# Europeiska unionens L 40/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 40 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången14 februari 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 40

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången14 februari 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 125/2008 av den 12 februari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 3286/94 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 126/2008 av den 13 februari 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 127/2008 av den 13 februari 2008 om registrering av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Oscypek (SUB)) | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 125/2008 av den 12 februari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 3286/94 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen

1

Kommissionens förordning (EG) nr 126/2008 av den 13 februari 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 127/2008 av den 13 februari 2008 om registrering av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Oscypek (SUB))

5

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/111/EG, Euratom |
| | * | Kommissionens beslut av den 7 december 2007 om inrättandet av rådgivande kommittén för det europeiska området för forskningsverksamhet | 7 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/111/EG, Euratom

*

Kommissionens beslut av den 7 december 2007 om inrättandet av rådgivande kommittén för det europeiska området för forskningsverksamhet

7

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2008/112/GUSP av den 12 februari 2008 om Europeiska unionens uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Republiken Guinea-Bissau (EU SSR Guinea-Bissau) | 11 |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2008/113/GUSP av den 12 februari 2008 till stöd för det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen inom ramen för EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa | 16 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2008/112/GUSP av den 12 februari 2008 om Europeiska unionens uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Republiken Guinea-Bissau (EU SSR Guinea-Bissau)

11

*

Rådets gemensamma åtgärd 2008/113/GUSP av den 12 februari 2008 till stöd för det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen inom ramen för EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa

16

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 14.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 125/2008

av den 12 februari 2008

om ändring av förordning (EG) nr 3286/94 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 3286/94 (1) föreskrivs ett förfarande som gör det möjligt för alla gemenskapsföretag att begära att kommissionen utreder handelshinder som har införts eller som vidmakthålls av ett tredjeland, när dessa hinder påverkar marknaden i ett tredjeland och får negativa effekter för gemenskapsföretagen. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 3286/94 (1) föreskrivs ett förfarande som gör det möjligt för alla gemenskapsföretag att begära att kommissionen utreder handelshinder som har införts eller som vidmakthålls av ett tredjeland, när dessa hinder påverkar marknaden i ett tredjeland och får negativa effekter för gemenskapsföretagen.

| (2) | Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 3286/94 får emellertid klagomålet tas upp till prövning endast om det påstådda handelshindret omfattas av en rätt att ingripa enligt internationella handelsregler som fastställs i ett multilateralt eller plurilateralt handelsavtal. Detta betyder att klagomål där ett tredjeland påstås ha överträtt bilaterala förpliktelser också måste gälla överträdelser av multilaterala eller plurilaterala handelsavtal för att klagomålen ska kunna tas upp till prövning. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 3286/94 får emellertid klagomålet tas upp till prövning endast om det påstådda handelshindret omfattas av en rätt att ingripa enligt internationella handelsregler som fastställs i ett multilateralt eller plurilateralt handelsavtal. Detta betyder att klagomål där ett tredjeland påstås ha överträtt bilaterala förpliktelser också måste gälla överträdelser av multilaterala eller plurilaterala handelsavtal för att klagomålen ska kunna tas upp till prövning.

| (3) | Sedan antagandet av förordning (EG) nr 3286/94 har gemenskapen slutit ett antal bilaterala avtal med materiella regler för handeln mellan gemenskapen och tredjeländer vilka går långt utöver Världshandelsorganisationens (WTO) regler. Vidare innehåller avtalen effektiva och bindande tvistlösningsmekanismer så att man kan döma i tvister om de förpliktelser som går utöver WTO-avtalen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan antagandet av förordning (EG) nr 3286/94 har gemenskapen slutit ett antal bilaterala avtal med materiella regler för handeln mellan gemenskapen och tredjeländer vilka går långt utöver Världshandelsorganisationens (WTO) regler. Vidare innehåller avtalen effektiva och bindande tvistlösningsmekanismer så att man kan döma i tvister om de förpliktelser som går utöver WTO-avtalen.

| (4) | Om gemenskapsföretagen förlitar sig på de bilaterala avtalen för att framföra klagomål enligt förordning (EG) nr 3286/94, skulle det bli lättare att övervaka uppfyllandet av de förpliktelser som följer av avtalen och hantera handelshindren så att marknadstillträdet för exportörerna, tillväxten och sysselsättningen i gemenskapen kan förbättras. |
| --- | --- |

(4)

Om gemenskapsföretagen förlitar sig på de bilaterala avtalen för att framföra klagomål enligt förordning (EG) nr 3286/94, skulle det bli lättare att övervaka uppfyllandet av de förpliktelser som följer av avtalen och hantera handelshindren så att marknadstillträdet för exportörerna, tillväxten och sysselsättningen i gemenskapen kan förbättras.

| (5) | Mot bakgrund av denna utveckling, och för att minska gemenskapsföretagens administrativa börda, bör företagens rätt att framföra klagomål på handelshinder utsträckas till att också gälla påstådda handelshinder som bara är föremål för en rätt att ingripa enligt internationella handelsregler som fastställs i ett bilateralt handelsavtal. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av denna utveckling, och för att minska gemenskapsföretagens administrativa börda, bör företagens rätt att framföra klagomål på handelshinder utsträckas till att också gälla påstådda handelshinder som bara är föremål för en rätt att ingripa enligt internationella handelsregler som fastställs i ett bilateralt handelsavtal.

| (6) | Förordning (EG) nr 3286/94 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 3286/94 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4.1 i förordning (EG) nr 3286/94 ska ersättas med följande:

”1.   Varje gemenskapsföretag eller varje sammanslutning, med eller utan status som juridisk person, som agerar på uppdrag av ett eller flera gemenskapsföretag som anser sig drabbade av negativa handelseffekter till följd av handelshinder som påverkar marknaden i ett tredjeland får lämna ett skriftligt klagomål.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 februari 2008.

På rådets vägnar

A. BAJUK

Ordförande

---

(1)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 71. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 356/95 (EGT L 41, 23.2.1995, s. 3).

1

---

| 14.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 126/2008

av den 13 februari 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 14 februari 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 februari 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 13 februari 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 137,4 |
| JO | 74,3 |
| MA | 49,4 |
| MK | 36,8 |
| TN | 129,8 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 88,7 |
| 0707 00 05 | EG | 267,4 |
| JO | 202,1 |
| MA | 175,9 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 198,7 |
| 0709 90 70 | MA | 49,0 |
| TR | 149,6 |
| ZA | 71,0 |
| ZZ | 89,9 |
| 0709 90 80 | EG | 349,4 |
| ZZ | 349,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,2 |
| IL | 50,3 |
| MA | 58,9 |
| TN | 47,9 |
| TR | 69,7 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 20 10 | IL | 120,6 |
| MA | 108,5 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 41,9 |
| EG | 88,5 |
| IL | 60,1 |
| JM | 40,8 |
| MA | 122,9 |
| PK | 79,8 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 72,0 |
| 0805 50 10 | EG | 84,6 |
| IL | 106,4 |
| MA | 77,5 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 94,5 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| CA | 87,7 |
| CN | 84,9 |
| MK | 39,4 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 82,0 |
| 0808 20 50 | CN | 44,1 |
| US | 120,5 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 89,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

