# Uradni list L 62/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 62 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 516. marec 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 62

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 516. marec 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 205/2008 z dne 5. marca 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 206/2008 z dne 5. marca 2008 o določitvi koeficienta dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 22. do 29. februarja 2008 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 1002/2007, za riž s poreklom in izvorom iz Egipta | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 207/2008 z dne 5. marca 2008 o sprejetju specifikacij priložnostnega modula za leto 2009 o vstopu mladih na trg dela, kakor določa Uredba Sveta (ES) št. 577/98 (
  1
  ) | 4 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/38/ES z dne 5. marca 2008 o uvedbi seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene (Kodificirana različica)
   (
  1
  ) | 9 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 205/2008 z dne 5. marca 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 206/2008 z dne 5. marca 2008 o določitvi koeficienta dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 22. do 29. februarja 2008 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 1002/2007, za riž s poreklom in izvorom iz Egipta

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 207/2008 z dne 5. marca 2008 o sprejetju specifikacij priložnostnega modula za leto 2009 o vstopu mladih na trg dela, kakor določa Uredba Sveta (ES) št. 577/98 (
  1
  )

1

4

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/38/ES z dne 5. marca 2008 o uvedbi seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene (Kodificirana različica)
   (
  1
  )

(Kodificirana različica)

1

9

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/202/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah | 23 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah | 24 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/202/ES

*

Sklep Sveta z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

23

Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

24

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Nadzori organ EFTA |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTA št. 329/05/COL z dne 20. decembra 2005 o 54. spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči, vključno s predlogom ustreznih ukrepov | 30 |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTA št. 320/06/COL z dne 31. oktobra 2006 o spremembi seznama iz točke 39 dela 1.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, ki navaja mejne kontrolne točke na Islandiji in na Norveškem, dogovorjene za veterinarske preglede živih živali in živalskih proizvodov iz tretjih držav, in o razveljavitvi Odločbe Nadzornega organa EFTA 246/06/COL z dne 6. septembra 2006 | 44 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzori organ EFTA

*

Odločba Nadzornega organa EFTA št. 329/05/COL z dne 20. decembra 2005 o 54. spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči, vključno s predlogom ustreznih ukrepov

30

*

Odločba Nadzornega organa EFTA št. 320/06/COL z dne 31. oktobra 2006 o spremembi seznama iz točke 39 dela 1.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, ki navaja mejne kontrolne točke na Islandiji in na Norveškem, dogovorjene za veterinarske preglede živih živali in živalskih proizvodov iz tretjih držav, in o razveljavitvi Odločbe Nadzornega organa EFTA 246/06/COL z dne 6. septembra 2006

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 205/2008

z dne 5. marca 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. marca 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. marca 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 5. marca 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 72,2 |
| MA | 52,9 |
| TN | 120,5 |
| TR | 94,7 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 114,7 |
| TR | 177,0 |
| ZZ | 156,8 |
| 0709 90 70 | MA | 93,0 |
| TR | 116,9 |
| ZZ | 105,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 54,7 |
| MA | 58,3 |
| TN | 49,0 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | EG | 95,9 |
| IL | 109,4 |
| SY | 56,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 10 80 | AR | 97,3 |
| CA | 73,8 |
| CN | 92,7 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,1 |
| UY | 71,7 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | AR | 82,4 |
| CL | 82,4 |
| CN | 60,6 |
| US | 123,2 |
| ZA | 97,1 |
| ZZ | 89,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

