti dohledu.“ |
| --- | --- |

1)

Za článek 1 se vkládá nový článek 1a, který zní:

„Článek 1a

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje pouze na sankce, které může ECB uvalit při plnění svých úkolů v oblastech, které se netýkají dohledu. Nevztahuje se na správní sankce, které může ECB uvalit při plnění svých úkolů v oblasti dohledu.“

| 2) | Za článek 1a se vkládá nový článek 1b, který zní:
  „Článek 1b
  Nezávislá vyšetřovací jednotka
  1.   Pro účely rozhodování, zda má být zahájeno řízení o sankcích podle článku 2 a uplatněny pravomoci vymezené v článku 3, zřídí ECB vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen ‚vyšetřovací jednotka‘) složenou z vyšetřujících úředníků, kteří své vyšetřovací funkce vykonávají nezávisle na Výkonné radě a Radě guvernérů a neúčastní se jednání Výkonné rady a Rady guvernérů.
  2.   Má-li ECB za to, že existuje důvod domnívat se, že dochází či došlo k jednomu či více porušením, postoupí se věc Výkonné radě.
  3.   Pokud Výkonná rada předpokládá, že by použitelná sankce mohla přesáhnout hranici uvedenou v čl. 10 odst. 1, nepoužije se zjednodušené řízení o sankcích upravené v článku 10 a Výkonná rada věc postoupí vyšetřovací jednotce. Vyšetřovací jednotka rozhodne, zda má být zahájeno řízení o sankcích.
  4.   Veškeré odkazy na ECB v článcích 2 až 4, čl. 5 odst. 1 až 3 a článku 6 se považují za odkazy na vyšetřovací jednotku ECB nebo v případech, kdy se použije zjednodušené řízení o sankcích podle článku 10, na Výkonnou radu.
  5.   Ustanoveními tohoto článku není dotčena pravomoc příslušné národní centrální banky zahájit řízení o sankcích a provést vyšetřování v souladu s tímto nařízením.“ |
| --- | --- |

2)

Za článek 1a se vkládá nový článek 1b, který zní:

„Článek 1b

Nezávislá vyšetřovací jednotka

1.   Pro účely rozhodování, zda má být zahájeno řízení o sankcích podle článku 2 a uplatněny pravomoci vymezené v článku 3, zřídí ECB vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen ‚vyšetřovací jednotka‘) složenou z vyšetřujících úředníků, kteří své vyšetřovací funkce vykonávají nezávisle na Výkonné radě a Radě guvernérů a neúčastní se jednání Výkonné rady a Rady guvernérů.

2.   Má-li ECB za to, že existuje důvod domnívat se, že dochází či došlo k jednomu či více porušením, postoupí se věc Výkonné radě.

3.   Pokud Výkonná rada předpokládá, že by použitelná sankce mohla přesáhnout hranici uvedenou v čl. 10 odst. 1, nepoužije se zjednodušené řízení o sankcích upravené v článku 10 a Výkonná rada věc postoupí vyšetřovací jednotce. Vyšetřovací jednotka rozhodne, zda má být zahájeno řízení o sankcích.

4.   Veškeré odkazy na ECB v článcích 2 až 4, čl. 5 odst. 1 až 3 a článku 6 se považují za odkazy na vyšetřovací jednotku ECB nebo v případech, kdy se použije zjednodušené řízení o sankcích podle článku 10, na Výkonnou radu.

5.   Ustanoveními tohoto článku není dotčena pravomoc příslušné národní centrální banky zahájit řízení o sankcích a provést vyšetřování v souladu s tímto nařízením.“

| 3) | V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Proti stejnému podniku nesmí být na základě stejných skutečností zahájeno více než jedno řízení o sankcích. ECB ani příslušná národní centrální banka proto nepřijme žádné rozhodnutí o tom, zda zahájí řízení o sankcích, dokud se navzájem neinformují a nekonzultují.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Proti stejnému podniku nesmí být na základě stejných skutečností zahájeno více než jedno řízení o sankcích. ECB ani příslušná národní centrální banka proto nepřijme žádné rozhodnutí o tom, zda zahájí řízení o sankcích, dokud se navzájem neinformují a nekonzultují.“

| 4) | V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Buď ECB, nebo případně příslušná národní centrální banka, jsou na základě žádosti oprávněny se navzájem podporovat a spolupracovat v řízení o sankcích, zejména předáváním informací, které jsou pokládány za relevantní.“
  V odstavcích 1 a 3 se zrušují následující slova: „Výkonná rada“. |
| --- | --- |

4)

V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Buď ECB, nebo případně příslušná národní centrální banka, jsou na základě žádosti oprávněny se navzájem podporovat a spolupracovat v řízení o sankcích, zejména předáváním informací, které jsou pokládány za relevantní.“

V odstavcích 1 a 3 se zrušují následující slova: „Výkonná rada“.