137,4

JO

74,3

MA

49,4

MK

36,8

TN

129,8

TR

104,6

ZZ

88,7

0707 00 05

EG

267,4

JO

202,1

MA

175,9

TR

149,2

ZZ

198,7

0709 90 70

MA

49,0

TR

149,6

ZA

71,0

ZZ

89,9

0709 90 80

EG

349,4

ZZ

349,4

0805 10 20

EG

44,2

IL

50,3

MA

58,9

TN

47,9

TR

69,7

ZZ

54,2

0805 20 10

IL

120,6

MA

108,5

TR

72,2

ZZ

100,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

41,9

EG

88,5

IL

60,1

JM

40,8

MA

122,9

PK

79,8

TR

70,1

ZZ

72,0

0805 50 10

EG

84,6

IL

106,4

MA

77,5

TR

109,4

ZZ

94,5

0808 10 80

AR

83,0

CA

87,7

CN

84,9

MK

39,4

US

114,9

ZZ

82,0

0808 20 50

CN

44,1

US

120,5

ZA

103,7

ZZ

89,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 14.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 127/2008

av den 13 februari 2008

om registrering av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Oscypek (SUB))

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Polens begäran om registrering av beteckningen ”Oscypek” offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) i enlighet med artikel 6.2 och genom tillämpning av artikel 17.2 i förordning 510/2006. |
| --- | --- |

(1)

Polens begäran om registrering av beteckningen ”Oscypek” offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) i enlighet med artikel 6.2 och genom tillämpning av artikel 17.2 i förordning 510/2006.

| (2) | Slovakien har i enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 510/2006 gjort invändningar mot den föreslagna registreringen med hänvisning till de skäl för invändningar som anges i artikel 7.3 a–c i samma förordning. Slovakien har i sin invändning anfört att registreringen av beteckningen ”Oscypek” skulle skada beteckningen ”Slovenský oštiepok”, som Slovakien har ansökt hos kommissionen om att få registrera som skyddad geografisk beteckning (3). |
| --- | --- |

(2)

Slovakien har i enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 510/2006 gjort invändningar mot den föreslagna registreringen med hänvisning till de skäl för invändningar som anges i artikel 7.3 a–c i samma förordning. Slovakien har i sin invändning anfört att registreringen av beteckningen ”Oscypek” skulle skada beteckningen ”Slovenský oštiepok”, som Slovakien har ansökt hos kommissionen om att få registrera som skyddad geografisk beteckning (3).

| (3) | Genom en skrivelse av den 30 maj 2007 uppmanade kommissionen de berörda medlemsstaterna att inleda lämpliga samråd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 30 maj 2007 uppmanade kommissionen de berörda medlemsstaterna att inleda lämpliga samråd.

| (4) | Polen och Slovakien förhandlade fram ett avtal, som de anmälde till kommissionen genom en skrivelse som inkom den 28 juni 2007. |
| --- | --- |

(4)

Polen och Slovakien förhandlade fram ett avtal, som de anmälde till kommissionen genom en skrivelse som inkom den 28 juni 2007.

| (5) | Enligt detta avtal erkänner Polen och Slovakien att beteckningarna ”Oscypek” och ”Slovenský oštiepok”, trots ett gemensamt historiskt ursprung och gemensamma traditioner rör ostar som nu framställs enligt olika metoder. Enligt Polen och Slovakien betyder skillnaderna på de två ostarna när det gäller använda råvaror, framställningsmetod och fysika, kemiska och organoleptiska egenskaper, att konsumenterna inte vilseleds. Polen och Slovakien är eniga om att beteckningarna ”Oscypek” och ”Slovenský oštiepok” båda är rättmätiga konkurrerande beteckningar, eftersom som Polen dessutom understryker, registreringen av beteckningen ”Oscypek” som ursprungsbeteckning inte hindrar att slovakiska producenter använder beteckningen ”oštiepok” ensam eller tillsammans med andra uttryck. |
| --- | --- |

(5)

Enligt detta avtal erkänner Polen och Slovakien att beteckningarna ”Oscypek” och ”Slovenský oštiepok”, trots ett gemensamt historiskt ursprung och gemensamma traditioner rör ostar som nu framställs enligt olika metoder. Enligt Polen och Slovakien betyder skillnaderna på de två ostarna när det gäller använda råvaror, framställningsmetod och fysika, kemiska och organoleptiska egenskaper, att konsumenterna inte vilseleds. Polen och Slovakien är eniga om att beteckningarna ”Oscypek” och ”Slovenský oštiepok” båda är rättmätiga konkurrerande beteckningar, eftersom som Polen dessutom understryker, registreringen av beteckningen ”Oscypek” som ursprungsbeteckning inte hindrar att slovakiska producenter använder beteckningen ”oštiepok” ensam eller tillsammans med andra uttryck.

| (6) | Avtalet mellan de berörda parterna kräver ingen ändring av de uppgifter som har offentliggjorts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006. Beteckningen ”Oscypek” bör därför registreras enligt artikel 7.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet mellan de berörda parterna kräver ingen ändring av de uppgifter som har offentliggjorts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006. Beteckningen ”Oscypek” bör därför registreras enligt artikel 7.4 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska registreras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 februari 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT C 180, 2.8.2006, s. 94.

2

(3)  Registreringsansökan inkom den 30 mars 2006 och sammanfattningen offentliggjordes i EUT C 308, 19.12.2007, s. 28.

3

---

BILAGA

Jordbruksprodukter i bilaga I till fördraget avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3—

POLEN

Oscypek (SUB)

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 14.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/7

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 december 2007

om inrättandet av rådgivande kommittén för det europeiska området för forskningsverksamhet

(2008/111/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådgivande forskningskommittén, med uppgift att granska allmänna forskningspolitiska frågor, inrättades genom kommissionens beslut 2001/531/EG, Euratom (1). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådgivande forskningskommittén, med uppgift att granska allmänna forskningspolitiska frågor, inrättades genom kommissionens beslut 2001/531/EG, Euratom (1).

| (2) | Mot bakgrund av de nya utmaningarna på forskningsområdet föreslog kommissionen i sin grönbok Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter
   (2) en reform av Europeiska rådgivande forskningskommittén för att stärka dess roll i samband med upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och göra den gruppens verksamhet mer flexibel och effektiv. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de nya utmaningarna på forskningsområdet föreslog kommissionen i sin grönbok Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter
   (2) en reform av Europeiska rådgivande forskningskommittén för att stärka dess roll i samband med upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och göra den gruppens verksamhet mer flexibel och effektiv.

| (3) | Det är således nödvändigt att inrätta en ny expertgrupp för politiken på området europeisk forskning och teknisk utveckling och fastställa dess uppgifter och sammansättning. |
| --- | --- |

(3)

Det är således nödvändigt att inrätta en ny expertgrupp för politiken på området europeisk forskning och teknisk utveckling och fastställa dess uppgifter och sammansättning.

| (4) | Gruppens uppgift bör vara att ge kommissionen råd vid upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och samtidigt ta hänsyn till målen i kommissionens grönbok Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter. |
| --- | --- |

(4)

Gruppens uppgift bör vara att ge kommissionen råd vid upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och samtidigt ta hänsyn till målen i kommissionens grönbok Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter.

| (5) | Gruppen bör bistå kommissionen att uppnå målen i rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (3) och rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4). |
| --- | --- |

(5)

Gruppen bör bistå kommissionen att uppnå målen i rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (3) och rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4).

| (6) | Gruppen bör bestå av sakkunniga från forskarsamfundet, industrin, tjänstesektorn och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

(6)

Gruppen bör bestå av sakkunniga från forskarsamfundet, industrin, tjänstesektorn och arbetsmarknadens parter.