72,2

MA

52,9

TN

120,5

TR

94,7

ZZ

85,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

114,7

TR

177,0

ZZ

156,8

0709 90 70

MA

93,0

TR

116,9

ZZ

105,0

0805 10 20

EG

45,4

IL

54,7

MA

58,3

TN

49,0

TR

62,8

ZZ

54,0

0805 50 10

EG

95,9

IL

109,4

SY

56,4

TR

120,8

ZZ

95,6

0808 10 80

AR

97,3

CA

73,8

CN

92,7

MK

42,4

US

108,1

UY

71,7

ZZ

81,0

0808 20 50

AR

82,4

CL

82,4

CN

60,6

US

123,2

ZA

97,1

ZZ

89,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 206/2008

z dne 5. marca 2008

o določitvi koeficienta dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 22. do 29. februarja 2008 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 1002/2007, za riž s poreklom in izvorom iz Egipta

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1002/2007 (3) je za tržno leto odprla letno uvozno tarifno kvoto 32 000 ton riža, ki se uvršča pod oznako KN 1006, s poreklom in izvorom iz Egipta (zaporedna številka 09.4094). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1002/2007 (3) je za tržno leto odprla letno uvozno tarifno kvoto 32 000 ton riža, ki se uvršča pod oznako KN 1006, s poreklom in izvorom iz Egipta (zaporedna številka 09.4094).

| (2) | Iz sporočila v skladu s členom 5(a) Uredbe (ES) št. 1002/2007 izhaja, da zahtevki, predloženi od 22. februarja 2008 od 13. ure po bruseljskem času do 29. februarja 2008 do 13. ure po bruseljskem času v skladu s členom 2(3) navedene uredbe, zajemajo količine, ki presegajo razpoložljive količine. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Iz sporočila v skladu s členom 5(a) Uredbe (ES) št. 1002/2007 izhaja, da zahtevki, predloženi od 22. februarja 2008 od 13. ure po bruseljskem času do 29. februarja 2008 do 13. ure po bruseljskem času v skladu s členom 2(3) navedene uredbe, zajemajo količine, ki presegajo razpoložljive količine. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Prav tako je treba do konca tekočega kvotnega obdobja ustaviti oddajo novih zahtevkov za uvozna dovoljenja na podlagi Uredbe (ES) št. 1002/2007 v skladu s prvim pododstavkom člena 3(3) navedene uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Prav tako je treba do konca tekočega kvotnega obdobja ustaviti oddajo novih zahtevkov za uvozna dovoljenja na podlagi Uredbe (ES) št. 1002/2007 v skladu s prvim pododstavkom člena 3(3) navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž s poreklom in izvorom iz Egipta iz kvote, navedene v Uredbi (ES) št. 1002/2007, predloženih od 22. februarja 2008 od 13. ure po bruseljskem času do 29. februarja 2008 do 13. ure po bruseljskem času, se izdajo dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabi koeficient dodelitve 22,728704 %.

2.   Oddaja novih zahtevkov za uvozna dovoljenja od 29. februarja 2008 od 13. ure po bruseljskem času se ustavi do konca tekočega kvotnega obdobja.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. marca 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1). S 1. septembrom 2008 bo Uredbo (ES) št. 1785/2003 nadomestila Uredba (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 226, 30.8.2007, str. 15.

3

---

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 207/2008

z dne 5. marca 2008

o sprejetju specifikacij priložnostnega modula za leto 2009 o vstopu mladih na trg dela, kakor določa Uredba Sveta (ES) št. 577/98

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 z dne 9. marca 1998 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti (1) in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropske smernice zaposlovanja (2) vključujejo vrsto usmeritev politik v zvezi z zaposlovanjem mladih, ki poudarjajo, da je treba vložiti več truda v nove poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje brezposelnosti mladih. Te smernice se prav tako sklicujejo na cilje in merila uspešnosti, ki so od leta 2003 določene v evropski strategiji zaposlovanja za zmanjševanje zgodnje opustitve šolanja, zvišanje ravni izobrazbe in „nov začetek“ za brezposelne mlade. |
| --- | --- |

(1)

