# Den Europæiske Unions C 336/2014

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 336 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang26. september 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 336

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang26. september 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 336/01 | Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009 | 1 |
| 2014/C 336/02 | Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012 | 2 |
| 2014/C 336/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7341 — MVD/Postcon/ADVO) (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 336/01

Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009

1

2014/C 336/02

Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012

2

2014/C 336/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7341 — MVD/Postcon/ADVO) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2014/C 336/04 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 24. juni 2014 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og om disses gennemsigtighed (CON/2014/49) | 5 |

III   Forberedende retsakter

Den Europæiske Centralbank

2014/C 336/04

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 24. juni 2014 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og om disses gennemsigtighed (CON/2014/49)

5

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 336/05 | Euroens vekselkurs | 20 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2014/C 336/06 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 21 |
| 2014/C 336/07 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 21 |
| 2014/C 336/08 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 22 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 336/05

Euroens vekselkurs

20

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2014/C 336/06

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

21

2014/C 336/07

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

21

2014/C 336/08

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

22

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 336/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 23 |
| 2014/C 336/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 27 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2014/C 336/09

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

23

2014/C 336/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/1

---

Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009

(2014/C 336/01)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009, der blev offentliggjort i
  Den Europæiske Unions Tidende L 254 af 26. september 2009, blev der åbnet et toldkontingent for import af sukker med oprindelse i Australien.

Ifølge artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009 skal overgangen til fri omsætning af de produkter, der importeres under kontingentet, ske mod forelæggelse af et oprindelsescertifikat.

Følgende myndighed er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater i henhold til forordningen.

| NSW Business Chamber Ltd t/a Australian Business Chamber |
| --- |
| 375 Wickham Terrace, |
| Spring Hill QLD 4000 |
| AUSTRALIA |
| Telefon +61 738422294 |
| Mobil +61 418750679 |
| Fax +61 730133422 |
| Email: exportsdocs.qld@australianbusiness.com.au |

NSW Business Chamber Ltd t/a Australian Business Chamber

375 Wickham Terrace,

Spring Hill QLD 4000

AUSTRALIA

Telefon +61 738422294

Mobil +61 418750679

Fax +61 730133422

Email: exportsdocs.qld@australianbusiness.com.au

---

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/2

---

Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012

(2014/C 336/02)

Rådets forordning (EF) nr. 617/2009 af 13. juli 2009 om åbning af et autonomt toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (1) blev ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 464/2012 af 22. maj 2012 (2).

Kommissionens forordning (EF) nr. 620/2009 af 13. juli 2009 om forvaltning af et toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (3) blev ophævet ved og erstattet af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012 af 7. juni 2012 om fastlæggelse af regler for forvaltningen af toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet (4).

I artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012 er det fastsat, at overgangen til fri omsætning af de produkter, der importeres under kontingentet med løbenummer 09.2202, som har erstattet kontingentet med løbenummer 09.4449, som er omfattet af forordning (EF) nr. 620/2009, skal ske mod forelæggelse af ægthedscertifikat.

Følgende udstedende myndigheder er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012:

| Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government |
| --- |
| 18 Marcus Clarke Street |
| Canberra City ACT 2601 |
| AUSTRALIA |
| Kontaktorgan: Biosecurity Service Group |
| Greg READ, Executive Manager |
| Tlf. +61 262723594 |
| E-mail: pr@aqis.gov.au |

Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government

18 Marcus Clarke Street

Canberra City ACT 2601

AUSTRALIA

Kontaktorgan: Biosecurity Service Group

Greg READ, Executive Manager

Tlf. +61 262723594

E-mail: pr@aqis.gov.au

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington, D.C. 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Internet: http://www.fsis.usda.gov |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington, D.C. 20250

UNITED STATES OF AMERICA

Internet: http://www.fsis.usda.gov

| Canadian Food Inspection Agency (CFIA) |
| --- |
| 1400 Merivale Road |
| Ottawa, Ontario |
| K1A 0Y9 |
| CANADA |
| E-mail: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca |
| Internet: http://www.inspection.gc.ca |

Canadian Food Inspection Agency (CFIA)

1400 Merivale Road

Ottawa, Ontario

K1A 0Y9

CANADA

E-mail: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca

Internet: http://www.inspection.gc.ca

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tlf. +64 48940100 |
| Fax +64 48940720 |
| E-mail: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tlf. +64 48940100

Fax +64 48940720

E-mail: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

| Dirección General de Servicios Ganaderos |
| --- |
| División Industria Animal |
| Constituyente 1476, Piso 2 |
| Montevideo |
| URUGUAY |
| Tlf. +598 24126369 |
| Fax +598 24126304 |
| E-mail: digesega@mgap.gub.uy |
| Internet: http://www.mgap.gub.uy/DGSG |

Dirección General de Servicios Ganaderos

División Industria Animal

Constituyente 1476, Piso 2

Montevideo

URUGUAY

Tlf. +598 24126369

Fax +598 24126304

E-mail: digesega@mgap.gub.uy

Internet: http://www.mgap.gub.uy/DGSG

| Ministerio de Economía y Finanzas Públicas |
| --- |
| Unidad de coordinación y evaluación de subsidios al consumo interno (UCESCI) |
| Hipólito Yrigoyen no 250, |
| Buenos Aires |
| ARGENTINA |
| Tlf. +54 1143495000 |
| E-mail: ucesci@ucesci.gob.ar |
| Internet: www.mecon.gob.ar |

Ministerio de Economía y Finanzas Públicas

Unidad de coordinación y evaluación de subsidios al consumo interno (UCESCI)

Hipólito Yrigoyen no 250,

Buenos Aires

ARGENTINA

Tlf. +54 1143495000

E-mail: ucesci@ucesci.gob.ar

Internet: www.mecon.gob.ar

---

(1)  EUT L 182 af 15.7.2009, s. 1.

(2)  EUT L 149 af 8.6.2012, s. 1.

(3)  EUT L 182 af 15.7.2009, s. 25.

(4)  EUT L 148 af 8.6.2012, s. 9.

---

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/4

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7341 — MVD/Postcon/ADVO)

(EØS-relevant tekst)

(2014/C 336/03)

Den 19. september 2014 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32014M7341. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32014M7341. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

Den Europæiske Centralbank

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/5

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 24. juni 2014

om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og om disses gennemsigtighed

(CON/2014/49)

(2014/C 336/04)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 18. marts 2014 og 27. marts 2014 en anmodning fra henholdsvis Europa-Parlamentet og Rådet om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og om disses gennemsigtighed (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser, som vedrører Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB's) bidrag til en smidig gennemførelse af politikkerne vedrørende det finansielle systems stabilitet, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 5. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1.   Generelle bemærkninger

ECB glæder sig som helhed over forordningsforslaget, som har til formål at øge sikkerheden og gennemsigtigheden på de finansielle markeder i overensstemmelse med de anbefalinger, som Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB) har udstedt, og som blev godkendt af G-20 lederne i september 2013 (2). Med forordningsforslaget indføres der foranstaltninger på tre områder: 1) oplysninger om transaktioner skal indberettes til transaktionsregistre, og de kompetente myndigheder og relevante organer i EU skal have direkte og øjeblikkelig adgang til disse oplysninger for at gøre det lettere at overvåge opbygningen af systemiske risici i tilknytning til brugen af værdipapirfinansieringstransaktioner, som henset til forordningsforslaget omfatter genkøbstransaktioner, udlån og lån af værdipapirer eller råvarer og andre transaktioner, der har en tilsvarende økonomisk virkning, og som indebærer lignende risici, navnlig buy/sell-back-forretninger og sell/buy-back-forretninger, 2) oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktionerne skal videregives til de investorer, hvis aktiver indgår i disse transaktioner eller andre finansieringsstrukturer, der har tilsvarende økonomiske virkninger som værdipapirfinansieringstransaktioner, og 3) der skal være kontraktmæssig gennemsigtighed i frempantsætningsaktiviteter. ECB mener, at de nye ensartede regler om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og disses gennemsigtighed samt bestemmelserne om frempantsætning kan komme til at spille en vigtig rolle i bestræbelserne på at styrke den finansielle stabilitet i EU. Desuden bør forordningsforslaget tage hensyn til arbejdet som dataekspertgruppen for markederne for værdipapirfinansieringstransaktioner under Rådet for Finansiel Stabilitet har foretaget. Gruppen blev oprettet med henblik på at udarbejde anbefalinger om indsamling og aggregering af data på globalt plan i overensstemmelse med Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger, og den vil udarbejde forslag til standarder og processer inden udgangen af 2014 (3). Endvidere fremsætter ECB følgende specifikke bemærkninger.

2.   Specifikke bemærkninger

2.1.   Undtagelse af centralbanktransaktioner fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne

Den foreslåede ramme for indberetning og gennemsigtighed omfatter ikke en undtagelse for transaktioner, hvor en centralbank i ESCB er modpart (4).

ECB bemærker i den forbindelse, at indberetning og gennemsigtighed af transaktioner, der udføres af centralbankerne som led i deres respektive lovbestemte mål og opgaver, ikke vil give mere gennemsigtighed på markedet, men at disse operationers effektivitet, navnlig for så vidt angår pengepolitiske operationer eller valutatransaktioner, og følgelig centralbankernes udførelse af disse opgaver, som bygger på rettidighed og fortrolighed, vil kunne blive bragt i alvorlig fare ved indberetning eller gennemsigtighed af oplysninger om sådanne transaktioner.

At kræve, at modparterne til transaktioner, som et medlem af ESCB er part i, skal indberette alle oplysninger herom til transaktionsregistrene, kan være i strid med ECB's og de nationale centralbankers fortrolighedsforskrifter og være uforeneligt med formålet med de immuniteter, som ECB er tildelt i henhold til traktaten, navnlig ukrænkeligheden af ECB's arkiver og officielle meddelelser (5). Af disse grunde bør værdipapirfinansieringstransaktioner, hvor en centralbank i ESCB er modpart, undtages fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne.

ECB henstiller kraftigt, at der indføjes en transaktionsbaseret undtagelse i forordningsforslaget (6). Indføjes der ikke en sådan undtagelse, vil det svare til, at ESCB selv pålægges sådanne indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelser.

2.2.   Præcisering af Kommissionens beføjelser til at ændre listen af undtagelser

Endvidere er det nødvendigt at præcisere forordningsforslagets artikel 2, stk. 3, som giver Kommissionen beføjelse til at ændre listen af undtagelser i henhold til artikel 2, stk. 2, ved en delegeret retsakt. ECB mener, at artikel 2, stk. 3, bør indeholde en direkte henvisning til muligheden for at udvide listen af undtagelser til at omfatte centralbanker i tredjelande (7).

2.3.   Frempantsætning

I forordningsforslaget forstås der ved ordet frempantsætning »en modtagende modparts anvendelse af modtagne finansielle instrumenter som sikkerhed i vedkommendes eget navn og for egen regning eller for en anden modparts regning« (8). I henhold til forordningsforslaget har en modpart, der modtager finansielle instrumenter som sikkerhed, kun ret til at frempantsætte disse, såfremt den modpart, der stiller sikkerheden, på forhånd har givet sit udtrykkelige samtykke, og sikkerheden er blevet overført til en konto, der tilhører den modtagende modpart (9).

ECB glæder sig over indberetningsforpligtelsen for værdipapirfinansieringstransaktioner i henhold til artikel 4, herunder forpligtelsen til at indberette oplysninger om den stillede sikkerhed, navnlig hvis den kan frempantsættes, eller hvis den er blevet frempantsat. Endvidere hilser ECB kravene i forordningsforslagets artikel 15 om kontraktmæssig gennemsigtighed velkommen. For at sikre konsekvens foreslår ECB dog at bringe terminologien i forordningsforslaget i overensstemmelse med FSB's anbefalinger (10), i det omfang det er muligt, og således anvende begrebet »genanvendelse« i stedet for »frempantsætning«, som bedre afspejler den lange række af transaktioner, der er omfattet af forordningsforslaget, og som vil give retssikkerhed for markedsdeltagerne. ECB fremsætter derfor et ændringsforslag til denne ordlyd (11).