| (7) | Det bör finnas bestämmelser som reglerar hur den nya gruppens ledamöter lämnar ut information, utan att det påverkar tillämpningen av de säkerhetsbestämmelser som bifogats kommissionens arbetsordning i kraft av beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (5). |
| --- | --- |

(7)

Det bör finnas bestämmelser som reglerar hur den nya gruppens ledamöter lämnar ut information, utan att det påverkar tillämpningen av de säkerhetsbestämmelser som bifogats kommissionens arbetsordning i kraft av beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (5).

| (8) | Personuppgifter som rör gruppens ledamöter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (6). |
| --- | --- |

(8)

Personuppgifter som rör gruppens ledamöter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (6).

| (9) | En period för tillämpningen av detta beslut bör fastställas. Kommissionen kommer i god tid att överväga om perioden bör förlängas. |
| --- | --- |

(9)

En period för tillämpningen av detta beslut bör fastställas. Kommissionen kommer i god tid att överväga om perioden bör förlängas.

| (10) | Beslut 2001/531/EG, Euratom bör ersättas med det här beslutet. |
| --- | --- |

(10)

Beslut 2001/531/EG, Euratom bör ersättas med det här beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rådgivande kommittén för det europeiska området för forskningsverksamhet

Rådgivande kommittén för det europeiska området för forskningsverksamhet (nedan kallad kommittén) upprättas från och med den 1 mars 2008.

Artikel 2

Uppgifter

1.   Kommittén ska ha följande uppgifter:

| a) | Ge kommissionen råd vid upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Ge kommissionen råd vid upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

| b) | Yttra sig om upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, på kommissionens begäran eller på eget initiativ. |
| --- | --- |

b)

Yttra sig om upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, på kommissionens begäran eller på eget initiativ.

| c) | Tillhandahålla kommissionen en årlig lägesrapport om det europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla kommissionen en årlig lägesrapport om det europeiska området för forskningsverksamhet.

2.   Kommittén ska regelbundet informeras om relevanta händelser och åtgärder.

3.   Kommissionen ska på formell begäran från kommittén lämna skriftliga synpunkter på dess yttranden eller råd. Kommissionen får också regelbundet tillhandahålla information om eventuella uppföljningsåtgärder som vidtagits.

4.   Kommittén ska avge sitt yttrande inom den tid som kommissionen fastställt.

Artikel 3

Samråd

1.   Kommissionen får samråda med kommittén i alla frågor avseende upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

2.   Kommitténs ordförande får tillråda kommissionen att höra gruppen i en viss fråga.

Artikel 4

Sammansättning – tillsättning

1.   Kommittén ska bestå av 22 ledamöter vilka ska företräda forskarsamfundet, näringslivet och det civila samhället.

2.   Kommitténs ledamöter ska utses av kommissionen. Följande kriterier ska tillämpas under hela urvals- och nomineringsförfarandet:

| — | Erfarenhet av utformning och genomförande av forskningspolitik. |
| --- | --- |

—

Erfarenhet av utformning och genomförande av forskningspolitik.

| — | Erfarenhet av forskning eller forskningsledning. |
| --- | --- |

—

Erfarenhet av forskning eller forskningsledning.

| — | Erfarenhet av rådgivning på europeisk eller internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Erfarenhet av rådgivning på europeisk eller internationell nivå.

| — | Balans mellan olika vetenskapliga och tekniska discipliner samt särskild erfarenhet av näringsliv och universitet. |
| --- | --- |

—

Balans mellan olika vetenskapliga och tekniska discipliner samt särskild erfarenhet av näringsliv och universitet.

| — | Geografisk balans, med hänsyn tagen till de länder som är associerade till ramprogrammen. |
| --- | --- |

—

Geografisk balans, med hänsyn tagen till de länder som är associerade till ramprogrammen.

| — | Lämplig könsfördelning. |
| --- | --- |

—

Lämplig könsfördelning.

3.   Sökande som betraktas som lämpliga ledamöter men som inte utnämns får tas upp på en reservlista, som kommissionen får använda vid utnämning av ersättare.

4.   Ledamöterna ska utses av kommissionen på personliga meriter och ska yttra sig till kommissionen oberoende av all påverkan utifrån.

5.   De ska i god tid informera kommissionen om eventuella intressekonflikter som kan påverka deras objektivitet.

6.   Ledamöterna ska utnämnas för en mandatperiod på fyra år som får förlängas, och de ska ha kvar sina uppdrag tills de ersätts i enlighet med punkt 7 eller tills deras mandatperiod löper ut.

7.   Ledamöterna får ersättas för återstoden av deras mandatperiod i följande fall:

| a) | När en ledamot avgår. |
| --- | --- |

a)

När en ledamot avgår.

| b) | När en ledamot inte längre kan bidra effektivt till gruppens överläggningar. |
| --- | --- |

b)

När en ledamot inte längre kan bidra effektivt till gruppens överläggningar.

| c) | När en ledamot inte iakttar bestämmelserna i artikel 287 i fördraget. |
| --- | --- |

c)

När en ledamot inte iakttar bestämmelserna i artikel 287 i fördraget.

| d) | När en ledamot i strid med punkt 4 inte är oberoende av all påverkan utifrån. |
| --- | --- |

d)

När en ledamot i strid med punkt 4 inte är oberoende av all påverkan utifrån.

| e) | När en ledamot i strid med punkt 5 inte i god tid har informerat kommissionen om en intressekonflikt. |
| --- | --- |

e)

När en ledamot i strid med punkt 5 inte i god tid har informerat kommissionen om en intressekonflikt.

8.   Ledamöternas namn ska offentliggöras på webbplatsen för generaldirektoratet för forskning.

Namnen på ledamöterna ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 5

Verksamhet

1.   Kommittén ska med enkel majoritet välja en ordförande och två vice ordförande bland sina ledamöter.

Ordföranden och de två vice ordförandena ska utgöra kommitténs presidium. Presidiet ska organisera kommitténs arbete.

2.   Med kommissionens samtycke får kommittén inrätta arbetsgrupper för utredning av särskilda frågor inom ramen för direktiv som fastställs av gruppen. Dessa arbetsgrupper ska upplösas så snart deras uppdrag utförts.

3.   Kommissionens företrädare får begära att experter eller observatörer med specifik kunskap i en fråga som är uppförd på dagordningen deltar i kommitténs arbete, eller i en arbetsgrupps överläggningar eller arbete, om detta enligt kommissionens uppfattning är nödvändigt eller användbart.

4.   Information som en person har erhållit genom att delta i kommitténs eller en arbetsgrupps överläggningar eller arbete får inte röjas om den enligt kommissionens uppfattning rör konfidentiella frågor.

5.   Kommittén och dess arbetsgrupper ska normalt sammanträda i kommissionens lokaler i enlighet med de förfaranden och tidsplaner som de själva upprättar. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster. Kommissionens företrädare får delta i kommitténs och arbetsgruppernas möten.

6.   Kommittén ska anta sin egen arbetsordning på grundval av ett förslag som läggs fram av kommissionen.

7.   Kommissionen får offentliggöra, t.ex. på Internet, kommitténs sammanfattningar, slutsatser, delslutsatser eller arbetsdokument på de aktuella handlingarnas originalspråk.

Artikel 6

Ersättning för kostnader

Kommissionen ska ersätta ledamöters, experters och observatörers kostnader för resor och, vid behov, uppehälle i samband med kommitténs verksamhet, i enlighet med kommissionens regler om ersättning av externa experters kostnader.

Ledamöterna i kommittén och i arbetsgrupperna samt experter och observatörer ska inte ersättas för sina tjänster.