Evropske smernice zaposlovanja (2) vključujejo vrsto usmeritev politik v zvezi z zaposlovanjem mladih, ki poudarjajo, da je treba vložiti več truda v nove poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje brezposelnosti mladih. Te smernice se prav tako sklicujejo na cilje in merila uspešnosti, ki so od leta 2003 določene v evropski strategiji zaposlovanja za zmanjševanje zgodnje opustitve šolanja, zvišanje ravni izobrazbe in „nov začetek“ za brezposelne mlade.

| (2) | Merila uspešnosti v izobraževanju so določena v delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010, ki ga izvajajo države članice in Komisija (3). Ta merila uspešnosti morajo pomagati pri spremljanju zviševanja ravni izobrazbe in vseživljenjskega učenja ter zmanjševanja števila mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, cilj te politike pa je mlade kar najbolje pripraviti na njihovo poklicno in družbeno življenje. |
| --- | --- |

(2)

Merila uspešnosti v izobraževanju so določena v delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010, ki ga izvajajo države članice in Komisija (3). Ta merila uspešnosti morajo pomagati pri spremljanju zviševanja ravni izobrazbe in vseživljenjskega učenja ter zmanjševanja števila mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, cilj te politike pa je mlade kar najbolje pripraviti na njihovo poklicno in družbeno življenje.

| (3) | Sklep Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (4) države članice poziva, da posebno pozornost namenijo „izvajanju Evropskega mladinskega pakta, tako da se mladim omogoči lažji dostop do zaposlitve, lažji prehod od izobraževanja k delu, vključno s kariernim svetovanjem, pomočjo pri zaključevanju šolanja, dostopom do ustreznega usposabljanja in pripravništva“. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (4) države članice poziva, da posebno pozornost namenijo „izvajanju Evropskega mladinskega pakta, tako da se mladim omogoči lažji dostop do zaposlitve, lažji prehod od izobraževanja k delu, vključno s kariernim svetovanjem, pomočjo pri zaključevanju šolanja, dostopom do ustreznega usposabljanja in pripravništva“.

| (4) | Zato je za spremljanje napredka k splošnim ciljem evropske strategije zaposlovanja in procesa socialnega vključevanja potreben izčrpen in primerljiv sklop podatkov o vstopu mladih na trg dela. |
| --- | --- |

(4)

Zato je za spremljanje napredka k splošnim ciljem evropske strategije zaposlovanja in procesa socialnega vključevanja potreben izčrpen in primerljiv sklop podatkov o vstopu mladih na trg dela.

| (5) | Uredba Komisije (ES) št. 384/2005 z dne 7. marca 2005 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2007 do 2009, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (5), že vključuje priložnostni modul o vstopu mladih na trg dela. Za ta modul je treba opredeliti seznam spremenljivk. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (ES) št. 384/2005 z dne 7. marca 2005 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2007 do 2009, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (5), že vključuje priložnostni modul o vstopu mladih na trg dela. Za ta modul je treba opredeliti seznam spremenljivk.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podroben seznam spremenljivk, ki jih je treba zbrati leta 2009 v okviru priložnostnega modula o vstopu mladih na trg dela, je opredeljen v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. marca 2008

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 77, 14.3.1998, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1372/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 3.12.2007, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta z dne 12. julija 2005 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2005/600/ES), UL L 205, 6.8.2005, str. 21.

2

(3)  Svet, Podrobni delovni program o nadaljnjih ukrepih v zvezi s cilji sistemov izobraževanja in usposabljanja v Evropi (2002/C 142/01), UL C 142, 14.6.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

4

(5)  UL L 61, 8.3.2005, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 341/2006 (UL L 55, 25.2.2006, str. 9).

5

---

PRILOGA

RAZISKAVA DELOVNE SILE

Specifikacije priložnostnega modula za leto 2009 o vstopu mladih na trg dela

| 1. | Zadevne države članice in regije: vse. |
| --- | --- |

1.

Zadevne države članice in regije: vse.

| 2. | Spremenljivke imajo naslednje oznake:
  Označevanje spremenljivk raziskave delovne sile v stolpcu „Filter“ se nanaša na Prilogo II k Uredbi Komisije (ES) št. 430/2005. |
| --- | --- |

2.