Hvad angår kravene til den kontraktmæssige gennemsigtighed, sondrer forordningsforslaget ikke mellem finansiel sikkerhed, der er overført i henhold til en »aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret«, og finansiel sikkerhed, der er stillet i henhold til en »aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af pantsætning« som omhandlet i direktiv 2002/47/EF (12). Under en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret overdrager en sikkerhedsstiller fuld ejendomsret eller fuld adkomst til den finansielle sikkerhed til en sikkerhedshaver. Under en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af pantsætning stiller en sikkerhedsstiller derimod finansiel sikkerhed som pant til eller til fordel for en sikkerhedshaver, hvor sikkerhedsstilleren bevarer den fulde eller kvalificerede ejendomsret eller fulde adkomst til den finansielle sikkerhed, når panteretten er etableret. Set ud fra et ønske om finansiel stabilitet bør forordningsforslagets vidtrækkende anvendelsesområde principielt hilses velkommen. Men under hensyn til bestemmelserne i direktiv 2002/47/EF bør en sikkerhedshaver ikke hindres i at opnå fuld ejendomsret eller fuld adkomst til den finansielle sikkerhed, når der er indgået en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret. Den modtagende modpart bør have pligt til at overholde de øvrige krav i forordningsforslagets artikel 15, men det bør præciseres, at der ved indgåelse af en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret allerede foreligger et samtykke til genanvendelse, og at en tilsidesættelse af kravene i artikel 15 ikke påvirker gyldigheden af eller muligheden for at håndhæve værdipapirfinansieringstransaktionen, og at den modtagende modpart kun kan pålægges administrative sanktioner i henhold til forordningsforslaget. ECB fremsætter derfor et ændringsforslag til denne ordlyd (13).

ECB bemærker, at forordningsforslaget kun fokuserer på at indføre indberetnings- og gennemsigtighedskrav. Den seneste finansielle krise har imidlertid vist, at praksissen med genanvendelse og frempantsætning af kundeaktiver kan medføre betydelige risici for den finansielle stabilitet, idet det kan øge risikoen for afsmitning, hvilket kan føre til opbygning af en uforholdsmæssig stor gearing i det finansielle system og øge risikoen for stormløb på de enkelte institutter. Det bemærkes i den forbindelse, at Rådet for Finansiel Stabilitet har udstedt anbefalinger på internationalt plan for at indføre begrænsninger med hensyn til: 1) frempantsætning af kundeaktiver til finansiering af formidlerens ydelser, der præsteres for egen regning, og 2) de enheder, der har lov til at foretage frempantsætning af kundeaktiver (14). Derudover kan det være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger i EU. ECB mener derfor, at det er vigtigt, at Kommissionen vurderer behovet for yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger, som går ud over de foreslåede indberetnings- og gennemsigtighedskrav, herunder kvantitative begrænsninger for genanvendelse og frempantsætning af kundeaktiver, som kunne gennemføres i en fremtidig retsakt. Der bør foretages en grundig cost-benefit-analyse for at sikre, at sådanne kvantitative begrænsninger ikke har en negativ indvirkning på værdipapirfinansieringsmarkederne.

2.4.   Reglerne for indberetning af data om værdipapirfinansieringstransaktioner

For at kunne udføre ESCB-opgaver og overvåge de finansielle markeder og de finansielle aktiviteter i euroområdet og EU som helhed er det nødvendigt, at ECB, med bistand fra de nationale centralbanker, indsamler statistiske oplysninger af høj kvalitet (15). De oplysninger om transaktioner, som i henhold til forordningsforslaget indberettes til transaktionsregistrene, og under visse omstændigheder til Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), er af afgørende betydning for, at ESCB kan udføre sine opgaver: 1) at bidrage til det finansielle systems stabilitet i overensstemmelse med traktatens artikel 127, stk. 5, ved at overvåge opbygningen af systemiske risici i forbindelse med værdipapirfinansieringstransaktioner, 2) at gennemføre pengepolitikken, 3) at analysere den pengepolitiske transmissionsmekanisme, 4) at føre tilsyn med infrastrukturerne på de finansielle markeder (16) og 5) at yde analytisk og statistisk støtte til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1096/2010 (17).

Af disse grunde, og for at minimere indberetningsbyrden for de finansielle markedsdeltagere, bør oplysningerne om de specifikke typer af værdipapirfinansieringstransaktioner, der skal indberettes, samt formatet og hyppigheden af disse indberetninger, fremme brugen af sådanne oplysninger til udførelsen af ESCB's opgaver. ECB hilser muligheden for at samarbejde tæt med ESMA om udarbejdelsen af et udkast til tekniske standarder velkommen og er parat til at støtte ESMA i dennes opgaver.

Endvidere henstiller ECB, at oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktioner indberettes, bearbejdes og gøres tilgængelige for ESCB i den højest mulige granularitet og i en fuldt standardiseret form. Hvad angår de dataposter, der skal indberettes, henstiller ECB, at der i de tekniske standarder, der vil blive udarbejdet i henhold til forordningsforslagets artikel 4, stk. 7, stilles krav om, at der indberettes oplysninger om de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed samt om sikkerhedsstillelsens nominelle beløb, valuta, type, kvalitet og værdi. Dette vil bidrage til at fastslå, hvilke aktiver der kan frempantsættes eller er blevet frempantsat, og vil fremme automatiske procedurer til opgørelse af sådanne oplysninger. De tekniske standarder bør også tillade indberetning af de enkelte aktiver, som er omfattet af udlån og lån af værdipapirer eller råvarer. De enkelte aktiver bør også indberettes i tilfælde, hvor der stilles sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer, f.eks. på porteføljebasis eller gennem tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse (18). De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer og deres dynamiske karakter, navnlig hvor sammensætningen af puljen ændres hyppigt. Måden, hvorpå de enkelte aktiver skal indberettes, bør ændres tilsvarende. En måde at gøre det lettere at indberette trepartsgenkøbstransaktioner på kunne f.eks. være at tillade indberetning af de enkelte aktiver som aktivpuljen, der er stillet som sikkerhed for transaktionerne, var sammensat af ved forretningsdagens ophør. Indberetning via de relevante finansielle markeders infrastrukturer kan gøre det lettere at foretage den tekniske indberetning (herunder af oplysninger om de enkelte aktiver, der er stillet som sikkerhed) og vil være i overensstemmelse med forordningsforslagets artikel 4, stk. 1, hvorefter en modpart kan overlade det til en anden at indberette oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktioner.

Endvidere foreslår ECB, at der i de tekniske standarder stilles krav om, at modparter skal indberette en række tillægsposter for at fremme en mere omfattende overvågning af den finansielle stabilitet og for at fremme udførelsen af ESCB's ovennævnte opgaver, under hensyntagen til bl.a. den internationale udvikling, såsom Rådet for Finansiel Stabilitets igangværende arbejde.

I henhold til forordningsforslaget skal oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktioner indberettes senest den første arbejdsdag efter transaktionens indgåelse, ændring eller ophævelse. For at sikre datakvalitet og for at sikre, at alle oplysninger er korrekte og fuldstændige, henstiller ECB, at det undersøges, hvorvidt modparter bør pålægges et krav om at foretage en yderligere, mindre hyppig indberetning af alle transaktioner, som endnu ikke er afviklet. Et sådant yderligere krav om indberetning har til formål at afbøde, at der, over tid, sker en akkumulering af fejl i de indberettede oplysninger om værdipapirfinansieringstransaktioner og vil være i overensstemmelse med Rådet for Finansiel Stabilitets anbefaling om at indsamle regelmæssige øjebliksbilleder af udestående saldi (19).

ECB henstiller kraftigt, at der i de tekniske standarder i henhold til forordningsforslaget stilles krav om, at de indberettede data omfatter hensigtsmæssige identifikatorer ved at anvende aktuelle og fremtidige internationalt anerkendte standarder. ESMA bør gøre det obligatorisk for alle modparter, som er omfattet af forordningsforslaget, at anvende sådanne identifikatorer, navnlig det internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN), den globale ID-kode til identifikation af juridiske enheder (LEI) og en unik handelsidentifikator (20).

For det første bør der ved indberetning af ikke-kontant sikkerhed henvises til ISIN-nummeret, som alle værdipapirer får, og som er en unik identifikation af den enkelte værdipapiremission.

For det andet bør alle parter i en finansiel transaktion identificeres ved en unik kode for at sikre konsekvens og for at tilvejebringe et hensigtsmæssigt værktøj til indsamling af data. Af den grund støtter ECB brugen af det globale LEI-system, som er godkendt af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) og ESMA (21), på en måde, som er kompatibel med Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger (22). Selv om det globale LEI-system endnu ikke er fuldt operationelt, bør forordningsforslagets artikel 4, stk. 8, henvise til behovet for at anvende LEI-koderne i de tekniske standarder, navnlig i lyset af brugen af midlertidige LEI-koder under det midlertidige globale LEI-system, som er i drift nu (23). Brugen af LEI-systemet eller det midlertidige LEI-system vil gøre det lettere at indsamle og aggregere data på globalt plan, navnlig med hensyn til at korrigere for internationale transaktioner, der medregnes dobbelt, fordi de indberettes i forskellige jurisdiktioner.

For det tredje henstiller ECB kraftigt, at ESMA, i mangel af en aftalt ramme på internationalt plan, udvikler en unik handelsidentifikator på europæisk plan. Dette er særligt vigtigt for at kunne sammenholde oplysninger om den samme transaktion, som indberettes af to eller flere modparter, samtidig med at det er en nødvendig forudsætning for at kunne sikre integriteten af de oplysninger, der indberettes af en modpart, f.eks. for at undgå huller og dobbelt medregning.

Det er også vigtigt at sikre, at ESCB har passende adgang til fuldstændige, fuldt ud standardiserede og granulære oplysninger, som er indsamlet af transaktionsregistre i formater, der fremmer udførelsen af ESCB's opgaver (24). Hvis ESMA finder det nødvendigt og hensigtsmæssigt, bør den have mulighed for at lade udkastet til tekniske standarder omfatte procedurer for, at transaktionsregistrene kan verificere fuldstændigheden og korrektheden af de data, der indberettes til dem, navnlig hvor transaktionsregistret opdager, at der mangler oplysninger, eller at de er ufuldstændige eller inkonsekvente (25). Dette berører ikke de kompetente myndigheders beføjelse til at pålægge modparter administrative sanktioner og foranstaltninger i overensstemmelse med forordningsforslagets kapitel VIII.

Efter vedtagelsen af de tekniske standarder i overensstemmelse med proceduren i forordning (EU) nr. 1095/2010 (26) er det vigtigt, at de opdateres regelmæssigt for at sikre, at de i tilstrækkelig grad afspejler markedsudviklingen, at de styrker den lovgivningsmæssige ramme, og at de giver det fælles europæiske regelsæt fuld virkning.

Det kan også være nødvendigt at bringe tekniske standarder, som er vedtaget i henhold til anden EU-lovgivning om finansielle tjenester, som f.eks. forordning (EU) nr. 648/2012, i overensstemmelse med de tekniske standarder, som vedtages i henhold til forordningsforslaget. Dette vil bidrage til at mindske indberetningsbyrden for modparter, samtidig med at det sikrer, at indberetningerne effektivt indeholder de oplysninger, der kræves i henhold til forordningsforslagets artikel 4. En sådan tilpasning har til formål at sikre, at der kan foretages en omfattende overvågning af værdipapirfinansieringstransaktioner, navnlig af ensartetheden og formatet af de indberettede oplysninger om værdipapirfinansieringstransaktioner i overensstemmelse med forordningsforslagets artikel 4, stk. 6.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. juni 2014.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  KOM(2014) 40 endelig.

1

(2)  Jf. »Strengthening Oversight and Regulation of Shadow Banking: Policy Framework for Addressing Shadow Banking Risks in Securities Lending and Repos« (herefter »FSB's anbefalinger«), af 29. august 2013, som findes på Rådet for Finansiel Stabilitets websted http://www.financialstabilityboard.org/

2

(3)  Jf. anbefaling 2 og 3 i FSB's anbefalinger.

3

(4)  Forordningsforslagets artikel 2, stk. 2, fastsætter kun en subjektiv undtagelse for medlemmerne af ESCB, andre af medlemsstaternes nationale organer med lignende funktioner, andre offentlige organer i EU, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri, og Den Internationale Betalingsbank. Modparterne til centralbankerne i ESCB's transaktioner er ikke klart undtaget fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne i henhold til forordningsforslagets artikel 4, 13, 14 og 15.

4

(5)  Jf. traktatens artikel 343 og artikel 39 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) samt artikel 2, 5 og 22 i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter.

5

(6)  Jf. ændringsforslag 7 i bilaget til denne udtalelse. Jf. punkt 7.2 i udtalelse CON/2012/21 og artikel 1, stk. 6-8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84). Alle ECB's udtalelser findes på ECB's websted www.ecb.europa.eu

6

(7)  Jf. ændringsforslag 8 i bilaget til denne udtalelse. Denne præcisering vil være i overensstemmelse med artikel 1, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) og artikel 1, stk. 9, i forordning (EU) nr. 600/2014.

7

(8)  Forordningsforslagets artikel 3, stk. 7.

8

(9)  Forordningsforslagets artikel 15.