Sammanträdeskostnader ska ersättas inom ramen för den årliga budget som gruppen tilldelats av den ansvariga kommissionsavdelningen.

Artikel 7

Upphävande

Beslut 2001/531/EG, Euratom ska upphöra att gälla.

Artikel 8

Giltighetstidens upphörande

Detta beslut ska upphöra att gälla den 29 februari 2012.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2007.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 192, 14.7.2001, s. 21.

1

(2)  KOM(2007) 161 slutlig, 4.4.2007.

2

(3)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 60. Rättat i EUT L 54, 22.2.2007, s. 21.

3

(4)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 86. Rättat i EUT L 54, 22.2.2007, s. 30.

4

(5)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/548/EG, Euratom (EUT L 215, 5.8.2006, s. 38).

5

(6)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1

6

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 14.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/11

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2008/112/GUSP

av den 12 februari 2008

om Europeiska unionens uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Republiken Guinea-Bissau (EU SSR Guinea-Bissau)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 14 och 25 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Främjandet av fred, säkerhet och stabilitet i Afrika och Europa är ett viktigt strategiskt mål för den gemensamma Afrika–EU-strategi som antogs den 9 december 2007 av toppmötet EU–Afrika. |
| --- | --- |

(1)

Främjandet av fred, säkerhet och stabilitet i Afrika och Europa är ett viktigt strategiskt mål för den gemensamma Afrika–EU-strategi som antogs den 9 december 2007 av toppmötet EU–Afrika.

| (2) | Reformen av säkerhetssektorn (SSR) i Guinea-Bissau är av största vikt för stabilitet och hållbar utveckling i landet. |
| --- | --- |

(2)

Reformen av säkerhetssektorn (SSR) i Guinea-Bissau är av största vikt för stabilitet och hållbar utveckling i landet.

| (3) | Guinea-Bissaus regering lade i november 2006 fram en nationell säkerhetsstrategi, i vilken dess åtagande att genomföra en reform av säkerhetssektorn (SSR) betonas. |
| --- | --- |

(3)

Guinea-Bissaus regering lade i november 2006 fram en nationell säkerhetsstrategi, i vilken dess åtagande att genomföra en reform av säkerhetssektorn (SSR) betonas.

| (4) | I syfte att utarbeta en övergripande EU-strategi för stöd till den nationella processen för reform av säkerhetssektorn genomförde rådets generalsekretariat och Europeiska kommissionen i samarbete med Guinea-Bissaus myndigheter i maj 2007 ett gemensamt inledande uppdrag för insamling av uppgifter i Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att utarbeta en övergripande EU-strategi för stöd till den nationella processen för reform av säkerhetssektorn genomförde rådets generalsekretariat och Europeiska kommissionen i samarbete med Guinea-Bissaus myndigheter i maj 2007 ett gemensamt inledande uppdrag för insamling av uppgifter i Guinea-Bissau.

| (5) | Guinea-Bissaus regering lade i september 2007 fram en handlingsplan för omstrukturering och modernisering av säkerhets- och försvarssektorerna, vilken syftade till effektivt genomförande av den nationella säkerhetsstrategin, och den institutionella ramen för genomförande av handlingsplanen fastställdes. |
| --- | --- |

(5)

Guinea-Bissaus regering lade i september 2007 fram en handlingsplan för omstrukturering och modernisering av säkerhets- och försvarssektorerna, vilken syftade till effektivt genomförande av den nationella säkerhetsstrategin, och den institutionella ramen för genomförande av handlingsplanen fastställdes.

| (6) | För att möta det växande hotet från de organiserade kriminella nätverk som verkar i landet lanserade Guinea-Bissaus regering, biträdd av Förenta nationernas drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC), i september 2007 också en beredskapsplan för bekämpning av narkotikahandel. |
| --- | --- |

(6)

För att möta det växande hotet från de organiserade kriminella nätverk som verkar i landet lanserade Guinea-Bissaus regering, biträdd av Förenta nationernas drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC), i september 2007 också en beredskapsplan för bekämpning av narkotikahandel.

| (7) | I en rapport från FN:s generalsekreterare av den 28 september 2007 lovordades Guinea-Bissaus regering för de åtgärder i positiv riktning för att genomföra programmet för reform av säkerhetssektorn som vidtagits dittills, men i rapporten underströks också att landet inte ensamt kan bekämpa narkotikahandeln och att det behövs tekniskt och finansiellt stöd från regionala och internationella partner. |
| --- | --- |

(7)

I en rapport från FN:s generalsekreterare av den 28 september 2007 lovordades Guinea-Bissaus regering för de åtgärder i positiv riktning för att genomföra programmet för reform av säkerhetssektorn som vidtagits dittills, men i rapporten underströks också att landet inte ensamt kan bekämpa narkotikahandeln och att det behövs tekniskt och finansiellt stöd från regionala och internationella partner.

| (8) | Rådet ansåg den 19 november 2007 att ett ESFP-uppdrag (europeisk säkerhets- och försvarspolitik) skulle vara lämpligt i samband med reformen av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau, i överensstämmelse med och som komplement till Europeiska utvecklingsfonden och andra gemenskapsåtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Rådet ansåg den 19 november 2007 att ett ESFP-uppdrag (europeisk säkerhets- och försvarspolitik) skulle vara lämpligt i samband med reformen av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau, i överensstämmelse med och som komplement till Europeiska utvecklingsfonden och andra gemenskapsåtgärder.

| (9) | Efter ett andra EU-uppdrag för insamling av uppgifter i oktober 2007 godkände rådet den 10 december 2007 det allmänna uppdraget för en eventuell ESFP-åtgärd till stöd för en reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

(9)

Efter ett andra EU-uppdrag för insamling av uppgifter i oktober 2007 godkände rådet den 10 december 2007 det allmänna uppdraget för en eventuell ESFP-åtgärd till stöd för en reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau.

| (10) | I brev av den 10 januari 2008 inbjöd Guinea-Bissaus regering EU att sätta in ett EU-uppdrag för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

(10)

I brev av den 10 januari 2008 inbjöd Guinea-Bissaus regering EU att sätta in ett EU-uppdrag för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau.

| (11) | Rådet godkände den 12 februari 2008 ett operativt koncept för ett ESFP-uppdrag till stöd för en reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau, kallat ”EU SSR Guinea-Bissau”. |
| --- | --- |

(11)

Rådet godkände den 12 februari 2008 ett operativt koncept för ett ESFP-uppdrag till stöd för en reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau, kallat ”EU SSR Guinea-Bissau”.

| (12) | I sina slutsatser av den 21 november 2006 anförde rådet att reform av säkerhetssektorn i partnerländer är ett av de viktigaste områdena för EU-åtgärder enligt den europeiska säkerhetsstrategin. |
| --- | --- |

(12)

I sina slutsatser av den 21 november 2006 anförde rådet att reform av säkerhetssektorn i partnerländer är ett av de viktigaste områdena för EU-åtgärder enligt den europeiska säkerhetsstrategin.

| (13) | Tredjestaters deltagande i uppdraget bör överensstämma med de allmänna riktlinjer som har fastställts av Europeiska rådet. |
| --- | --- |

(13)

Tredjestaters deltagande i uppdraget bör överensstämma med de allmänna riktlinjer som har fastställts av Europeiska rådet.

| (14) | Ledningsstrukturen för uppdraget ska inte påverka uppdragschefens avtalsrättsliga ansvar gentemot kommissionen för genomförandet av uppdragets budget. |
| --- | --- |