Spremenljivke imajo naslednje oznake:

Označevanje spremenljivk raziskave delovne sile v stolpcu „Filter“ se nanaša na Prilogo II k Uredbi Komisije (ES) št. 430/2005.

| Stolpec | Oznaka | Opis | Filter |
| --- | --- | --- | --- |
| 203
  (PARHAT) | | Najvišja raven uspešno zaključene izobrazbe očeta ali matere | Vsi, ki so stari 15–34 let |
| 1 | Nizka: ISCED 0, 1, 2 in 3c kratka |
| 2 | Srednja: ISCED 3–4 (brez 3c kratke) |
| 3 | Visoka: ISCED 5–6 |
| 9 | Se ne uporablja (osebe, mlajše od 15 ali starejše od 34 let) |
| Prazno | Brez odgovora |
| 204–207
  PARFOR | | Država rojstva očeta in matere | Vsi, ki so stari 15–34 let |
| | (za Nemčijo: državljanstvo/nekdanje državljanstvo očeta in matere, kadar imata v referenčnem tednu nemško državljanstvo) |
| | Za oznake glej klasifikacijo držav ISO |
| .... | 4 številke (oče – prvi dve številki, mati – zadnji dve številki) |
| 9999 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 208
  HATVOC | | Usmeritev najvišje ravni formalne izobrazbe (HATLEVEL) | Vsi, ki so stari 15–34 let in HATLEVEL = 21–43 |
| 1 | Splošno izobraževanje |
| 2 | Poklicno izobraževanje večinoma (ali izključno) v šoli |
| 3 | Kombinacija poklicnega izobraževanja v šoli in na delovnem mestu |
| 4 | Poklicno izobraževanje večinoma na delovnem mestu |
| 5 | Poklicno izobraževanje brez možnega razlikovanja med 2, 3 in 4 |
| 9 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 209–214
  STOPDATE | | Mesec in leto zadnje opustitve formalnega izobraževanja | Vsi, ki so stari 15–34 let ter EDUCSTAT = 2 in HATLEVEL ≠ 00 |
| ... | Mesec in leto |
| 999999 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 215
  WORKEDUC | | Delo med študijem v okviru formalnega izobraževanja | Vsi, ki so stari 15–34 let |
| 0 | Brez dela ali delo manj kot 1 mesec na leto |
| 1 | Delo (samo) kot del izobraževalnega programa |
| 2 | Delo med študijem, toda zunaj izobraževalnega programa |
| 3 | Delo (samo) v času prekinitve študija |
| 4 | Delo kot kombinacija 1 in 2 |
| 5 | Delo kot kombinacija 1 in 3 |
| 6 | Delo kot kombinacija 2 in 3 |
| 7 | Delo kot kombinacija 1, 2 in 3 |
| 9 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 216–221
  JOBSTART | | Mesec in leto začetka prve zaposlitve, daljše od treh mesecev, po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja | Stolpci 209–214 ≠ 999999 in prazno |
| 000000 | Nikoli nisem bil/-a zaposlen/-a dlje kot 3 mesece |
| 000001 | Trenutna zaposlitev je moja prva zaposlitev |
| ...... | Mesec in leto |
| 999999 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 222–224
  JOBDUR | | Trajanje prve zaposlitve, daljše od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja) | Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 000001 in 999999 |
| ... | Število mesecev |
| 999 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 225
  FINDMETH | | Metoda, s pomočjo katere je bila najdena prva zaposlitev, daljša od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja) | Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 999999 |
| 1 | Prek izobraževalne ustanove |
| 2 | Prek javnih služb za zaposlovanje |
| 3 | Prek oglasov v tisku ali na internetu |
| 4 | Predložitev neposredne (spontane) prošnje za zaposlitev delodajalcu |
| 5 | Prek družine in prijateljev |
| 6 | Zaposlitev, najdena po prejšnjih izkušnjah (poletno/študentsko delo, pripravništvo, praksa, prostovoljno delo) v isti družbi |
| 7 | Ustanovitev zasebnega podjetja |
| 8 | Drugo |
| 9 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 226–229
  JOBOCC | | Poklic pri prvi zaposlitvi, daljši od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja) | Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 000001 in 999999 |
| .... | Oznaka po ISCO–88 (COM) s 3 ali, če je možno, 4 številkami |
| 9999 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 230
  JOBCONTR | | Vrsta pogodbe pri prvi zaposlitvi, daljši od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja) | Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 000001 in 999999 |
| 1 | Samozaposlen/-a |
| 2 | Zaposlen/-a s polnim delovnim časom za nedoločen čas |
| 3 | Zaposlen/-a s krajšim delovnim časom za nedoločen čas |
| 4 | Zaposlen/-a s polnim delovnim časom za določen čas |
| 5 | Zaposlen/-a s krajšim delovnim časom za določen čas |
| 6 | Družinski delavec |
| 9 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 231
  TRANSACT | | Glavna dejavnost po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja in pred začetkom prve zaposlitve, ki je trajala vsaj 3 mesece | Stolpci 209–214 ≠ 999999 ter prazno in {začetek prve zaposlitve več kot tri mesece po datumu iz stolpcev 209–214 ali stolpcev 216–221 = 000000} |
| 1 | Zaposlen/-a – zaposlitev/-ve za krajša obdobja (največ 3 mesece) |
| 2 | Služenje obveznega vojaškega roka ali opravljanje nadomestne civilne službe |
| 3 | Nezaposlen/-a, aktivno išče zaposlitev
  Nezaposlen/-a, zaposlitve ne išče aktivno zaradi: |
| 4 | Družinskih obveznosti |
| 5 | Udeležbe v neformalnem izobraževanju |
| 6 | Prostovoljnih dejavnosti |
| 7 | Zdravstvenih težav |
| 8 | Drugih razlogov |
| 9 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |
| 232/237 | | Ponderirani faktor za modul za raziskavo delovne sile za leto 2009 (neobvezno) | Vsi, ki so stari 15–34 let |
| 0000–9999 | Stolpci 232–235 vsebujejo cele številke |
| 00–99 | Stolpca 236 in 237 vsebujeta decimalna mesta |
| 238
  (PARNAT) | | Državljanstvo staršev ob rojstvu (neobvezno) | Vsi, ki so stari 15–34 let |
| | Za oznake glej klasifikacijo držav ISO |
| 9999 | Se ne uporablja |
| Prazno | Brez odgovora |