9

(10)  Jf. anbefaling 7 i FSB's anbefalinger.

10

(11)  Jf. ændringsforslag 10 i bilaget til denne udtalelse. Jf. også ændringsforslag 2 til 6 samt 11 og 16.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43).

12

(13)  Jf. ændringsforslag 10 og 19 i bilaget til denne udtalelse.

13

(14)  Jf. anbefaling 7 i FSB's anbefalinger.

14

(15)  Jf. artikel 5 i ESCB-statutten.

15

(16)  Jf. udtalelse CON/2011/1.

16

(17)  Rådets forordning (EU) nr. 1096/2010 af 17. november 2010 om overdragelse til Den Europæiske Centralbank af specifikke opgaver i relation til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis funktionsmåde (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 162)

17

(18)  Jf. ændringsforslag 11 i bilaget til denne udtalelse.

18

(19)  Jf. anbefaling 2 i FSB's anbefalinger.

19

(20)  Jf. ændringsforslag 12 i bilaget til denne udtalelse.

20

(21)  Jf. EBA-henstilling om brugen af Legal Entity Identifier (LEI) (EBA/REC/2014/01) af 29. januar 2014, som findes på EBA's websted http://www.eba.europa.eu/, og ESMA Questions and Answers, dokumentet »Implementation of the Regulation (EU) No 648/2012 on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR)« (ESMA/2013/1527) af 22. oktober 2013, s. 45, som findes på ESMA's websted http://www.esma.europa.eu/

21

(22)  Jf. »A Global Legal Entity Identifier for Financial Markets« af 8. juni 2012, som findes på Rådet for Finansiel Stabilitets websted http://www.financialstabilityboard.org/

22

(23)  Jf. »LEI Regulatory Oversight Committee (ROC): 1st progress note on the Global LEI Initiative« af 8. marts 2013, som findes på LEI ROC's websted http://www.leiroc.org/. Det midlertidige globale LEI-system blev indført i januar 2013, hvor LEI ROC accepterede enhver midlertidig LEI-kode udstedt af en midlertidig LOU (Local Operating Unit) som globalt kompatibel.

23

(24)  Jf. ændringsforslag 15 i bilaget til denne udtalelse.

24

(25)  Jf. ændringsforslag 13 i bilaget til denne udtalelse.

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

26

---

BILAG

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Kommissionen | Ændringer foreslået af ECB (1) |
| --- | --- |
| Ændringsforslag 1 |
| Betragtning 9 |
| »Oplysninger om de iboende risici på markederne for værdipapirfinansieringstransaktioner vil således blive centralt lagret og være let og direkte tilgængelige for bl.a. Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), de relevante kompetente myndigheder, Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de relevante centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), herunder Den Europæiske Centralbank (ECB), med henblik på identificering og overvågning af risici for den finansielle stabilitet som følge af skyggebankaktiviteter foretaget af regulerede og ikke-regulerede enheder. ESMA bør tage hensyn til de gældende standarder, der er fastsat ved artikel 9 i forordning (EU) nr. 648/2012, og som vedrører reguleringen af transaktionsregistre i forbindelse med derivataftaler, og videreudviklingen af disse, når ESMA udarbejder eller stiller forslag om at revidere de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i denne forordning, og sigte på at sikre, at de relevante kompetente myndigheder, ESRB og de relevante centralbanker i ESCB, herunder ECB, har direkte og øjeblikkelig adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver.« | »Oplysninger om de iboende risici på markederne for værdipapirfinansieringstransaktioner vil således blive centralt lagret og være let og direkte tilgængelige for bl.a. Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), de relevante kompetente myndigheder, Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de relevante centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), herunder Den Europæiske Centralbank (ECB), med henblik på identificering og overvågning af risici for den finansielle stabilitet som følge af skyggebankaktiviteter foretaget af regulerede og ikke-regulerede enheder. ESMA bør tage hensyn til de gældende standarder, der er fastsat ved artikel 9 i forordning (EU) nr. 648/2012, og som vedrører reguleringen af transaktionsregistre i forbindelse med derivataftaler, og videreudviklingen af disse, når ESMA udarbejder eller stiller forslag om at revidere de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i denne forordning, og sigte på at sikre, at de relevante kompetente myndigheder, ESRB og de relevante centralbanker i ESCB, herunder ECB, har direkte og øjeblikkelig adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver, herunder definere og gennemføre pengepolitikken samt føre tilsyn med infrastrukturerne på de finansielle markeder.« |
| Begrundelse


  De oplysninger om transaktioner, som indberettes til transaktionsregistrene, og under visse omstændigheder til ESMA, er af afgørende betydning for, at ESCB kan udføre sine opgaver. Brugen af oplysningerne til dette formål bør afspejles i forordningsforslagets ordlyd. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse. |
| Ændringsforslag 2 |
| Betragtning 17 |
| »Frempantsætning skaber likviditet og gør det muligt for modparter at begrænse finansieringsomkostningerne. Frempantsætning skaber imidlertid komplekse sikkerhedskæder mellem traditionelle bankaktiviteter og skyggebankaktiviteter, hvilket medfører risici for den finansielle stabilitet. Den manglende gennemsigtighed vedrørende det omfang, i hvilket finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed, er blevet frempantsat, og de dertil knyttede risici i tilfælde af konkurs kan undergrave tilliden til modparter og forøge risiciene for den finansielle stabilitet.« | »Frempantsætning
  Genanvendelse skaber likviditet og gør det muligt for modparter at begrænse finansieringsomkostningerne. Frempantsætning
  Genanvendelse skaber imidlertid komplekse sikkerhedskæder mellem traditionelle bankaktiviteter og skyggebankaktiviteter, hvilket medfører risici for den finansielle stabilitet. Den manglende gennemsigtighed vedrørende det omfang, i hvilket finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed, er blevet frempantsat
  genanvendt, og de dertil knyttede risici i tilfælde af konkurs kan undergrave tilliden til modparter og forøge risiciene for den finansielle stabilitet.« |
| Begrundelse


  Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse. |
| Ændringsforslag 3 |
| Betragtning 18 |
| »I denne forordning fastsættes der bestemmelser om information til modparter om frempantsætning; disse bestemmelser berører ikke anvendelsen af sektorbestemte bestemmelser, der er tilpasset bestemte aktører, strukturer og situationer. Bestemmelserne om frempantsætning i denne forordning bør derfor f.eks. kun anvendes på fonde og depoter, hvis der ikke i de lovgivningsmæssige rammer for investeringsfonde, i det omfang disse udgør en lex specialis og har forrang frem for bestemmelserne i denne forordning, findes strengere bestemmelser om genanvendelse. Denne forordning bør navnlig ikke berøre eventuelle bestemmelser, der begrænser modparters mulighed for at anvende frempantsætning af finansielle instrumenter, der stilles som sikkerhed af modparter eller andre personer end modparter.« | »I denne forordning fastsættes der bestemmelser om information til modparter om frempantsætning
  genanvendelse; disse bestemmelser berører ikke anvendelsen af sektorbestemte bestemmelser, der er tilpasset bestemte aktører, strukturer og situationer. Bestemmelserne om frempantsætning
  genanvendelse i denne forordning bør derfor f.eks. kun anvendes på fonde og depoter, hvis der ikke i de lovgivningsmæssige rammer for investeringsfonde, i det omfang disse udgør en lex specialis og har forrang frem for bestemmelserne i denne forordning, findes strengere bestemmelser om genanvendelse. Denne forordning bør navnlig ikke berøre eventuelle bestemmelser, der begrænser modparters mulighed for at anvende frempantsætning
  genanvendelse af finansielle instrumenter, der stilles som sikkerhed af modparter eller andre personer end modparter. Definitionen af begrebet »genanvendelse« i denne forordning har til formål at skabe konsekvens i forhold til Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger. Definitionen af genanvendelse omfatter begrebet frempantsætning i henhold til Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger, uden at det berører behovet for at definere dette begreb i andre fremtidige EU-lovgivningsmæssige initiativer.« |
| Begrundelse


  Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse. |
| Ændringsforslag 4 |
| Betragtning 24 |
| »I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt at sikre gennemsigtigheden af visse markedsaktiviteter som f.eks. værdipapirfinansieringstransaktioner, frempantsætning og i givet fald andre finansieringsstrukturer og at gøre det muligt at overvåge og identificere risiciene i forbindelse hermed for den finansielle stabilitet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål.« | »I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt at sikre gennemsigtigheden af visse markedsaktiviteter som f.eks. værdipapirfinansieringstransaktioner, frempantsætning
  genanvendelse og i givet fald andre finansieringsstrukturer og at gøre det muligt at overvåge og identificere risiciene i forbindelse hermed for den finansielle stabilitet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål.« |
| Begrundelse


  Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse. |
| Ændringsforslag 5 |
| Artikel 1 |
| »I denne forordning fastsættes der bestemmelser om gennemsigtigheden af værdipapirfinansieringstransaktioner, andre finansieringsstrukturer og frempantsætning.« | »I denne forordning fastsættes der bestemmelser om gennemsigtigheden af værdipapirfinansieringstransaktioner, andre finansieringsstrukturer og frempantsætning
  genanvendelse.« |
| Begrundelse


  Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse. |
| Ændringsforslag 6 |
| Artikel 2, stk. 1, litra d) |
| »d) | en modpart, der anvender frempantsætning, hvis denne modpart er etableret:






  1) | i EU, herunder alle dens filialer, uanset hvor de er beliggende |

Tekst foreslået af Kommissionen

Ændringer foreslået af ECB (1)

Ændringsforslag 1

Betragtning 9

»Oplysninger om de iboende risici på markederne for værdipapirfinansieringstransaktioner vil således blive centralt lagret og være let og direkte tilgængelige for bl.a. Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), de relevante kompetente myndigheder, Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de relevante centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), herunder Den Europæiske Centralbank (ECB), med henblik på identificering og overvågning af risici for den finansielle stabilitet som følge af skyggebankaktiviteter foretaget af regulerede og ikke-regulerede enheder. ESMA bør tage hensyn til de gældende standarder, der er fastsat ved artikel 9 i forordning (EU) nr. 648/2012, og som vedrører reguleringen af transaktionsregistre i forbindelse med derivataftaler, og videreudviklingen af disse, når ESMA udarbejder eller stiller forslag om at revidere de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i denne forordning, og sigte på at sikre, at de relevante kompetente myndigheder, ESRB og de relevante centralbanker i ESCB, herunder ECB, har direkte og øjeblikkelig adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver.«

»Oplysninger om de iboende risici på markederne for værdipapirfinansieringstransaktioner vil således blive centralt lagret og være let og direkte tilgængelige for bl.a. Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), de relevante kompetente myndigheder, Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de relevante centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), herunder Den Europæiske Centralbank (ECB), med henblik på identificering og overvågning af risici for den finansielle stabilitet som følge af skyggebankaktiviteter foretaget af regulerede og ikke-regulerede enheder. ESMA bør tage hensyn til de gældende standarder, der er fastsat ved artikel 9 i forordning (EU) nr. 648/2012, og som vedrører reguleringen af transaktionsregistre i forbindelse med derivataftaler, og videreudviklingen af disse, når ESMA udarbejder eller stiller forslag om at revidere de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i denne forordning, og sigte på at sikre, at de relevante kompetente myndigheder, ESRB og de relevante centralbanker i ESCB, herunder ECB, har direkte og øjeblikkelig adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver, herunder definere og gennemføre pengepolitikken samt føre tilsyn med infrastrukturerne på de finansielle markeder.«

Begrundelse

Begrundelse

De oplysninger om transaktioner, som indberettes til transaktionsregistrene, og under visse omstændigheder til ESMA, er af afgørende betydning for, at ESCB kan udføre sine opgaver. Brugen af oplysningerne til dette formål bør afspejles i forordningsforslagets ordlyd. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

De oplysninger om transaktioner, som indberettes til transaktionsregistrene, og under visse omstændigheder til ESMA, er af afgørende betydning for, at ESCB kan udføre sine opgaver. Brugen af oplysningerne til dette formål bør afspejles i forordningsforslagets ordlyd. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 2

Ændringsforslag 2

Betragtning 17

»Frempantsætning skaber likviditet og gør det muligt for modparter at begrænse finansieringsomkostningerne. Frempantsætning skaber imidlertid komplekse sikkerhedskæder mellem traditionelle bankaktiviteter og skyggebankaktiviteter, hvilket medfører risici for den finansielle stabilitet. Den manglende gennemsigtighed vedrørende det omfang, i hvilket finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed, er blevet frempantsat, og de dertil knyttede risici i tilfælde af konkurs kan undergrave tilliden til modparter og forøge risiciene for den finansielle stabilitet.«