(14)

Ledningsstrukturen för uppdraget ska inte påverka uppdragschefens avtalsrättsliga ansvar gentemot kommissionen för genomförandet av uppdragets budget.

| (15) | Den vaktkapacitet som inrättats vid rådets generalsekretariat bör aktiveras för uppdraget. |
| --- | --- |

(15)

Den vaktkapacitet som inrättats vid rådets generalsekretariat bör aktiveras för uppdraget.

| (16) | ESFP-uppdraget kommer att genomföras i en situation som kan komma att förvärras och inverka menligt på de mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) som anges i artikel 11 i fördraget. |
| --- | --- |

(16)

ESFP-uppdraget kommer att genomföras i en situation som kan komma att förvärras och inverka menligt på de mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) som anges i artikel 11 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppdrag

1.   Europeiska unionen (EU) upprättar härmed ett EU-uppdrag till stöd för reformen av säkerhetssektorn i Republiken Guinea-Bissau (nedan kallat ”EU SSR Guinea-Bissau” eller ”uppdraget”) vilket omfattar en förberedande fas som inleds den 26 februari 2008 och en genomförandefas som inleds senast den 1 maj 2008. Uppdraget ska ha en varaktighet på upp till 12 månader från förklaringen om initial operativ kapacitet.

2.   EU SSR Guinea-Bissau ska verka i enlighet med uppdragsbeskrivningen i artikel 2.

Artikel 2

Uppdragsbeskrivning

1.   EU SSR Guinea-Bissau ska ge råd och bistånd till de lokala myndigheterna vid reformen av säkerhetssektorn i Republiken Guinea-Bissau för att bidra till att skapa förutsättningar för genomförandet av den nationella strategin för reform av säkerhetssektorn, i nära samarbete med andra EU-aktörer och internationella och bilaterala aktörer samt för att underlätta givarengagemang i ett senare skede.

2.   Uppdragets särskilda mål ska vara

| — | att göra den nationella strategin för reform av säkerhetssektorn operativ genom att bistå vid utarbetande av detaljerade genomförandeplaner för minskning/omstrukturering av de väpnade styrkorna och säkerhetsstyrkorna, |
| --- | --- |

—

att göra den nationella strategin för reform av säkerhetssektorn operativ genom att bistå vid utarbetande av detaljerade genomförandeplaner för minskning/omstrukturering av de väpnade styrkorna och säkerhetsstyrkorna,

| — | att bistå vid utveckling och konkretisering av behoven av kapacitetsuppbyggnad, inklusive utbildning och utrustning, och på så sätt underlätta påföljande mobilisering av och engagemang från givare, och |
| --- | --- |

—

att bistå vid utveckling och konkretisering av behoven av kapacitetsuppbyggnad, inklusive utbildning och utrustning, och på så sätt underlätta påföljande mobilisering av och engagemang från givare, och

| — | att bedöma potentialen och risken för fortsatt ESFP-engagemang på medellång sikt till stöd för genomförandet av reformen av säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

—

att bedöma potentialen och risken för fortsatt ESFP-engagemang på medellång sikt till stöd för genomförandet av reformen av säkerhetssektorn.

Artikel 3

Uppdragets struktur

Uppdraget ska ha sitt säte i huvudstaden Bissau och ska omfatta

| a) | uppdragschefen och den ställföreträdande uppdragschefen, biträdda av en stödgrupp och en politisk rådgivare/protokoll- och pressinformationstjänsteman (POLAD/PPIO), |
| --- | --- |

a)

uppdragschefen och den ställföreträdande uppdragschefen, biträdda av en stödgrupp och en politisk rådgivare/protokoll- och pressinformationstjänsteman (POLAD/PPIO),

| b) | rådgivare med uppdrag att arbeta med






  — | armén, |
| --- | --- | --- |

b)

rådgivare med uppdrag att arbeta med

—

armén,

| — | marinen, |
| --- | --- |

—

marinen,

| — | flygvapnet, |
| --- | --- |

—

flygvapnet,

och på de väpnade styrkornas högkvarters nivå,

| c) | rådgivare med uppdrag att arbeta med






  — | kriminalpolisen, |
| --- | --- | --- |

c)

rådgivare med uppdrag att arbeta med

—

kriminalpolisen,

| — | det nationella Interpolkontoret, |
| --- | --- |

—

det nationella Interpolkontoret,

| — | åklagarmyndigheten, och |
| --- | --- |

—

åklagarmyndigheten, och

| — | ordningspolisen, |
| --- | --- |

—

ordningspolisen,

bland annat vad gäller upprättandet av ett nationalgarde,

samt

| d) | en rådgivare till sekretariatet för kommittén för teknisk samordning. |
| --- | --- |

d)

en rådgivare till sekretariatet för kommittén för teknisk samordning.

Artikel 4

Civil operationschef

1.   Direktören för den civila planerings- och ledningskapaciteten (CPCC) ska vara civil operationschef för EU SSR Guinea-Bissau.

2.   Den civila operationschefen ska, under politisk kontroll och strategisk ledning av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) samt under överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten, leda EU SSR Guinea-Bissau på strategisk nivå.

3.   Den civila operationschefen ska se till att rådets beslut och Kusps beslut genomförs på ett korrekt och effektivt sätt samt vid behov även ge instruktioner på strategisk nivå till uppdragschefen.

4.   Ledningen av all utstationerad personal ska fortfarande utövas fullt ut av de nationella myndigheterna i den utstationerande staten eller EU-institutionen. De nationella myndigheterna ska överföra den operativa ledningen (Opcon) av personal, grupper och enheter till den civila operationschefen.

5.   Den civila operationschefen ska ha det övergripande ansvaret för att säkerställa att EU:s aktsamhetsförfaranden fullgörs på ett korrekt sätt.

Artikel 5

Uppdragschef

1.   Uppdragschefen ska ansvara för och leda uppdraget inom insatsområdet.

2.   Uppdragschefen ska utöva operativ ledning (Opcon) av personal, grupper och enheter från de bidragande staterna på uppdrag av den civila operationschefen samt ha det administrativa och logistiska ansvaret, bland annat för tillgångar, resurser och information som ställs till uppdragets förfogande.

3.   Uppdragschefen ska ge instruktioner till all personal i uppdraget för ett effektivt genomförande på fältet av EU SSR Guinea-Bissau samt ansvara för samordningen och den dagliga förvaltningen i enlighet med instruktioner på strategisk nivå från den civila operationschefen.

4.   Uppdragschefen ska ansvara för genomförandet av uppdragets budget. I detta syfte ska uppdragschefen teckna ett avtal med kommissionen.

5.   Uppdragschefen ska ansvara för den disciplinära kontrollen av personalen. Disciplinära åtgärder mot utstationerad personal ska vidtas av den berörda nationella myndigheten eller EU-myndigheten.

6.   Uppdragschefen ska företräda EU SSR Guinea-Bissau i insatsområdet och se till att uppdragets närvaro synliggörs på lämpligt sätt.

7.   Uppdragschefen ska med bistånd av rådets generalsekretariat utarbeta operationsplanen för uppdraget (Oplan), vilken ska godkännas av rådet.

Artikel 6

Personal

1.   EU SSR Guinea-Bissau ska huvudsakligen bestå av personal utstationerad från medlemsstaterna eller EU-institutionerna. Varje medlemsstat eller EU-institution ska stå för kostnaderna för all personal som den stationerar ut, inbegripet kostnader för resor till och från platsen för utplaceringen, löner, sjukförsäkring och andra traktamenten än tillämpliga dagtraktamenten samt ersättning för påfrestande arbete och risker.