Stolpec

Oznaka

Opis

Filter

203

(PARHAT)

Najvišja raven uspešno zaključene izobrazbe očeta ali matere

Vsi, ki so stari 15–34 let

1

Nizka: ISCED 0, 1, 2 in 3c kratka

2

Srednja: ISCED 3–4 (brez 3c kratke)

3

Visoka: ISCED 5–6

9

Se ne uporablja (osebe, mlajše od 15 ali starejše od 34 let)

Prazno

Brez odgovora

204–207

PARFOR

Država rojstva očeta in matere

Vsi, ki so stari 15–34 let

(za Nemčijo: državljanstvo/nekdanje državljanstvo očeta in matere, kadar imata v referenčnem tednu nemško državljanstvo)

Za oznake glej klasifikacijo držav ISO

....

4 številke (oče – prvi dve številki, mati – zadnji dve številki)

9999

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

208

HATVOC

Usmeritev najvišje ravni formalne izobrazbe (HATLEVEL)

Vsi, ki so stari 15–34 let in HATLEVEL = 21–43

1

Splošno izobraževanje

2

Poklicno izobraževanje večinoma (ali izključno) v šoli

3

Kombinacija poklicnega izobraževanja v šoli in na delovnem mestu

4

Poklicno izobraževanje večinoma na delovnem mestu

5

Poklicno izobraževanje brez možnega razlikovanja med 2, 3 in 4

9

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

209–214

STOPDATE

Mesec in leto zadnje opustitve formalnega izobraževanja

Vsi, ki so stari 15–34 let ter EDUCSTAT = 2 in HATLEVEL ≠ 00

...