»Frempantsætning
  Genanvendelse skaber likviditet og gør det muligt for modparter at begrænse finansieringsomkostningerne. Frempantsætning
  Genanvendelse skaber imidlertid komplekse sikkerhedskæder mellem traditionelle bankaktiviteter og skyggebankaktiviteter, hvilket medfører risici for den finansielle stabilitet. Den manglende gennemsigtighed vedrørende det omfang, i hvilket finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed, er blevet frempantsat
  genanvendt, og de dertil knyttede risici i tilfælde af konkurs kan undergrave tilliden til modparter og forøge risiciene for den finansielle stabilitet.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 3

Ændringsforslag 3

Betragtning 18

»I denne forordning fastsættes der bestemmelser om information til modparter om frempantsætning; disse bestemmelser berører ikke anvendelsen af sektorbestemte bestemmelser, der er tilpasset bestemte aktører, strukturer og situationer. Bestemmelserne om frempantsætning i denne forordning bør derfor f.eks. kun anvendes på fonde og depoter, hvis der ikke i de lovgivningsmæssige rammer for investeringsfonde, i det omfang disse udgør en lex specialis og har forrang frem for bestemmelserne i denne forordning, findes strengere bestemmelser om genanvendelse. Denne forordning bør navnlig ikke berøre eventuelle bestemmelser, der begrænser modparters mulighed for at anvende frempantsætning af finansielle instrumenter, der stilles som sikkerhed af modparter eller andre personer end modparter.«

»I denne forordning fastsættes der bestemmelser om information til modparter om frempantsætning
  genanvendelse; disse bestemmelser berører ikke anvendelsen af sektorbestemte bestemmelser, der er tilpasset bestemte aktører, strukturer og situationer. Bestemmelserne om frempantsætning
  genanvendelse i denne forordning bør derfor f.eks. kun anvendes på fonde og depoter, hvis der ikke i de lovgivningsmæssige rammer for investeringsfonde, i det omfang disse udgør en lex specialis og har forrang frem for bestemmelserne i denne forordning, findes strengere bestemmelser om genanvendelse. Denne forordning bør navnlig ikke berøre eventuelle bestemmelser, der begrænser modparters mulighed for at anvende frempantsætning
  genanvendelse af finansielle instrumenter, der stilles som sikkerhed af modparter eller andre personer end modparter. Definitionen af begrebet »genanvendelse« i denne forordning har til formål at skabe konsekvens i forhold til Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger. Definitionen af genanvendelse omfatter begrebet frempantsætning i henhold til Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger, uden at det berører behovet for at definere dette begreb i andre fremtidige EU-lovgivningsmæssige initiativer.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 4

Ændringsforslag 4

Betragtning 24

»I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt at sikre gennemsigtigheden af visse markedsaktiviteter som f.eks. værdipapirfinansieringstransaktioner, frempantsætning og i givet fald andre finansieringsstrukturer og at gøre det muligt at overvåge og identificere risiciene i forbindelse hermed for den finansielle stabilitet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål.«

»I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt at sikre gennemsigtigheden af visse markedsaktiviteter som f.eks. værdipapirfinansieringstransaktioner, frempantsætning
  genanvendelse og i givet fald andre finansieringsstrukturer og at gøre det muligt at overvåge og identificere risiciene i forbindelse hermed for den finansielle stabilitet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 5

Ændringsforslag 5

Artikel 1

»I denne forordning fastsættes der bestemmelser om gennemsigtigheden af værdipapirfinansieringstransaktioner, andre finansieringsstrukturer og frempantsætning.«

»I denne forordning fastsættes der bestemmelser om gennemsigtigheden af værdipapirfinansieringstransaktioner, andre finansieringsstrukturer og frempantsætning
  genanvendelse.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 6

Ændringsforslag 6

Artikel 2, stk. 1, litra d)

»d)

en modpart, der anvender frempantsætning, hvis denne modpart er etableret:

1)

i EU, herunder alle dens filialer, uanset hvor de er beliggende

| 2) | i et tredjeland i følgende tilfælde:






  i) | frempantsætningen finder sted som led i aktiviteter under en filial i EU |
| --- | --- | --- |

2)

i et tredjeland i følgende tilfælde:

i)

frempantsætningen finder sted som led i aktiviteter under en filial i EU

| ii) | frempantsætningen vedrører finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed af en modpart, der er etableret i EU, eller en filial i EU af en modpart, der er etableret i et tredjeland.« |
| --- | --- |

ii)

frempantsætningen vedrører finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed af en modpart, der er etableret i EU, eller en filial i EU af en modpart, der er etableret i et tredjeland.«

| »d) | en modpart, der anvender frempantsætning
  genanvendelse, hvis denne modpart er etableret:






  1) | i EU, herunder alle dens filialer, uanset hvor de er beliggende |
| --- | --- | --- |

»d)

en modpart, der anvender frempantsætning
  genanvendelse, hvis denne modpart er etableret:

frempantsætning

genanvendelse

1)

i EU, herunder alle dens filialer, uanset hvor de er beliggende

| 2) | i et tredjeland i følgende tilfælde:






  i) | frempantsætningen
  genanvendelsen finder sted som led i aktiviteter under en filial i EU |
| --- | --- | --- |

2)

i et tredjeland i følgende tilfælde:

i)

frempantsætningen
  genanvendelsen finder sted som led i aktiviteter under en filial i EU

frempantsætningen

genanvendelsen

| ii) | frempantsætningen
  genanvendelsen vedrører finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed af en modpart, der er etableret i EU, eller en filial i EU af en modpart, der er etableret i et tredjeland.« |
| --- | --- |

ii)

frempantsætningen
  genanvendelsen vedrører finansielle instrumenter, der er stillet som sikkerhed af en modpart, der er etableret i EU, eller en filial i EU af en modpart, der er etableret i et tredjeland.«

frempantsætningen

genanvendelsen

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 7

Ændringsforslag 7

Artikel 2, stk. 2a

Ingen tekst

»Denne forordning finder ikke anvendelse på transaktioner, hvor modparten er et af de organer, som fremgår af stk. 2.«

Begrundelse

Begrundelse

Den subjektive undtagelse af medlemmerne af ESCB fra forordningsforslagets anvendelsesområde er ikke tilstrækkelig til at sikre, at transaktioner, hvor ESCB-medlemmer er modpart, også er undtaget fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne. Dette nye afsnit er derfor nødvendigt. Jf. punkt 2.1 i denne udtalelse.

Den subjektive undtagelse af medlemmerne af ESCB fra forordningsforslagets anvendelsesområde er ikke tilstrækkelig til at sikre, at transaktioner, hvor ESCB-medlemmer er modpart, også er undtaget fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne. Dette nye afsnit er derfor nødvendigt. Jf. punkt 2.1 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 8

Ændringsforslag 8

Artikel 2, stk. 3

»Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 for at ændre oversigten i stk. 2.«

»Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 for at ændre oversigten i stk. 2 og navnlig at udstrække anvendelsesområdet for stk. 2 til at omfatte centralbanker i tredjelande.

og navnlig at udstrække anvendelsesområdet for stk. 2 til at omfatte centralbanker i tredjelande.

I dette øjemed forelægger Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning] Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der vurderer behandlingen af transaktioner fra tredjelandes centralbanker i henhold til denne forordning, og som:

I dette øjemed forelægger Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning] Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der vurderer behandlingen af transaktioner fra tredjelandes centralbanker i henhold til denne forordning, og som:

| a) | identificerer de bestemmelser, som gælder i de relevante tredjelande, vedrørende administrativt fastlagte krav om offentliggørelse af centralbanktransaktioner, herunder transaktioner, der foretages af medlemmer af ESCB i disse tredjelande, og |
| --- | --- |

a)

a)

identificerer de bestemmelser, som gælder i de relevante tredjelande, vedrørende administrativt fastlagte krav om offentliggørelse af centralbanktransaktioner, herunder transaktioner, der foretages af medlemmer af ESCB i disse tredjelande, og

identificerer de bestemmelser, som gælder i de relevante tredjelande, vedrørende administrativt fastlagte krav om offentliggørelse af centralbanktransaktioner, herunder transaktioner, der foretages af medlemmer af ESCB i disse tredjelande, og

| b) | vurderer de potentielle virkninger, som administrativt fastlagte krav om offentliggørelse i Unionen kan have for tredjelandes centralbanktransaktioner. |
| --- | --- |

b)

b)

vurderer de potentielle virkninger, som administrativt fastlagte krav om offentliggørelse i Unionen kan have for tredjelandes centralbanktransaktioner.

vurderer de potentielle virkninger, som administrativt fastlagte krav om offentliggørelse i Unionen kan have for tredjelandes centralbanktransaktioner.

Hvis rapporten konkluderer, at undtagelsen i stk. 2 er nødvendig i forbindelse med transaktioner, hvor modparten er et tredjelands centralbank, der gennemfører aktiviteter som led i pengepolitikken eller aktiviteter vedrørende valuta og finansiel stabilitet, fastsætter Kommissionen, at denne undtagelse skal finde anvendelse på det pågældende tredjelands centralbank.«

Hvis rapporten konkluderer, at undtagelsen i stk. 2 er nødvendig i forbindelse med transaktioner, hvor modparten er et tredjelands centralbank, der gennemfører aktiviteter som led i pengepolitikken eller aktiviteter vedrørende valuta og finansiel stabilitet, fastsætter Kommissionen, at denne undtagelse skal finde anvendelse på det pågældende tredjelands centralbank.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens i forhold til artikel 1, stk. 9, i forordning (EU) nr. 600/2014. Jf. punkt 2.2 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens i forhold til artikel 1, stk. 9, i forordning (EU) nr. 600/2014. Jf. punkt 2.2 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 9

Ændringsforslag 9

Artikel 3, stk. 6, tredje led

»»værdipapirfinansieringstransaktion«:

(...)

| — | enhver transaktion, der har en tilsvarende økonomisk virkning, og som indebærer lignende risici, navnlig en buy/sell-back-forretning eller en sell-back-forretning« |
| --- | --- |

—

enhver transaktion, der har en tilsvarende økonomisk virkning, og som indebærer lignende risici, navnlig en buy/sell-back-forretning eller en sell-back-forretning«

»»værdipapirfinansieringstransaktion«:

(...)

| — | enhver transaktion, der har en tilsvarende økonomisk virkning, og som indebærer lignende risici, navnlig en buy/sell-back-forretning eller en sell-buy back-forretning eller en transaktion med en sikkerhedsswap« |
| --- | --- |

—

enhver transaktion, der har en tilsvarende økonomisk virkning, og som indebærer lignende risici, navnlig en buy/sell-back-forretning eller en sell-buy back-forretning eller en transaktion med en sikkerhedsswap«

buy

eller en transaktion med en sikkerhedsswap

Begrundelse

Begrundelse

Definitionen af værdipapirfinansieringstransaktioner bør udstrækkes til at omfatte andre overførsler af sikkerhed mellem modparter. Dette vil lette indberetningen og overvågningen af disse transaktioner i overensstemmelse med forordningsforslagets artikel 4, hvilket er vigtigt set ud fra et makroprudentielt synspunkt, da sådanne transaktioner kan bidrage til opbygningen af systemiske risici.

Definitionen af værdipapirfinansieringstransaktioner bør udstrækkes til at omfatte andre overførsler af sikkerhed mellem modparter. Dette vil lette indberetningen og overvågningen af disse transaktioner i overensstemmelse med forordningsforslagets artikel 4, hvilket er vigtigt set ud fra et makroprudentielt synspunkt, da sådanne transaktioner kan bidrage til opbygningen af systemiske risici.