2.   Uppdraget ska rekrytera internationell civilpersonal och lokalanställda på kontraktsbasis, om de nödvändiga tjänsterna inte tillhandahålls av medlemsstaterna.

3.   All personal ska följa de uppdragsspecifika operativa minimisäkerhetsnormerna och uppdragets säkerhetsplan till stöd för EU:s policy för säkerhet på fältet. För skydd av de sekretessbelagda EU-uppgifter som personalen anförtros i sin tjänsteutövning, ska all personal tillämpa de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (1) (nedan kallat ”rådets säkerhetsbestämmelser”).

Artikel 7

Befälsordning

1.   EU SSR Guinea-Bissau ska, i egenskap av krishanteringsinsats, ha en enhetlig befälsordning.

2.   Kusp ska under rådets ansvar utöva den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av EU SSR Guinea-Bissau.

3.   Den civila operationschefen ska vara chef för EU SSR Guinea-Bissau på strategisk nivå under politisk kontroll och strategisk ledning av Kusp och överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten och ska i denna egenskap ge instruktioner, råd och tekniskt stöd till uppdragschefen. Den civil-militära cellen inom EU:s militära stab ska vara involverad i alla aspekter inom ramen för uppgifterna för och organisationen av EU:s militära stab.

4.   Den civila operationschefen ska rapportera till rådet genom generalsekreteraren/den höga representanten.

5.   Uppdragschefen ska utöva ledning och kontroll av EU SSR Guinea-Bissau inom insatsområdet och vara direkt ansvarig inför den civila operationschefen.

Artikel 8

Politisk kontroll och strategisk ledning

1.   Kusp ska på rådets ansvar utöva den politiska kontrollen över och strategiska ledningen av uppdraget. Rådet bemyndigar härmed Kusp att fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 25 i fördraget om Europeiska unionen.

Detta bemyndigande ska inbegripa befogenhet att utse uppdragschef på förslag av generalsekreteraren/den höge representanten och att ändra det operativa konceptet (Conops) och Oplan. Beslutsbefogenheter avseende uppdragets mål och avslutande ska ligga kvar hos rådet.

2.   Kusp ska regelbundet rapportera till rådet.

3.   Kusp ska regelbundet och vid behov erhålla rapporter från den civila operationschefen och uppdragschefen om frågor inom deras ansvarsområden.

Artikel 9

Finansiella bestämmelser

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna i samband med uppdraget ska vara 5 650 000 EUR.

2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med de gemenskapsregler och gemenskapsförfaranden som gäller för budgeten, med undantag för att eventuell förfinansiering inte längre ska vara gemenskapens egendom. Medborgare i tredjeländer ska tillåtas att lämna anbud.

3.   Uppdragschefen ska lämna fullständig rapport till kommissionen och övervakas av denna när det gäller de åtgärder som vidtas inom ramen för hans avtal.

4.   I de finansiella bestämmelserna ska de operativa kraven för uppdraget respekteras, inklusive kraven på utrustningskompatibilitet.

5.   Utgifterna i samband med uppdraget ska vara stödberättigande från och med den dag denna gemensamma åtgärd träder i kraft.

Artikel 10

Tredjestaters deltagande

1.   Utan att detta påverkar självständigheten i EU:s beslutsfattande eller dess gemensamma institutionella ram, kan tredjestater inbjudas att bidra till uppdraget, under förutsättning att de står för kostnaderna för den personal som de stationerar ut, inbegripet löner, allriskförsäkring, dagtraktamenten och kostnader för resor till och från Republiken Guinea-Bissau, samt att de på lämpligt sätt bidrar till uppdragets löpande kostnader.

2.   Tredjestater som bidrar till uppdraget ska i fråga om den dagliga ledningen av uppdraget ha samma rättigheter och skyldigheter som EU-medlemsstaterna.

3.   Rådet bemyndigar härmed Kusp att fatta relevanta beslut om godkännande av föreslagna bidrag och att inrätta en bidragande länders kommitté.

4.   De närmare villkoren för tredjestaters deltagande ska omfattas av avtal som ingåtts i enlighet med förfarandet i artikel 24 i fördraget. Generalsekreteraren/den höge representanten, som ska biträda ordförandeskapet, får på ordförandeskapets vägnar förhandla om dessa villkor. När EU och en tredjestat har ingått ett avtal om ramen för tredjestatens deltagande i EU:s krishanteringsinsatser, ska bestämmelserna i avtalet tillämpas i samband med uppdraget.

Artikel 11

Samordning

1.   I enlighet med artikel 3 andra stycket i fördraget ska rådet och kommissionen inom ramen för sina respektive befogenheter säkerställa att det råder samstämmighet mellan denna gemensamma åtgärd och gemenskapens relationer med omvärlden. Rådet och kommissionen ska samarbeta i detta syfte. Arrangemang för samordningen av EU:s verksamhet i Republiken Guinea-Bissau ska inrättas i såväl Bissau som Bryssel.

2.   Uppdragschefen ska också, utan att befälsordningen åsidosätts, agera i nära samordning med kommissionens delegation för att säkerställa samstämmighet i EU:s verksamhet till stöd för reformen av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau.

3.   Uppdragschefen ska nära samarbeta med det lokala ordförandeskapet för EU och andra EU-uppdragschefer, särskilt vad gäller EU:s deltagande i ledningskommittén för genomförandet av den nationella säkerhetsstrategin.

4.   Uppdragschefen ska samarbeta med övriga internationella aktörer i landet, särskilt Förenta nationerna, Ecowas och den internationella kontaktgruppen för Guinea-Bissau.

Artikel 12

Förmedling av sekretessbelagda uppgifter

1.   Generalsekreteraren/den höge representanten ska vara bemyndigad att i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser upp till nivån ”RESTREINT UE” till tredjestater som är associerade till denna gemensamma åtgärd förmedla sekretessbelagda EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till.

2.   Generalsekreteraren/den höge representanten ska vara bemyndigad att alltefter uppdragets operativa behov och i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser upp till nivån ”RESTREINT UE” till Förenta nationerna och Ecowas förmedla sekretessbelagda EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till. Lokala arrangemang ska utformas i detta syfte.

3.   I de fall då det föreligger ett bestämt och omedelbart operativt behov ska generalsekreteraren/den höge representanten vara bemyndigad att i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser upp till nivån ”RESTREINT UE” till värdstaten förmedla sekretessbelagda EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till. I alla övriga fall ska dessa uppgifter och handlingar förmedlas till värdstaten i enlighet med förfaranden som är lämpade för den nivå på vilken värdstaten samarbetar med EU.

4.   Generalsekreteraren/den höge representanten ska vara bemyndigad att till tredjestater som är associerade till denna gemensamma åtgärd förmedla sådana icke-sekretessbelagda EU-handlingar med anknytning till rådets överläggningar om operationen vilka omfattas av sekretess enligt artikel 6.1 i rådets arbetsordning (2).

Artikel 13

Status för EU SSR Guinea Bissau och dess personal

1.   Status för EU SSR Guinea-Bissau och dess personal, inbegripet eventuella privilegier, immunitet och andra garantier som krävs för att uppdraget ska kunna genomföras och fungera smidigt, ska fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 24 i fördraget. Generalsekreteraren/den höge representanten, som biträder ordförandeskapet, får på ordförandeskapets vägnar förhandla om sådana arrangemang.