Mesec in leto

999999

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

215

WORKEDUC

Delo med študijem v okviru formalnega izobraževanja

Vsi, ki so stari 15–34 let

0

Brez dela ali delo manj kot 1 mesec na leto

1

Delo (samo) kot del izobraževalnega programa

2

Delo med študijem, toda zunaj izobraževalnega programa

3

Delo (samo) v času prekinitve študija

4

Delo kot kombinacija 1 in 2

5

Delo kot kombinacija 1 in 3

6

Delo kot kombinacija 2 in 3

7

Delo kot kombinacija 1, 2 in 3

9

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

216–221

JOBSTART

Mesec in leto začetka prve zaposlitve, daljše od treh mesecev, po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja

Stolpci 209–214 ≠ 999999 in prazno

000000

Nikoli nisem bil/-a zaposlen/-a dlje kot 3 mesece

000001

Trenutna zaposlitev je moja prva zaposlitev

......

Mesec in leto

999999

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

222–224

JOBDUR

Trajanje prve zaposlitve, daljše od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja)

Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 000001 in 999999

...

Število mesecev

999

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

225

FINDMETH

Metoda, s pomočjo katere je bila najdena prva zaposlitev, daljša od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja)

Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 999999

1

Prek izobraževalne ustanove

2

Prek javnih služb za zaposlovanje

3

Prek oglasov v tisku ali na internetu

4

Predložitev neposredne (spontane) prošnje za zaposlitev delodajalcu

5

Prek družine in prijateljev

6

Zaposlitev, najdena po prejšnjih izkušnjah (poletno/študentsko delo, pripravništvo, praksa, prostovoljno delo) v isti družbi

7

Ustanovitev zasebnega podjetja

8

Drugo

9

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

226–229

JOBOCC

Poklic pri prvi zaposlitvi, daljši od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja)

Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 000001 in 999999

....

Oznaka po ISCO–88 (COM) s 3 ali, če je možno, 4 številkami

9999

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

230

JOBCONTR

Vrsta pogodbe pri prvi zaposlitvi, daljši od treh mesecev (po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja)

Stolpci 216–221 ≠ 000000 in 000001 in 999999

1

Samozaposlen/-a

2

Zaposlen/-a s polnim delovnim časom za nedoločen čas

3

Zaposlen/-a s krajšim delovnim časom za nedoločen čas

4

Zaposlen/-a s polnim delovnim časom za določen čas

5

Zaposlen/-a s krajšim delovnim časom za določen čas

6

Družinski delavec

9

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

231

TRANSACT

Glavna dejavnost po zadnji opustitvi formalnega izobraževanja in pred začetkom prve zaposlitve, ki je trajala vsaj 3 mesece

Stolpci 209–214 ≠ 999999 ter prazno in {začetek prve zaposlitve več kot tri mesece po datumu iz stolpcev 209–214 ali stolpcev 216–221 = 000000}

1

Zaposlen/-a – zaposlitev/-ve za krajša obdobja (največ 3 mesece)

2

Služenje obveznega vojaškega roka ali opravljanje nadomestne civilne službe

3

Nezaposlen/-a, aktivno išče zaposlitev

Nezaposlen/-a, zaposlitve ne išče aktivno zaradi:

4

Družinskih obveznosti

5

Udeležbe v neformalnem izobraževanju

6

Prostovoljnih dejavnosti

7

Zdravstvenih težav

8

Drugih razlogov

9

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

232/237

Ponderirani faktor za modul za raziskavo delovne sile za leto 2009 (neobvezno)