Ændringsforslag 10

Ændringsforslag 10

Artikel 3, stk. 7

»»frempantsætning«: en modtagende modparts anvendelse af modtagne finansielle instrumenter som sikkerhed i vedkommendes eget navn og for egen regning eller for en anden modparts regning«

»»frempantsætning
  genanvendelse«: en modtagende modparts anvendelse af modtagne finansielle instrumenter som sikkerhed i vedkommendes eget navn og for egen regning eller for en anden modparts regning«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at afspejle, at denne brede definition er i overensstemmelse med begrebet »genanvendelse« i Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger. Jf. punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at afspejle, at denne brede definition er i overensstemmelse med begrebet »genanvendelse« i Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger. Jf. punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 11

Ændringsforslag 11

Artikel 4, stk. 7

»For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i snævert samarbejde med Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og under hensyn til dettes behov udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med specifikationer af oplysningerne om de forskellige typer værdipapirfinansieringstransaktioner og som minimum specifikationer om:

| a) | værdipapirfinansieringstransaktionens parter og, såfremt der ikke er sammenfald, den berettigede modtager af rettigheder og forpligtelser i henhold til transaktionen |
| --- | --- |

a)

værdipapirfinansieringstransaktionens parter og, såfremt der ikke er sammenfald, den berettigede modtager af rettigheder og forpligtelser i henhold til transaktionen

| b) | sikkerhedsstillelsens nominelle beløb, valuta, type, kvalitet og værdi, den metode, der er anvendt til at stille sikkerheden, om sikkerhedsstillelsen kan frempantsættes, om den er blevet frempantsat, eventuel substituering af sikkerhedstillelsen, reporenten eller vederlaget, modpart, haircut, valørdato, løbetid og første mulige opsigelsesfrist. |
| --- | --- |

b)

sikkerhedsstillelsens nominelle beløb, valuta, type, kvalitet og værdi, den metode, der er anvendt til at stille sikkerheden, om sikkerhedsstillelsen kan frempantsættes, om den er blevet frempantsat, eventuel substituering af sikkerhedstillelsen, reporenten eller vederlaget, modpart, haircut, valørdato, løbetid og første mulige opsigelsesfrist.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

»For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i snævert samarbejde med Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og under hensyn til dettes behov udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med specifikationer af oplysningerne om de forskellige typer værdipapirfinansieringstransaktioner og som minimum specifikationer om:

| a) | værdipapirfinansieringstransaktionens parter og, såfremt der ikke er sammenfald, den berettigede modtager af rettigheder og forpligtelser i henhold til transaktionen |
| --- | --- |

a)

værdipapirfinansieringstransaktionens parter og, såfremt der ikke er sammenfald, den berettigede modtager af rettigheder og forpligtelser i henhold til transaktionen

| b) | de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed, eller som er omfattet af udlån og lån af værdipapirer eller råvarer, herunder, alt efter omstændighederne, de enkelte aktiver i tilfælde hvor der er stillet sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer for at lette indberetningen. |
| --- | --- |

b)

b)

de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed, eller som er omfattet af udlån og lån af værdipapirer eller råvarer, herunder, alt efter omstændighederne, de enkelte aktiver i tilfælde hvor der er stillet sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer for at lette indberetningen.

de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed, eller som er omfattet af udlån og lån af værdipapirer eller råvarer, herunder, alt efter omstændighederne, de enkelte aktiver i tilfælde hvor der er stillet sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer for at lette indberetningen.

| b)
  c) | sikkerhedsstillelsens nominellet beløb, valuta, type, kvalitet og værdi af de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed, den metode, der er anvendt til at stille sikkerheden, om sikkerhedsstillelsen kan frempantsættes
  genanvendes, om den er blevet frempantsat
  genanvendt, eventuel substituering af sikkerhedstillelsen, reporenten eller vederlaget, modpart, haircut, valørdato, løbetid og første mulige opsigelsesfrist og markedssegment. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer for at lette indberetningen. |
| --- | --- |

b)
  c)

b)

c)

sikkerhedsstillelsens nominellet beløb, valuta, type, kvalitet og værdi af de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed, den metode, der er anvendt til at stille sikkerheden, om sikkerhedsstillelsen kan frempantsættes
  genanvendes, om den er blevet frempantsat
  genanvendt, eventuel substituering af sikkerhedstillelsen, reporenten eller vederlaget, modpart, haircut, valørdato, løbetid og første mulige opsigelsesfrist og markedssegment. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer for at lette indberetningen.

t

af de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed

frempantsættes

genanvendes

frempantsat

genanvendt

og markedssegment

De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer for at lette indberetningen.

Under udarbejdelsen af disse tekniske standarder tager ESMA hensyn til internationalt aftalte udviklinger og standarder.

Under udarbejdelsen af disse tekniske standarder tager ESMA hensyn til internationalt aftalte udviklinger og standarder.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

Begrundelse

Begrundelse

For at sikre et tilstrækkeligt højt standardiseringsniveau og fremme brugen af sådanne oplysninger i forbindelse med udførelsen af ESCB's opgaver er det nødvendigt at præcisere en række forhold med hensyn til indhold og format af de oplysninger, der skal indberettes til transaktionsregistrene for de forskellige typer af værdipapirfinansieringstransaktioner under hensyn til internationalt aftalte udviklinger og standarder. De tekniske standarder bør sikre, at der sker en omfattende indberetning af sikkerhed, herunder oplysninger om de enkelte aktiver, hvor der stilles sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer, f.eks. på porteføljebasis eller gennem tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer og deres dynamiske karakter og tilpasse indberetningskravene dertil. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

For at sikre et tilstrækkeligt højt standardiseringsniveau og fremme brugen af sådanne oplysninger i forbindelse med udførelsen af ESCB's opgaver er det nødvendigt at præcisere en række forhold med hensyn til indhold og format af de oplysninger, der skal indberettes til transaktionsregistrene for de forskellige typer af værdipapirfinansieringstransaktioner under hensyn til internationalt aftalte udviklinger og standarder. De tekniske standarder bør sikre, at der sker en omfattende indberetning af sikkerhed, herunder oplysninger om de enkelte aktiver, hvor der stilles sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer, f.eks. på porteføljebasis eller gennem tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse. De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer og deres dynamiske karakter og tilpasse indberetningskravene dertil. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 12

Ændringsforslag 12

Artikel 4, stk. 8

»For at sikre ensartet anvendelse af stk. 1 udarbejder ESMA i snævert samarbejde med ESCB og under hensyn til dettes behov udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med specifikationer af formatet og hyppigheden af den indberetning, der er omhandlet i stk. 1 og 3, for de forskellige typer værdipapirfinansieringstransaktioner.

ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

»For at sikre ensartet anvendelse af stk. 1 udarbejder ESMA i snævert samarbejde med ESCB og under hensyn til dettes behov udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med specifikationer af formatet og hyppigheden af den indberetning, der er omhandlet i stk. 1 og 3, for de forskellige typer værdipapirfinansieringstransaktioner.

Under udarbejdelsen af disse tekniske standarder tager ESMA hensyn til internationalt aftalte udviklinger og standarder. Navnlig bør formatet af rapporterne bl.a. omfatte følgende internationale standarder eller andre tilsvarende standarder, som måtte blive udviklet gennem tiden:

Under udarbejdelsen af disse tekniske standarder tager ESMA hensyn til internationalt aftalte udviklinger og standarder. Navnlig bør formatet af rapporterne bl.a. omfatte følgende internationale standarder eller andre tilsvarende standarder, som måtte blive udviklet gennem tiden:

| a) | en global ID-kode til identifikation af juridiske enheder (LEI-kode), eller på midlertidig basis midlertidige LEI-koder, |
| --- | --- |

a)

a)

en global ID-kode til identifikation af juridiske enheder (LEI-kode), eller på midlertidig basis midlertidige LEI-koder,

en global ID-kode til identifikation af juridiske enheder (LEI-kode), eller på midlertidig basis midlertidige LEI-koder,

| b) | et internationalt identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN), |
| --- | --- |

b)

b)

et internationalt identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN),

et internationalt identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN),

| c) | en unik handelsidentifikator for hver enkelt transaktion. |
| --- | --- |

c)

c)

en unik handelsidentifikator for hver enkelt transaktion.

en unik handelsidentifikator for hver enkelt transaktion.

ESMA fastsætter i tæt samarbejde med ESCB og i samråd med markedsdeltagerne betingelserne for udarbejdelse, tildeling og vedligeholdelse af unikke handelsidentifikatorer, om nødvendigt under hensyn til udviklingen på internationalt plan.

ESMA fastsætter i tæt samarbejde med ESCB og i samråd med markedsdeltagerne betingelserne for udarbejdelse, tildeling og vedligeholdelse af unikke handelsidentifikatorer, om nødvendigt under hensyn til udviklingen på internationalt plan.

ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

Begrundelse

Begrundelse

For at sikre et tilstrækkeligt højt standardiseringsniveau og fremme brugen af sådanne oplysninger i forbindelse med udførelsen af ESCB's opgaver er det nødvendigt at præcisere, hvilke oplysninger, der skal indberettes til transaktionsregistrene, og formatet for disse, under hensyn til internationale identifikatorer som f.eks. LEI-koder og ISIN-numre for at sikre, at de kompetente myndigheder modtager oplysninger om transaktionerne med de nødvendige dataattributter og i passende indberetningsformater. Endvidere bør ESMA i mangel af en aftalt ramme på internationalt plan anmodes om at udvikle en unik handelsidentifikator på europæisk plan. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

For at sikre et tilstrækkeligt højt standardiseringsniveau og fremme brugen af sådanne oplysninger i forbindelse med udførelsen af ESCB's opgaver er det nødvendigt at præcisere, hvilke oplysninger, der skal indberettes til transaktionsregistrene, og formatet for disse, under hensyn til internationale identifikatorer som f.eks. LEI-koder og ISIN-numre for at sikre, at de kompetente myndigheder modtager oplysninger om transaktionerne med de nødvendige dataattributter og i passende indberetningsformater. Endvidere bør ESMA i mangel af en aftalt ramme på internationalt plan anmodes om at udvikle en unik handelsidentifikator på europæisk plan. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 13

Ændringsforslag 13

Artikel 5, stk. 6

»ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer indholdet af den ansøgning om registrering, der er omhandlet i stk. 4.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

»ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer indholdet af den ansøgning om registrering, der er omhandlet i stk. 4.

De tekniske standarder kan angive de procedurer, som transaktionsregistrene skal anvende for at verificere fuldstændigheden og korrektheden af de oplysninger, som indberettes til dem i henhold til artikel 4, stk. 1, hvis ESMA vurderer, at sådanne procedurer er nødvendige for at sikre overholdelse af denne forordning.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

Begrundelse

Begrundelse

ESMA bør have mulighed for at definere procedurer, som transaktionsregistrene kan anvende til verificering af fuldstændigheden og korrektheden af de oplysninger, som indberettes til dem i henhold til forordningsforslagets artikel 4, stk. 1, hvis ESMA vurderer, at dette er nødvendigt og hensigtsmæssigt. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

ESMA bør have mulighed for at definere procedurer, som transaktionsregistrene kan anvende til verificering af fuldstændigheden og korrektheden af de oplysninger, som indberettes til dem i henhold til forordningsforslagets artikel 4, stk. 1, hvis ESMA vurderer, at dette er nødvendigt og hensigtsmæssigt. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 14

Ændringsforslag 14

Artikel 12, stk. 2

»Transaktionsregistre indsamler oplysninger om værdipapirfinansieringstransaktioner og holder dem ajourført og sikrer, at de i artikel 81, stk. 3. i forordning (EU) nr. 648/2012 omhandlede enheder, Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) har direkte og øjeblikkelig adgang til disse oplysninger, således at de kan opfylde deres respektive forpligtelser og mandater.«

»Transaktionsregistre indsamler oplysninger om værdipapirfinansieringstransaktioner og holder dem ajourført og sikrer, at de i artikel 81, stk. 3. i forordning (EU) nr. 648/2012 omhandlede enheder, herunder ECB i forbindelse med dens udførelse af sine opgaver inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013, Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) har direkte og øjeblikkelig adgang til disse oplysninger, således at de kan opfylde deres respektive forpligtelser og mandater.«

Begrundelse

Begrundelse

Artikel 81, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012 omfatter »relevante medlemmer af ESCB«. ECB er omfattet af denne term, men af hensyn til retssikkerheden bør der henvises specifikt til ECB's rolle i Den Fælles Tilsynsmekanisme (SSM).

Artikel 81, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012 omfatter »relevante medlemmer af ESCB«. ECB er omfattet af denne term, men af hensyn til retssikkerheden bør der henvises specifikt til ECB's rolle i Den Fælles Tilsynsmekanisme (SSM).

Ændringsforslag 15

Ændringsforslag 15

Artikel 12, stk. 3

»For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i snævert samarbejde med ESCB og under hensyn til de i stk. 2 omhandlede enheders behov udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer:

| a) | hyppigheden og indholdet af de aggregerede positioner, der er omhandlet i stk. 1, og de nærmere oplysninger om de værdipapirfinansieringstransaktioner, der er omhandlet i stk. 2 |
| --- | --- |

a)

hyppigheden og indholdet af de aggregerede positioner, der er omhandlet i stk. 1, og de nærmere oplysninger om de værdipapirfinansieringstransaktioner, der er omhandlet i stk. 2

| b) | de operationelle standarder, der er nødvendige for at aggregere og sammenligne data transaktionsregistre imellem |
| --- | --- |

b)

de operationelle standarder, der er nødvendige for at aggregere og sammenligne data transaktionsregistre imellem

| c) | indholdet af de oplysninger, som de i stk. 2 omhandlede enheder har adgang til. |
| --- | --- |

c)

indholdet af de oplysninger, som de i stk. 2 omhandlede enheder har adgang til.