2.   Den stat eller EU-institution som har utstationerat en medlem av personalen ska vara ansvarig för alla yrkanden i samband med utstationeringen som kommer från eller rör personen i fråga. Den berörda staten eller EU-institutionen ska vara ansvarig för att i förekommande fall väcka talan mot den utstationerade personen.

Artikel 14

Säkerhet

1.   Den civila operationschefen ska i samordning med rådets generalsekretariats säkerhetsavdelning leda uppdragschefens planering av säkerhetsåtgärder och se till att de genomförs på ett för EU SSR Guinea-Bissau korrekt och effektivt sätt i enlighet med artiklarna 4 och 7.

2.   Uppdragschefen ska ansvara för insatsens säkerhet och se till att minimisäkerhetskraven för uppdraget följs, i enlighet med EU:s säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför EU i en operativ insats enligt avdelning V i EU-fördraget samt därtill hörande dokument.

3.   Uppdragschefen ska biträdas av en säkerhetstjänsteman för uppdraget (MSO), som ska rapportera till uppdragschefen och även stå i nära funktionell förbindelse med rådets säkerhetsavdelning.

4.   EU SSR Guinea-Bissaus personal ska genomgå obligatorisk säkerhetsutbildning innan de inleder sitt uppdrag enligt operationsplanen. Personalen ska även regelbundet genomgå av säkerhetstjänstemannen anordnad fortutbildning i insatsområdet.

5.   Uppdragschefen ska säkerställa skydd för sekretessbelagda EU-uppgifter i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser.

Artikel 15

Vaktkapacitet

Vaktkapaciteten ska aktiveras för EU SSR Guinea-Bissau.

Artikel 16

Översyn av uppdraget

En översyn av uppdraget på grundval av en rapport från uppdragschefen och rådets generalsekretariat ska läggas fram för Kusp sex månader efter det att uppdragets genomförandefas har inletts.

Artikel 17

Ikraftträdande och varaktighet

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Den ska tillämpas till och med den 31 maj 2009.

Artikel 18

Offentliggörande

1.   Denna gemensamma åtgärd ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Kusps beslut enligt artikel 8.1 om utnämning av uppdragschef ska också offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel 12 februari 2008

På rådets vägnar

Ordförande

A. BAJUK

---

(1)  EGT L 101, 11.4.2001, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/438/EG av den 18 juni 2007 (EUT L 164, 26.6.2007, s. 24).

1

(2)  Beslut 2006/683/EG, Euratom (EUT L 285, 16.10.2006, s. 47). Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/881/EG, Euratom (EUT L 346, 29.12.2007, s. 17).

2

---

| 14.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/16

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2008/113/GUSP

av den 12 februari 2008

till stöd för det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen inom ramen för EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Den 8 december 2005 antog Förenta nationernas generalförsamling ett internationellt instrument för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen (nedan kallat ”det internationella spårningsinstrumentet”). |
| --- | --- |

(1)

Den 8 december 2005 antog Förenta nationernas generalförsamling ett internationellt instrument för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen (nedan kallat ”det internationella spårningsinstrumentet”).

| (2) | Den 15 och 16 december 2005 antog Europeiska rådet EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa (nedan kallad ”EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen”), i vilken det manas till stöd för antagandet av ett internationellt rättsligt bindande instrument om spårning och märkning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 och 16 december 2005 antog Europeiska rådet EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa (nedan kallad ”EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen”), i vilken det manas till stöd för antagandet av ett internationellt rättsligt bindande instrument om spårning och märkning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa.

| (3) | Genom att anta det internationella spårningsinstrumentet förband sig staterna att vidta ett antal åtgärder för att säkerställa en lämplig märkning och registerhållning av handeldvapen och lätta vapen och att förstärka samarbetet i samband med spårning av olagliga handeldvapen och lätta vapen. Staterna skulle särskilt se till att de kan genomföra spårning och svara på framställningar om spårning i enlighet med kraven i det internationella spårningsinstrumentet. I instrumentet förklaras det att staterna i tillämpliga fall kommer att samarbeta med Förenta nationerna för att stödja ett effektivt genomförande. |
| --- | --- |

(3)

Genom att anta det internationella spårningsinstrumentet förband sig staterna att vidta ett antal åtgärder för att säkerställa en lämplig märkning och registerhållning av handeldvapen och lätta vapen och att förstärka samarbetet i samband med spårning av olagliga handeldvapen och lätta vapen. Staterna skulle särskilt se till att de kan genomföra spårning och svara på framställningar om spårning i enlighet med kraven i det internationella spårningsinstrumentet. I instrumentet förklaras det att staterna i tillämpliga fall kommer att samarbeta med Förenta nationerna för att stödja ett effektivt genomförande.

| (4) | Den 6 december 2006 antog Förenta nationernas generalförsamling resolution 61/66 om ”Samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen” i vilken staterna uppmanades att genomföra det internationella spårningsinstrumentet vars genomförande kommer att diskuteras under det vartannat år återkommande mötet med staterna 2008. |
| --- | --- |

(4)

Den 6 december 2006 antog Förenta nationernas generalförsamling resolution 61/66 om ”Samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen” i vilken staterna uppmanades att genomföra det internationella spårningsinstrumentet vars genomförande kommer att diskuteras under det vartannat år återkommande mötet med staterna 2008.

| (5) | Denna gemensamma åtgärd bör genomföras i enlighet med det finansiella och administrativa ramavtal som Europeiska kommissionen har ingått med Förenta nationerna. |
| --- | --- |

(5)

Denna gemensamma åtgärd bör genomföras i enlighet med det finansiella och administrativa ramavtal som Europeiska kommissionen har ingått med Förenta nationerna.

| (6) | I enlighet med paragraferna 27, 29 och 30 i det internationella spårningsinstrumentet begär FN:s sekretariat (avdelningen för nedrustningsfrågor) finansiellt stöd för att stödja verksamhet vars syfte är att främja det internationella spårningsinstrumentet. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med paragraferna 27, 29 och 30 i det internationella spårningsinstrumentet begär FN:s sekretariat (avdelningen för nedrustningsfrågor) finansiellt stöd för att stödja verksamhet vars syfte är att främja det internationella spårningsinstrumentet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Europeiska unionen ska främja det internationella spårningsinstrumentet.

2.   För att uppnå det mål som avses i punkt 1 ska Europeiska unionen stödja ett projekt inom FN:s avdelning för nedrustningsfrågor (nedan kallad UN-ODA) för att främja det internationella spårningsinstrumentet under 2008, omfattande tre regionala workshoppar för att låta behöriga regeringstjänstemän och andra (bl.a. vid kontaktpunkter för handeldvapen och lätta vapen, brottsbekämpande myndigheter och nationella samordningsorgan samt parlamentariker) bekanta sig närmare med bestämmelserna i det internationella spårningsinstrumentet.

En projektbeskrivning återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Ordförandeskapet ska, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, ansvara för genomförandet av denna gemensamma åtgärd. Kommissionen ska medverka fullt ut.

2.   Det tekniska genomförandet av den verksamhet som uppkommer genom EU:s bidrag ska anförtros åt UN-ODA som ska utföra sina uppgifter under översyn av generalsekreteraren/den höge representanten som biträder ordförandeskapet. Generalsekreteraren/den höge representanten ska för detta ändamål träffa erforderliga överenskommelser med UN-ODA.