| 5) | Za článek 7 se vkládá nový článek 7a, který zní:
  „Článek 7a
  Předložení návrhu Výkonné radě
  1.   Pokud se vyšetřovací jednotka či případně příslušná národní centrální banka po ukončení řízení o sankcích domnívá, že by měla být příslušnému podniku uložena sankce, předloží Výkonné radě návrh, v němž stanoví, že se příslušný podnik dopustil porušení, a uvede výši sankce, která má být uložena.
  2.   Vyšetřovací jednotka či příslušná národní centrální banka založí svůj návrh jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se příslušný podnik měl možnost vyjádřit.
  3.   Pokud se Výkonná rada domnívá, že spis předložený vyšetřovací jednotkou či příslušnou národní centrální bankou je neúplný, může jí spis vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace.
  4.   Pokud Výkonná rada na základě úplného spisu s návrhem vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky na uvalení sankce na příslušný podnik souhlasí, přijme rozhodnutí v souladu s návrhem předloženým vyšetřovací jednotkou či příslušnou národní centrální bankou.
  5.   Pokud se Výkonná rada na základě úplného spisu domnívá, že skutečnosti popsané v návrhu vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky nepředstavují dostatečný důkaz, že došlo porušení, může přijmout rozhodnutí, kterým případ ukončí.
  6.   Pokud Výkonná rada na základě úplného spisu souhlasí se závěrem, že se příslušný podnik dopustil porušení, tak je uvedeno v návrhu vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky, avšak nesouhlasí s navrhovanou sankcí, přijme rozhodnutí, v němž stanoví sankci, kterou považuje za přiměřenou.
  7.   Pokud Výkonná rada na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky, ale dojde k závěru, že se příslušný podnik dopustil jiného porušení, anebo že k podání příslušného návrhu vyšetřovací jednotkou či příslušnou národní centrální bankou je dán jiný skutkový základ, písemně informuje příslušný podnik o svých zjištěních a o námitkách, které proti němu byly vzneseny.
  8.   Výkonná rada přijme rozhodnutí, kterým určí, zda se příslušný podnik dopustil porušení a případně jaká sankce na něj má být uvalena. Rozhodnutí přijatá Výkonnou radou se zakládají jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se příslušný podnik měl možnost vyjádřit.“ |
| --- | --- |

5)

Za článek 7 se vkládá nový článek 7a, který zní:

„Článek 7a

Předložení návrhu Výkonné radě

1.   Pokud se vyšetřovací jednotka či případně příslušná národní centrální banka po ukončení řízení o sankcích domnívá, že by měla být příslušnému podniku uložena sankce, předloží Výkonné radě návrh, v němž stanoví, že se příslušný podnik dopustil porušení, a uvede výši sankce, která má být uložena.

2.   Vyšetřovací jednotka či příslušná národní centrální banka založí svůj návrh jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se příslušný podnik měl možnost vyjádřit.

3.   Pokud se Výkonná rada domnívá, že spis předložený vyšetřovací jednotkou či příslušnou národní centrální bankou je neúplný, může jí spis vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace.

4.   Pokud Výkonná rada na základě úplného spisu s návrhem vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky na uvalení sankce na příslušný podnik souhlasí, přijme rozhodnutí v souladu s návrhem předloženým vyšetřovací jednotkou či příslušnou národní centrální bankou.

5.   Pokud se Výkonná rada na základě úplného spisu domnívá, že skutečnosti popsané v návrhu vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky nepředstavují dostatečný důkaz, že došlo porušení, může přijmout rozhodnutí, kterým případ ukončí.

6.   Pokud Výkonná rada na základě úplného spisu souhlasí se závěrem, že se příslušný podnik dopustil porušení, tak je uvedeno v návrhu vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky, avšak nesouhlasí s navrhovanou sankcí, přijme rozhodnutí, v němž stanoví sankci, kterou považuje za přiměřenou.

7.   Pokud Výkonná rada na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky či příslušné národní centrální banky, ale dojde k závěru, že se příslušný podnik dopustil jiného porušení, anebo že k podání příslušného návrhu vyšetřovací jednotkou či příslušnou národní centrální bankou je dán jiný skutkový základ, písemně informuje příslušný podnik o svých zjištěních a o námitkách, které proti němu byly vzneseny.

8.   Výkonná rada přijme rozhodnutí, kterým určí, zda se příslušný podnik dopustil porušení a případně jaká sankce na něj má být uvalena. Rozhodnutí přijatá Výkonnou radou se zakládají jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se příslušný podnik měl možnost vyjádřit.“

Článek 2

Závěrečná ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. dubna 2014.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

1

(2)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21).

2

(3)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

3

(4)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

(5)  Doporučení ECB/2014/19 ze dne 16. dubna 2014 k nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2532/98 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (Úř. věst. C 144, 14.5.2014, s. 2).

5

---