Udkastene til reguleringsmæssige tekniske standarder skal sikre, at de oplysninger, som offentliggøres i henhold til stk. 1, ikke gør det muligt at identificere nogen part i en værdipapirfinansieringstransaktion.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

»For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i snævert samarbejde med ESCB og under hensyn til de i stk. 2 omhandlede enheders behov udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer:

| a) | hyppigheden og indholdet af de aggregerede positioner, der er omhandlet i stk. 1, og de nærmere oplysninger om de værdipapirfinansieringstransaktioner, der er omhandlet i stk. 2 |
| --- | --- |

a)

hyppigheden og indholdet af de aggregerede positioner, der er omhandlet i stk. 1, og de nærmere oplysninger om de værdipapirfinansieringstransaktioner, der er omhandlet i stk. 2

| b) | de operationelle standarder, der er nødvendige for at indsamle, aggregere og sammenligne data transaktionsregistre imellem på en fuldautomatisk måde |
| --- | --- |

b)

de operationelle standarder, der er nødvendige for at indsamle, aggregere og sammenligne data transaktionsregistre imellem på en fuldautomatisk måde

indsamle,

på en fuldautomatisk måde

| c) | indholdet af de oplysninger, som de i stk. 2 omhandlede enheder har adgang til under hensyn til behovet for at have adgang til fuldstændige, granulære data i et standardiseret format. |
| --- | --- |

c)

indholdet af de oplysninger, som de i stk. 2 omhandlede enheder har adgang til under hensyn til behovet for at have adgang til fuldstændige, granulære data i et standardiseret format.

under hensyn til behovet for at have adgang til fuldstændige, granulære data i et standardiseret format

Udkastene til reguleringsmæssige tekniske standarder skal sikre, at de oplysninger, som offentliggøres i henhold til stk. 1, ikke gør det muligt at identificere nogen part i en værdipapirfinansieringstransaktion.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [12 måneder efter offentliggørelsen af denne forordning].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

Begrundelse

Begrundelse

For at kunne udføre sine opgaver og overvåge de finansielle markeder og finansielle aktiviteter er det nødvendigt, at ESCB indsamler statistiske oplysninger af høj kvalitet. Derfor skal udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder sikre, at de oplysninger, som transaktionsregistrene overfører til ESCB's medlemmer, er fuldstændige, granulære og tilgængelige i et standardiseret format fra alle transaktionsregistre. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

For at kunne udføre sine opgaver og overvåge de finansielle markeder og finansielle aktiviteter er det nødvendigt, at ESCB indsamler statistiske oplysninger af høj kvalitet. Derfor skal udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder sikre, at de oplysninger, som transaktionsregistrene overfører til ESCB's medlemmer, er fuldstændige, granulære og tilgængelige i et standardiseret format fra alle transaktionsregistre. Jf. punkt 2.4 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 16

Ændringsforslag 16

Artikel 15

»Kapitel V

Gennemsigtighed vedrørende frempantsætning

Artikel 15

Frempantsætning af finansielle instrumenter, der er modtaget som sikkerhed

| 1. | Modparter har ret til frempantsætning, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:






  a) | den modpart, der stiller sikkerheden, er af den modtagende modpart skriftligt blevet behørigt underrettet om de risici, som et samtykke, jf. litra b), kan indebære, navnlig de potentielle risici, i tilfælde af at den modtagende modpart bliver nødlidende |
| --- | --- | --- |

1.

Modparter har ret til frempantsætning, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:

a)

den modpart, der stiller sikkerheden, er af den modtagende modpart skriftligt blevet behørigt underrettet om de risici, som et samtykke, jf. litra b), kan indebære, navnlig de potentielle risici, i tilfælde af at den modtagende modpart bliver nødlidende

| b) | den modpart, der stiller sikkerheden, har på forhånd udtrykkeligt givet sit samtykke i form af sin underskrift på en skriftlig aftale eller på anden måde. |
| --- | --- |

b)

den modpart, der stiller sikkerheden, har på forhånd udtrykkeligt givet sit samtykke i form af sin underskrift på en skriftlig aftale eller på anden måde.

| 2. | Modparter kan gøre brug af deres ret til frempantsætning, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:






  a) | frempantsætningen finder sted i overensstemmelse med betingelserne i den skriftlige aftale, jf. stk. 1, litra b) |
| --- | --- | --- |

2.

Modparter kan gøre brug af deres ret til frempantsætning, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:

a)

frempantsætningen finder sted i overensstemmelse med betingelserne i den skriftlige aftale, jf. stk. 1, litra b)

| b) | de finansielle instrumenter, der modtages som sikkerhedsstillelse, overføres til en konto, der åbnes i den modtagende modparts navn. |
| --- | --- |

b)

de finansielle instrumenter, der modtages som sikkerhedsstillelse, overføres til en konto, der åbnes i den modtagende modparts navn.

| 3. | Denne artikel berører ikke strengere sektorspecifik lovgivning, navnlig direktiv 2011/61/EU og 2009/65/EF. « |
| --- | --- |

3.

Denne artikel berører ikke strengere sektorspecifik lovgivning, navnlig direktiv 2011/61/EU og 2009/65/EF. «

»Kapitel V

Gennemsigtighed vedrørende frempantsætning
  genanvendelse

frempantsætning

genanvendelse

Artikel 15

Frempantsætning
  Genanvendelse af finansielle instrumenter, der er modtaget som sikkerhed

Frempantsætning

Genanvendelse

| 1. | Modparter har ret til frempantsætning
  genanvendelse, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:






  a) | den modpart, der stiller sikkerheden, er af den modtagende modpart skriftligt blevet behørigt underrettet om de risici, som et samtykke, jf. litra b), kan indebære, navnlig de potentielle risici, i tilfælde af at den modtagende modpart bliver nødlidende |
| --- | --- | --- |

1.

Modparter har ret til frempantsætning
  genanvendelse, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:

frempantsætning

genanvendelse

a)

den modpart, der stiller sikkerheden, er af den modtagende modpart skriftligt blevet behørigt underrettet om de risici, som et samtykke, jf. litra b), kan indebære, navnlig de potentielle risici, i tilfælde af at den modtagende modpart bliver nødlidende

| b) | den modpart, der stiller sikkerheden, har på forhånd udtrykkeligt givet sit samtykke i form af sin underskrift på en skriftlig aftale eller, på anden måde eller i en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i direktiv 2002/47/EF. |
| --- | --- |

b)

den modpart, der stiller sikkerheden, har på forhånd udtrykkeligt givet sit samtykke i form af sin underskrift på en skriftlig aftale eller, på anden måde eller i en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i direktiv 2002/47/EF.

eller, på

eller i en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i direktiv 2002/47/EF

| 2. | Modparter kan gøre brug af deres ret til frempantsætning
  genanvendelse, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:






  a) | frempantsætningen
  genanvendelsen finder sted i overensstemmelse med betingelserne i den skriftlige aftale, jf. stk. 1, litra b) |
| --- | --- | --- |

2.

Modparter kan gøre brug af deres ret til frempantsætning
  genanvendelse, hvis som minimum følgende betingelser er opfyldt:

frempantsætning

genanvendelse

a)

frempantsætningen
  genanvendelsen finder sted i overensstemmelse med betingelserne i den skriftlige aftale, jf. stk. 1, litra b)

frempantsætningen

genanvendelsen

| b) | de finansielle instrumenter, der modtages som sikkerhedsstillelse, overføres til en konto, der åbnes i den modtagende modparts navn. |
| --- | --- |

b)

de finansielle instrumenter, der modtages som sikkerhedsstillelse, overføres til en konto, der åbnes i den modtagende modparts navn.

| 3. | Denne artikel berører ikke strengere sektorspecifik lovgivning, navnlig direktiv 2011/61/EU og 2009/65/EF.« |
| --- | --- |

3.

Denne artikel berører ikke strengere sektorspecifik lovgivning, navnlig direktiv 2011/61/EU og 2009/65/EF.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Dette ændringsforslag har til formål at sikre konsekvens ved at indføre begrebet »genanvendelse« i forordningsforslaget. Jf. ændringsforslag 10 og punkt 2.3 i denne udtalelse.

Ændringsforslag 17

Ændringsforslag 17

Artikel 17, stk. 2

»De i artikel 16 omhandlede kompetente myndigheder og ESMA samarbejder snævert med de pågældende medlemmer af ESCB, hvis det er relevant for udførelsen af deres opgaver, navnlig hvad angår artikel 4.«

»De i artikel 16 omhandlede kompetente myndigheder og ESMA samarbejder snævert med de pågældende medlemmer af ESCB, herunder ECB i forbindelse med dens udførelse af sine opgaver inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013, hvis det er relevant for udførelsen af deres opgaver, navnlig hvad angår artikel 4.«

Begrundelse

Begrundelse

Artikel 81, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012 omfatter »relevante medlemmer af ESCB«. ECB er omfattet af denne term, men af hensyn til retssikkerheden bør der henvises specifikt til ECB's rolle i Den Fælles Tilsynsmekanisme (SSM).

Artikel 81, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012 omfatter »relevante medlemmer af ESCB«. ECB er omfattet af denne term, men af hensyn til retssikkerheden bør der henvises specifikt til ECB's rolle i Den Fælles Tilsynsmekanisme (SSM).

Ændringsforslag 18

Ændringsforslag 18

Artikel 20, stk. 4, litra d)

»Medlemsstaterne skal i overensstemmelse med national lovgivning give de kompetente myndigheder beføjelse til at anvende som minimum følgende administrative sanktioner og andre foranstaltninger i tilfælde af overtrædelser som omhandlet i stk. 1:

(...)

| d) | inddragelse eller suspendering af godkendelsen« |
| --- | --- |

d)

inddragelse eller suspendering af godkendelsen«

»Medlemsstaterne skal i overensstemmelse med national lovgivning give de kompetente myndigheder beføjelse til at anvende som minimum følgende administrative sanktioner og andre foranstaltninger i tilfælde af overtrædelser som omhandlet i stk. 1:

(...)

| d) | inddragelse eller suspendering af godkendelsen af modparter, bortset fra kreditinstitutter, som er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- |

d)

inddragelse eller suspendering af godkendelsen af modparter, bortset fra kreditinstitutter, som er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2013/36/EU

inddragelse eller

af modparter, bortset fra kreditinstitutter, som er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2013/36/EU

| da) | inddragelse af godkendelsen. Denne beføjelse er under forbehold af ECB's enekompetence til at inddrage kreditinstitutters tilladelse i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013« |
| --- | --- |

da)

da)

inddragelse af godkendelsen. Denne beføjelse er under forbehold af ECB's enekompetence til at inddrage kreditinstitutters tilladelse i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013«

inddragelse af godkendelsen. Denne beføjelse er under forbehold af ECB's enekompetence til at inddrage kreditinstitutters tilladelse i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013

Begrundelse

Begrundelse

ECB har enekompetence til at inddrage kreditinstitutters tilladelse i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), og artikel 14, stk. 5, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013. Det skal derfor fremgå klart af forordningsforslaget, at inddragelse af godkendelser af kreditinstitutter, som er etableret i deltagende medlemsstater, er under forbehold af ECB's enekompetence. For at sikre SSM's passende funktion og integritet bør de kompetente myndigheder ikke gives beføjelse til at suspendere godkendelsen af kreditinstitutter i henhold til forordningsforslaget.

ECB har enekompetence til at inddrage kreditinstitutters tilladelse i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), og artikel 14, stk. 5, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013. Det skal derfor fremgå klart af forordningsforslaget, at inddragelse af godkendelser af kreditinstitutter, som er etableret i deltagende medlemsstater, er under forbehold af ECB's enekompetence. For at sikre SSM's passende funktion og integritet bør de kompetente myndigheder ikke gives beføjelse til at suspendere godkendelsen af kreditinstitutter i henhold til forordningsforslaget.

Ændringsforslag 19

Ændringsforslag 19

Artikel 20, stk. 5

»En overtrædelse af bestemmelserne i artikel 4 berører ikke gyldigheden af vilkårene i en værdipapirfinansieringstransaktion eller parternes mulighed for at håndhæve betingelserne i en værdipapirfinansieringstransaktion. En overtrædelse af bestemmelserne i artikel 4 danner ikke grundlag for et erstatningskrav mod en part i en værdipapirfinansieringstransaktion.«

»En overtrædelse af bestemmelserne i artikel 4 eller artikel 15 berører ikke gyldigheden af vilkårene i en værdipapirfinansieringstransaktion eller parternes mulighed for at håndhæve betingelserne i en værdipapirfinansieringstransaktion. En overtrædelse af bestemmelserne i artikel 4 danner ikke grundlag for et erstatningskrav mod en part i en værdipapirfinansieringstransaktion.«

Begrundelse

Begrundelse

For at sikre at de kontraktmæssige gennemsigtighedskrav i henhold til forordningsforslaget ikke utilsigtet skaber risici for den finansielle stabilitet henset til sikkerhedskæder bør det præciseres, at en overtrædelse af gennemsigtighedskravene i henhold til artikel 15 ikke vil påvirke gyldigheden af eller muligheden for at håndhæve værdipapirfinansieringstransaktionen. Jf. punkt 2.3 i denne udtalelse.