3.   Ordförandeskapet, generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen ska regelbundet hålla varandra informerade om genomförandet av denna gemensamma åtgärd, i enlighet med deras respektive behörighet.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna gemensamma åtgärd ska uppgå till 299 825 EUR, vilket ska finansieras via Europeiska unionens allmänna budget.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med gemenskapens budgetförfaranden och budgetregler för Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 2, vilka ska ha formen av gåvobistånd, förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med UN-ODA. Enligt finansieringsöverenskommelsen ska UN-ODA se till att EU:s bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att denna gemensamma åtgärd har trätt i kraft. Kommissionen ska informera rådet om alla svårigheter i samband med detta samt om den tidpunkt då finansieringsöverenskommelsen ingås.

Artikel 4

Ordförandeskapet ska, biträtt av rådets generalsekreterare/den höge representanten för Gusp, till rådet avge rapporter om genomförandet av denna gemensamma åtgärd grundade på rapporter från UN–ODA. Rapporterna ska ligga till grund för rådets utvärdering. Kommissionen ska medverka fullt ut. Den ska rapportera om de finansiella aspekterna av genomförandet av denna gemensamma åtgärd.

Artikel 5

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Den ska upphöra att gälla tolv månader efter ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3, eller sex månader efter dagen för dess antagande, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts inom den perioden.

Artikel 6

Denna gemensamma åtgärd ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 12 februari 2008.

På rådets vägnar

A. BAJUK

Ordförande

---

BILAGA

EU:s BIDRAG TILL FN:s PROJEKT TILL STÖD FÖRDET INTERNATIONELLA SPÅRNINGSINSTRUMENTET

1.   Inledning

FN:s sekretariat (avdelningen för nedrustningsfrågor) (nedan kallat UN-ODA) avser att under 2008 anordna en serie regionala och subregionala workshoppar för att låta behöriga regeringstjänstemän och andra (bl.a. vid kontaktpunkter för handeldvapen och lätta vapen, brottsbekämpande myndigheter och nationella samordningsorgan samt parlamentariker) bekanta sig närmare med bestämmelserna i det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen, antaget av Förenta nationernas generalförsamling den 8 december 2005 (nedan kallat det internationella spårningsinstrumentet).

2.   Projektbeskrivning

Workshopparna kommer att vara praktiskt inriktade, vara i två dagar och ge deltagarna information vars syfte är att förbättra deras förståelse av det internationella spårningsinstrumentet och dess relevans samt av vilken kapacitet, vilka färdigheter och resurser som kommer att behövas för att garantera ett genomförande av instrumentet på nationell nivå. Dessutom kommer ett syfte med workshopparna att vara att införa bedömningar av landsspecifika behov.

Avdelningen för konventionella vapen (CAB) vid UN-ODA har för avsikt att organisera och genomföra workshopparna i samarbete med avdelningens regionala nedrustningsavdelning, vilket inbegriper Förenta nationernas tre regionala nedrustningscentrum. Dessutom kommer UN-ODA att sträva efter att arbeta i partnerskap med intresserade regeringar, berörda regionala och/eller subregionala organisationer, internationella organisationer och organisationer inom det civila samhället med sakkunskap när det gäller spårning och märkning av handeldvapen och lätta vapen, bl.a. Bonns internationella centrum för omställning (Bicc), Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité (Grip) och Small Arms Survey (SAS). I nära samarbete med Interpol kommer även tekniska föredragningar att tillhandahållas i syfte att låta deltagarna bekanta sig med de tekniska hjälpmedel som står till buds och för att bistå personalen inom brottsbekämpande myndigheter vid identifiering och spårning av olagliga handeldvapen och lätta vapen.

2.1   Västafrika

Tänkbara platser för workshopparna i Västafrika är Bamako (Mali), Abuja (Nigeria), Libreville (Gabon) eller FN:s regionala centrum för fred och nedrustning i Lomé (Togo). Ett definitivt beslut om platsen för workshoppen kommer att fattas av UN-ODA i samråd med ordförandeskapet, med bistånd av generalsekreteraren/den höge representanten.

Medlemsstaterna i de subregionala organisationerna Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Centralafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Eccas) kan få delta i (1) workshoppen:

Ecowas: Benin, Burkina Faso, Kap Verde, Elfenbenskusten, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Liberia, Mali, Niger, Nigeria, Senegal, Sierra Leone och Togo. Eccas: Angola, Burundi, Demokratiska Republiken Kongo, Rwanda, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Tchad, Kongo, Gabon, Ekvatorialguinea samt São Tomé och Príncipe.

2.2   Asien

Workshoppen i Asien kommer att hållas i Seoul i Republiken Korea.

Följande länder kan få delta i workshoppen:

Afghanistan, Australien (2), Bangladesh, Kambodja, Kina, Indien, Indonesien, Japan (2), Kazakstan, Kirgizistan, Malaysia, Myanmar, Nepal, Pakistan, Papua Nya Guinea, Filippinerna, Solomonöarna, Sri Lanka, Tadzjikistan, Thailand, Östtimor, Turkmenistan, Uzbekistan och Vietnam.

2.3   Latinamerika och Västindien

Workshoppen i Latinamerika och Västindien kommer att hållas i Brasilien. Ett definitivt beslut om platsen för workshoppen kommer att fattas av UN-ODA i samråd med ordförandeskapet, med bistånd av generalsekreteraren/den höge representanten.

Följande länder kan få delta i workshoppen:

Argentina, Bahamas, Barbados, Bolivia, Brasilien, Chile, Colombia, Costa Rica, Dominikanska republiken, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Kuba, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Trinidad och Tobago, Uruguay och Venezuela.

3.   Projektens varaktighet

Projekten beräknas pågå under tolv månader.

4.   Mottagare

Mottagarna för seminarierna utgörs av stater i Afrika, Asien och Latinamerika, enligt ovanstående, vilka enligt UN-ODA behöver förbättra sin förståelse av de bestämmelser som fastställs i det internationella spårningsinstrumentet och fastställa den kapacitet, de färdigheter och de resurser som kommer att behövas för att garantera dess genomförande på nationell nivå.

Potentiella regionala och andra givare av tekniskt bistånd samt berörda internationella, regionala och subregionala organisationer kommer även att inbjudas att delta.

5.   Genomförandeorgan

I samband med sitt övergripande ansvar kommer UN–ODA att genomföra den tekniska verksamhet som följer av EU:s bidrag enligt bestämmelserna i denna gemensamma åtgärd under översyn av generalsekreteraren/den höge representanten som biträder ordförandeskapet.

6.   Uppskattad totalkostnad för projektet och EU:s ekonomiska bidrag

Projektet kommer att samfinansieras av EU och andra givare. EU:s bidrag kommer att täcka deltagande av företrädare för mottagarländerna och sakkunniga i workshopparna, med undantag av FN-personal, samt konferenskostnader. EU-bidraget kommer att med prioritet finansiera stödberättigande verksamhet när det gäller workshoppen i Afrika. Berörda regionala och subregionala organisationers utgifter kan också omfattas om de har ett direkt samband med deras deltagande i aktiviteter inom projekten. UN–ODA kommer att ansvara för övergripande samordning av bidrag från andra givare, som kommer att finansiera de övriga kostnaderna för projektet.

Den beräknade totala kostnaden för projektet är 798 800 US-dollar, varav EU:s bidrag kommer att uppgå till 299 825 EUR.

---

(1)  UN–ODA kommer att anordna en workshop för norra, östra och södra Afrika i december 2007.

(2)  Regeringarna i Australien och Japan kommer att svara för resekostnaderna för sina deltagare.

---