For at sikre at de kontraktmæssige gennemsigtighedskrav i henhold til forordningsforslaget ikke utilsigtet skaber risici for den finansielle stabilitet henset til sikkerhedskæder bør det præciseres, at en overtrædelse af gennemsigtighedskravene i henhold til artikel 15 ikke vil påvirke gyldigheden af eller muligheden for at håndhæve værdipapirfinansieringstransaktionen. Jf. punkt 2.3 i denne udtalelse.

---

(1)  Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at en ny ordlyd indsættes. Gennemstreget skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at teksten udgår.

1

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/20

---

Euroens vekselkurs (1)

25. september 2014

(2014/C 336/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2712 |
| JPY | japanske yen | 138,88 |
| DKK | danske kroner | 7,4433 |
| GBP | pund sterling | 0,78040 |
| SEK | svenske kroner | 9,1836 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2076 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,1450 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,572 |
| HUF | ungarske forint | 310,54 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| PLN | polske zloty | 4,1771 |
| RON | rumænske leu | 4,4000 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,8684 |
| AUD | australske dollar | 1,4432 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4136 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,8564 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6006 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6152 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 325,85 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,2561 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8016 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6246 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 244,83 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1433 |
| PHP | filippinske pesos | 56,965 |
| RUB | russiske rubler | 48,9520 |
| THB | thailandske bath | 41,083 |
| BRL | brasilianske real | 3,0551 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,9832 |
| INR | indiske rupee | 78,0873 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2712

JPY

japanske yen

138,88

DKK

danske kroner

7,4433

GBP

pund sterling

0,78040

SEK

svenske kroner

9,1836

CHF

schweiziske franc

1,2076

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,1450

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,572

HUF

ungarske forint

310,54

LTL

litauiske litas

3,4528

PLN

polske zloty

4,1771

RON

rumænske leu

4,4000

TRY

tyrkiske lira

2,8684

AUD

australske dollar

1,4432

CAD

canadiske dollar

1,4136

HKD

hongkongske dollar

9,8564

NZD

newzealandske dollar

1,6006

SGD

singaporeanske dollar

1,6152

KRW

sydkoreanske won

1 325,85

ZAR

sydafrikanske rand

14,2561

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8016

HRK

kroatiske kuna

7,6246

IDR

indonesiske rupiah

15 244,83

MYR

malaysiske ringgit

4,1433

PHP

filippinske pesos

56,965

RUB

russiske rubler

48,9520

THB

thailandske bath

41,083

BRL

brasilianske real

3,0551

MXN

mexicanske pesos

16,9832

INR

indiske rupee

78,0873

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/21

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

(2014/C 336/06)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 28.8.2014 |
| --- | --- |
| Varighed | 28.8.2014-31.12.2014 |
| Medlemsstat | Irland |
| Bestand eller bestandsgruppe | GHL/2A-C46 |
| Art | Hellefisk (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Område | EU-farvande i IIa og IV samt EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 32/TQ43 |

Dato og klokkeslæt for lukning

28.8.2014

Varighed

28.8.2014-31.12.2014

Medlemsstat

Irland

Bestand eller bestandsgruppe

GHL/2A-C46

Art

Hellefisk (Reinhardtius hippoglossoides)

Område

EU-farvande i IIa og IV samt EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

32/TQ43

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/21

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

(2014/C 336/07)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 28.8.2014 |
| --- | --- |
| Varighed | 28.8.2014 - 31.12.2014 |
| Medlemsstat | Irland |
| Bestand eller bestandsgruppe | PCR/N1GRN |
| Art | Arktiske krabber (Chionoecetes spp.) |
| Område | Grønlandske farvande i NAFO 1 |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 33/TQ43 |

Dato og klokkeslæt for lukning

28.8.2014

Varighed

28.8.2014 - 31.12.2014

Medlemsstat

Irland

Bestand eller bestandsgruppe

PCR/N1GRN

Art

Arktiske krabber (Chionoecetes spp.)

Område

Grønlandske farvande i NAFO 1

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

33/TQ43

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/22

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

(2014/C 336/08)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 28.8.2014 |
| --- | --- |
| Varighed | 28.8.2014-31.12.2014 |
| Medlemsstat | Irland |
| Bestand eller bestandsgruppe | ALF/3X14- |
| Art | Berycider (Beryx spp.) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 34/DSS |

Dato og klokkeslæt for lukning

28.8.2014

Varighed

28.8.2014-31.12.2014

Medlemsstat

Irland

Bestand eller bestandsgruppe

ALF/3X14-

Art

Berycider (Beryx spp.)

Område

EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

34/DSS

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/23

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2014/C 336/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod registreringsansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»PECORINO DELLE BALZE VOLTERRANE«

EF-nr.: IT-PDO-0005-01166 – 22.10.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Pecorino delle Balze Volterrane«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Pecorino delle Balze Volterrane« er en ost, der udelukkende fremstilles af vegetabilsk osteløbe og fåresødmælk produceret af får, der befinder sig inden for det geografiske område. Der sælges fire forskellige typer alt efter modningsperiodens varighed: »frisk« fra 7 til 44 dages opbevaring, »mellemlagret« fra 45 dage til 6 måneders modning, »lagret« fra 6 til 12 måneders modning, »ekstralagret« over 12 måneders modning. Herudover har »Pecorino delle Balze Volterrane« følgende kendetegn, når den overgår til forbrug:

Fysiske kendetegn: cylindrisk form med flade sider og flad eller let konveks kant. Diameter: 10-20 cm. Kanthøjde: 5-15 cm. Vægt: fra 600 g til 2 kg for »frisk«, »mellemlagret« og »lagret« ost og op til 7 kg for »ekstralagret« ost.

Kemiske egenskaber: fedtindhold i tørstoffet: > 45 %, protein (Nx6,25): > 20 %.

Organoleptiske egenskaber: Skorpe: farven varierer fra bleg over korngul til stærk gul. Efter at være blevet vendt i olivenolie og aske får osten en grå farve. Tekstur: kompakt struktur og ubetydelig skørhed, undertiden med huller uregelmæssigt spredt gennem osten. Når osten skæres, varierer farven fra hvid for den »friske« ost til mere eller mindre stærk korngul for de »mellemlagrede«, »lagrede« og »ekstralagrede« versioner. Aroma: strejf af mælk og vild kardon med en duft af aromatiske planter og gule blomster. Smag: først mild med en duft af mælk og blomster og en antydning af kardon, en lang og vedvarende eftersmag med en frisk grøn efterklang og en let krydret note til sidst — et kendetegn, der bliver mere intenst, jo længere osten er modnet, ledsaget af smagfuldhed og en let sammensnerpende karakter i de »lagrede« og »ekstralagrede« oste.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mælk: rå fåresødmælk produceret af dyr af Sarda-racen, der er opdrættet delvis fritgående.

Osteløbe: vegetabilsk løbe udvundet af blomsterstande af vild kardon eller artiskok (Cynaria cardunculus).

Salt: fint.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Mindst to tredjedele af fårenes foder skal udgøres græsning i det geografiske oprindelsesområde. Foder og korn, der indeholder kerner (byg, havre, bønner), gives i mængder, som varierer fra 100 g/dyr/dag til 800 g/dyr/dag alt efter tidspunktet på året. I vintermånederne gives der større mængder i end i sommermånederne. Fårene må ikke fodres med genetisk modificerede produkter (GMO).

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Opdræt af dyrene, osteproduktion og modning af osten er de trin i produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede produktionsområde.

3.6.   Specifikke regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Når produktet overgår til forbrug, skal det være forsynet med et mærke på en af de to sider, hvor følgende oplysninger foruden produktets logo og EU's symbolet tydeligt er angivet:

| — | »Pecorino delle Balze Volterrane« efterfulgt af »Denominazione di Origine Protetta« [beskyttet oprindelsesbetegnelse] skrevet helt ud eller af forkortelsen herfor (DOP) [BOB] |
| --- | --- |

—

»Pecorino delle Balze Volterrane« efterfulgt af »Denominazione di Origine Protetta« [beskyttet oprindelsesbetegnelse] skrevet helt ud eller af forkortelsen herfor (DOP) [BOB]

| — | modningstype (»frisk«, »mellemlagret«, »lagret« og »ekstralagret«) |
| --- | --- |

—

modningstype (»frisk«, »mellemlagret«, »lagret« og »ekstralagret«)

| — | navn, firmabetegnelse og adresse på produktions- og pakkevirksomhed samt modningsanlæg. |
| --- | --- |

—

navn, firmabetegnelse og adresse på produktions- og pakkevirksomhed samt modningsanlæg.

Produktet må sælges færdigpakket eller vakuumpakket, hel og/eller i portioner. Med henblik på at undgå portionsopdeling, der medfører tab af produktets identitet, skal betegnelsen »Pecorino delle Balze Volterrane« være anført på mærket sammen med produktets logo, og det skal gentages mindst fire gange (med 90° afstand). Der må ikke anføres andre oplysninger end de udtrykkeligt tilladte.

Dog er det tilladt at bruge betegnelser, firmanavne eller private mærker, forudsat at de ikke indeholder nogen anprisninger eller kan vildlede forbrugerne, samt andre sandfærdige og dokumenterbare henvisninger, der er i overensstemmelse med gældende lovgivning. Som det ses nedenfor, består produktets logo af en cirkel med en stiliseret afbildning af en vild artiskok (kardon) i midten og to svungne linjer, der danner bogstavet »V«, bladene af den vilde artiskok og omridset af to bakker, som ses i det fjerne, og himlen ovenover. I cirklen står ordene »Pecorino delle Balze Volterrane«. Logoet kan proportionelt tilpasses til forskellige emballagestørrelser.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Fårene skal holdes, og »Pecorino delle Balze Volterrane«-osten fremstilles og modnes udelukkende på arealer, der hører under kommunerne Volterra, Pomarance, Montecatini Val di Cecina og Castelnuovo Val di Cecina, Monteverdi, som alle er beliggende i provinsen Pisa.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Ved Pisa-provinsens sydøstlige grænse strækker produktionsområdet sig mellem dalstrækningerne langs floderne Era (mod nord) og Cecina (mod syd). Takket være sin beliggenhed inde i landet, men ikke så langt fra havet, har området kystnært klima med regnfulde efterårs- og forårsmåneder. Områdets geologi er særdeles varieret på grund af erosion som følge af vejret kombineret med langvarig menneskelig aktivitet (skovrydning og udnyttelse af arealer til græsning). Dette har resulteret i dannelsen af »biancane« (små lerhøje), »calanchi« (en sammenhængende række små, meget stejle, hesteskoformede kløfter) og »balze« (gigantiske klippekløfter, som er dannet af regnvandets erosion). I et sådant miljø dannes vegetationen gennem ekstrem selektion. Den udsatte morfologi, substratets bevægelighed og ringe gennemtrængelighed, dets lave indhold af organisk materiale og høje saltholdighed samt de lange perioder med tørke medfører selektion af en salttolerant vegetation og udvikling af særlige overlevelsesmekanismer. Øverst i kløfterne (calanchi) og på højderyggene vokser der græs, i områder med lerjord er hanekløverblomster fremherskende, og i bunden af kløfterne vokser planter, der kan tåle stillestående vand. Der vokser også et væld af timian, og det samme gælder planter til græsning såsom gyvel. Vigtigst er det dog, at vild kardon »gror vildt i store mængder« (Amerighi, 1973). Forarbejdningen af råmælken direkte i ostefremstillingsanlæg i tilknytning til fårehuset gør desuden, at denne aktivitet har karakter af hjemmeindustri. Ved at benytte lokal arbejdskraft og fortsætte med at bruge hævdvundne teknikker har det været muligt at sikre, at traditionen bliver videreført med den deraf følgende høje grad af specialisering og ekspertise blandt de lokale producenter, som det ville være vanskeligt at finde i andre områder.

5.2.   Produktets egenart

»Pecorino delle Balze Volterrane«s egenart skyldes først og fremmest den specifikke produktionsmetode, der er baseret på brugen af osteløbe udvundet af kardonplantens blomster, som vokser i rigelige mængder i området. Dette forhold og græsarealernes morfologi adskiller »Pecorino delle Balze Volterrane« fra andre fåremælksoste, især med hensyn til dens organoleptiske profil. Specifikt skiller den sig ud på grund af sin særlige smag, som er uventet mild af en fåreost at være, og duft, der skyldes kardonen og de lokale græsser og blomster, hvis aromastoffer takket være den lave forarbejdningstemperatur (< 40 °C) forbliver opløst og karakteriserer det færdige produkt.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Områdets klima og geologiske formation danner grobund for den lokale vegetation, der er fårenes vigtigste næringskilde under græsning, og som giver mælken de flygtige aromaer, der tilfører osten dens unikke organoleptiske egenskaber. Det lokale miljø er også afgørende for den særlige type osteløbe, der fremstilles af vild kardon, og som er et af »Pecorino delle Balze Volterrane«s vigtigste kendetegn.

Den bemærkelsesværdige klippeerosion har ført til dannelse af huler af varierende former og størrelser, som lokale fårehyrder benyttede i de forrige århundreder både til husning af flokkene og til naturlig opbevaring af mælk og osteprodukter, før de fik luftkonditionerede anlæg. I disse huler er fugtighedsniveauet konstant med det resultat, at fåreosten modner gradvist, hvilket således bidrager til produktets egenart. Selv i dag anses sådanne betingelser, der er en del af den lokale knowhow, for ideelle, ikke blot af de producenter, som foretrækker, at hele modningsprocessen eller sidste trin af den finder sted i huler, men også af dem, der har luftkonditionerede anlæg. Disse anlæg har de samme temperatur- og fugtighedsforhold, som forekommer naturligt i huler, dvs. temperaturer på 7-10 °C og 70-90 % fugtighed.

Den menneskelige faktor er også særdeles vigtig for ostens forædlingscyklus, især under følgende operationer, som alle udføres manuelt på grundlag af traditionelle færdigheder, der erhverves lokalt: tilsætning af vegetabilsk osteløbe, hvilket kræver særlige færdigheder, eftersom den ikke koagulerer så let som animalsk osteløbe, udskæring af ostemassen, som sker forsigtigt ved hjælp af et spidst værktøj (en »spino«), og formning, der opnås ved at anvende lige netop det rette pres, så vallen kan drænes helt fra. Med hensyn til produktionsprocessens påvirkning af slutproduktets egenskaber bør det bemærkes, at brugen af vegetabilsk osteløbe i produktionen af »Pecorino delle Balze Volterrane« medfører, at mælken koagulerer langsommere og mere umærkeligt sammenlignet med den koagulering, der fås ved brug af animalsk osteløbe. Det påvirker syneresen betydeligt, dvs. den proces, hvorved vallen drænes fra ostemassen, idet væden presses mere forsigtigt og samtidig langsommere ud end ved andre oste. Resultatet er en mildere ost, som ikke har en alt for skarp smag, heller ikke når der er tale om »lagrede« og »ekstralagrede« typer.

I det lokale køkken er »Pecorino delle Balze Volterrane« berømt for sin udsøgte aroma, er stærkt efterspurgt og indgår som ingrediens i mange af områdets traditionelle retter. Denne ost spises ved talrige lejligheder — som hors d'oeuvre, til kødretter og grønsager konserveret i olie, revet over krydrede retter med kødsauce eller endelig alt efter modningsgraden som bordost eller til at rive i supper og fyldte ovnbagte pastaretter (som f.eks. »ceci in magro«, en traditionel kødløs ret med kikærter).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af »Pecorino delle Balze Volterrane« som beskyttet oprindelsesbetegnelse i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (den italienske statstidende) nr. 198 af 24. august 2013.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på internettet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for Ministeriet for Landbrug, Fødevarer og Skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità e sicurezza« (øverst i skærmens højre side) og herefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---

| 26.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 336/27

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2014/C 336/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»CARNIKAVAS NĒĢI«

EF-nr. LV-PGI-0005-01153 – 11.9.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Carnikavas nēģi«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Letland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.7. Fersk fisk, bløddyr og krebsdyr samt produkter afledt heraf.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« dækker flodlampretter (Lampetra fluviatilis) fanget i en bestemt region — floden Gauja i Carnikava kommune — og i en bestemt periode (fra 1. august til 1. februar). Denne ansøgning vedrører både ferske lampretter og tilberedte lampretter i aspic.

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« dækker ferske flodlampretter med følgende kendetegn:

| — | en lang tynd rundmund med glat krop |
| --- | --- |

—

en lang tynd rundmund med glat krop

| — | en sugekopagtig mund |
| --- | --- |

—

en sugekopagtig mund

| — | ingen bryst- eller bugfinner |
| --- | --- |

—

ingen bryst- eller bugfinner

| — | en længde på mindst 23 cm og højst 52 cm og en minimumsvægt på 80 g |
| --- | --- |

—

en længde på mindst 23 cm og højst 52 cm og en minimumsvægt på 80 g

| — | farve: mørk blågrøn, blågrå eller grønlig brun ryg og oversider og grålige, gyldne eller hvide undersider og bug |
| --- | --- |

—

farve: mørk blågrøn, blågrå eller grønlig brun ryg og oversider og grålige, gyldne eller hvide undersider og bug

| — | en levetid på højst 7 år. |
| --- | --- |

—

en levetid på højst 7 år.

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« dækker tilberedte flodlampretter i aspic, hvor produktet består af 70 % flodlampretter og 30 % aspic.

De tilberedte flodlampretter pakkes hele, har en blød eller let fast konsistens, er fladtrykte, brune i farven og er dækket af en gennemsigtig gul eller brun aspic. De har en kraftig, fyldig og let saltagtig smag.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Carnikavas nēģi«, der anvendes til madlavning, kan være fersk eller nedkølet, og aspicen fremstilles af vand, salt og gelatine.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Flodlampretter fodres ikke. De er vildtlevende.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Følgende etaper af produktionsprocessen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

| — | genopbygning af bestandene af flodlampretter i floden Gauja gennem udsættelse hvert år af unge flodlampretter opdrættet i Gaujas vande i Gauja-flodens øvre løb |
| --- | --- |

—

genopbygning af bestandene af flodlampretter i floden Gauja gennem udsættelse hvert år af unge flodlampretter opdrættet i Gaujas vande i Gauja-flodens øvre løb

| — | »Carnikavas nēģi« skal fanges i perioden fra 1. august til 1. februar ved hjælp af ruser i Gauja-flodens nedre løb i nærheden af flodmundingen |
| --- | --- |

—

»Carnikavas nēģi« skal fanges i perioden fra 1. august til 1. februar ved hjælp af ruser i Gauja-flodens nedre løb i nærheden af flodmundingen

| — | tilberedning af flodlampret — tilberedes over kul og lægges i aspic. |
| --- | --- |

—

tilberedning af flodlampret — tilberedes over kul og lægges i aspic.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« bruges til at mærke både ferske flodlampretter og tilberedte flodlampretter i aspic, som er beregnet til salg, og når fisken sælges en gros eller i detailhandlen, skal denne betegnelse være synlig på produktets emballage eller ved produktet.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Carnikava kommune. Flodlampretten fanges på den strækning af Gauja-floden, der løber inden for Carnikava kommunes område.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Der er en lang tradition for, at fiskere driver fiskeri i den nuværende Carnikava kommunes område, både på havet og i Gauja-floden. Fiskeri efter flodlampretter var en af de vigtigste indtægtskilder for Carnikava-godset, der blev opført i det 17. århundrede. I dag er Carnikava det eneste sted på Gaujas bredder, hvor fiskeri efter flodlampretter er tilladt.

Nutidens fiskere følger stadig traditionelle traditioner, der er overleveret fra generation til generation, hvad angår optimale fiskesteder, flodlampretternes vaner og vejrets indflydelse på deres adfærd. Ifølge disse traditioner vil der f.eks. ikke være nogen flodlampretter i ruserne efter en nat med fuldmåne, og det er lettere at fange fisken i mudret vand. Da Gaujas flodleje endvidere ændrer sig hvert år, er det altid nødvendigt at finde nye fiskesteder.

Flodlampretter har altid haft en særlig betydning for Carnikava. De har givet de lokale arbejde og velstand samt omfattende fiskerierfaring og de nødvendige færdigheder i at tilberede lækre måltider af dem. Uden for Letland er Carnikava derfor endog blevet kaldt »flodlamprettens kongerige«. Takket være Carnikavas flodlampretter har navnet været kendt viden om siden det 17. århundrede, naturligvis hjulpet godt på vej af lokalbefolkningen, der har holdt sammen og har støttet hinanden gennem både gode og dårlige tider.

Flodlampretter har gjort Carnikava kendt langt ud over Letlands grænser, hvilket har gjort det muligt at bevare det traditionelle erhverv som flodlampretfisker i dette område helt op til i dag. En flodlampret pryder også Carnikava kommunes våbenskjold.

For at forhindre udtømning af bestandene og sikre, at færdighederne i fiskeri og forarbejdning af flodlampretter kan gives videre til fremtidige generationer, gøres der en stor indsats for at genoprette denne ressource — unge flodlampretter opdrættes i Gaujas vande og udsættes hvert år i flodens øvre løb. Den kunstige genopbygning af fiskepopulationer er en tradition, man har haft i Letland i over 100 år. Helt tilbage i 1896 blev der opsat en inkubator til fiskeæg i Carnikava.

5.2.   Produktets egenart

»Carnikavas nēģi«s smagsmæssige kendetegn hænger sammen med de færdigheder, som Carnikavas indbyggere har i at fange og tilberede dem. Disse færdigheder er blevet bevaret siden det 17. århundrede og er baseret på manuelt arbejde og erfaring.

De særlige regler for traditionel tilberedning af flodlampretter gælder for flodlampretter, der fanges i det afgrænsede område, og som er kendetegnet ved deres renhedsgrad (fri for sand) sammenlignet med fisk fra andre floder.

Produktets særlige smag skyldes både producentens færdigheder inden for madlavning, som gør, at produktet får den nødvendige farve og konsistens, og en korrekt tilberedningstid, der giver flodlampretterne den rette mørhedsgrad.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem produktet og det geografiske område er baseret på »Carnikavas nēģi«s omdømme og de dygtige lokale fiskere og fiskeforarbejdningsvirksomheder, der bevarer gamle traditioner og metoder.

Lampretfiskeriets betydning og omdømme fremgår af historiske kilder, hvor Carnikava aktuelt omtales som »flodlamprettens kongerige« takket være det lokale gods' fiskeriaktiviteter. Vejledningerne i tilberedning af flodlampretter stammer fra 1882. I 1913 begyndte traditionerne for tilberedning af flodlampretter at optræde i opskrifter med beskrivelse af, hvordan man tilbereder flodlampretter i ovn og tilsætter kogende vand.

Flodlampretter fra Carnikava, som fanges og tilberedes ved Gauja-flodens munding i Carnikava kommunes område, var kendt for deres høje kvalitet så tidligt som i begyndelsen af det 19. århundrede.

Det omdømme, Carnikavas flodlampretter har i dag, bekræftes af besøgende fra hele Letland, der kommer til byen i anledning af den årlige flodlampretfestival. Carnikavas århundredgamle lampretfiskeri- og tilberedningstraditioner fejres på festivalen hvert år den næstsidste søndag i august, hvor flodlampretter tilberedes til suppe, grilles, købes og sælges, og der afholdes en konkurrence i hurtigspisning af flodlampretter. Festivalen markerer indledningen af sæsonen for flodlampretfiskeri i Carnikava.

Lokale virksomheder har modtaget kvalitetspriser for tilberedte flodlampretter i aspic på messer både i Letland og i udlandet. »Carnikavas nēģi« i aspic har modtaget en af Letlands højeste priser — titlen i 2011 som »lokalt identitetsprodukt«, der af det lettiske landbrugsforum tildeles fødevarer, som lever op til fastsatte kvalitets- og smagskriterier, er værdsat af lokalsamfundet, produceres i et bestemt geografisk område med anvendelse af lokale ressourcer og bidrager til lokalområdets bæredygtige udvikling.

En række turistture omfatter også besøg hos producenter af flodlampretter for at smage deres produkter samt et besøg på det lokale historiske museum, hvor udstillinger viser flodlampretfiskeriets og ‐forarbejdningens betydning for lokalområdet.

Carnikava kommune har deltaget i turistmesser i Finland, Estland og Rusland, hvor man præsenterede flodlampretfiskeriet og tilberedningstraditionerne.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.pvd.gov.lv/lat/kreis_izvlne/novertesana_un_registracija/lauksaimniecibas_un_partikas_p/

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---