Vsi, ki so stari 15–34 let

0000–9999

Stolpci 232–235 vsebujejo cele številke

00–99

Stolpca 236 in 237 vsebujeta decimalna mesta

238

(PARNAT)

Državljanstvo staršev ob rojstvu (neobvezno)

Vsi, ki so stari 15–34 let

Za oznake glej klasifikacijo držav ISO

9999

Se ne uporablja

Prazno

Brez odgovora

---

DIREKTIVE

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/9

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/38/ES

z dne 5. marca 2008

o uvedbi seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene

(Besedilo velja za EGP)

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju direktive Sveta 93/74/EGS z dne 13. septembra 1993 o krmi za posebne prehranske namene (1) in zlasti člena 6(a),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 94/39/ES z dne 25. julija 1994 o uvedbi seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 94/39/ES z dne 25. julija 1994 o uvedbi seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 93/74/EGS določa vzpostavitev popolnega seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene. Omenjeni seznam mora navajati natančno uporabo, tj. posebni prehranski namen, osnovne prehranske značilnosti, deklaracije o označevanju in, če je primerno, posebne zahteve za označevanje. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 93/74/EGS določa vzpostavitev popolnega seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene. Omenjeni seznam mora navajati natančno uporabo, tj. posebni prehranski namen, osnovne prehranske značilnosti, deklaracije o označevanju in, če je primerno, posebne zahteve za označevanje.

| (3) | Nekaterih prehranskih namenov trenutno ni mogoče vključiti v seznam predvidenih vrst uporabe, ker ne obstajajo metode Skupnosti za nadzor energetske vrednosti hrane za hišne živali ter dietetičnih vlaknin v krmi. Ta seznam je treba dopolniti kar najhitreje po sprejetju omenjenih metod. |
| --- | --- |

(3)

Nekaterih prehranskih namenov trenutno ni mogoče vključiti v seznam predvidenih vrst uporabe, ker ne obstajajo metode Skupnosti za nadzor energetske vrednosti hrane za hišne živali ter dietetičnih vlaknin v krmi. Ta seznam je treba dopolniti kar najhitreje po sprejetju omenjenih metod.

| (4) | Uvedeni seznam se lahko spreminja, če je primerno, v skladu z novimi znanstvenimi in tehničnimi spoznanji. |
| --- | --- |

(4)

Uvedeni seznam se lahko spreminja, če je primerno, v skladu z novimi znanstvenimi in tehničnimi spoznanji.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (6) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, določenih v delu B Priloge II – |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, določenih v delu B Priloge II –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Države članice zahtevajo, da se krma za posebne prehranske namene v smislu direktive Sveta 93/74/EGS sme tržiti le, če so njene predvidene vrste posebne uporabe, navedene v delu B Priloge I k tej direktivi, in če izpolnjuje druge določbe, predpisane v omenjenem delu Priloge I.

Države članice tudi zagotovijo, da so izpolnjene določbe iz „Splošnih določb“ v delu A Priloge I.

Člen 2

Direktiva 94/39/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge II, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v delu B Priloge II.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati 31. julija 2008.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. marca 2008

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 237, 22.9.1993, str. 23. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 207, 10.8.1994, str. 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/4/ES (UL L 6, 10.1.2008, str. 4).

2

(3)  Glej del A Priloge II.

3

---

PRILOGA I

DEL A

Splošne določbe

| 1. | Če je v stolpcu 2 dela B navedena več kot ena skupina prehranskih značilnosti, označena z „in/ali“, za isti prehranski namen, lahko proizvajalec uporabi eno od skupin ali obe skupini bistvenih značilnosti, da izpolni prehranski namen, opredeljen v stolpcu 1. Za vsako od možnosti so ustrezne deklaracije za označevanje navedene nasproti, v stolpcu 4. |
| --- | --- |

1.

Če je v stolpcu 2 dela B navedena več kot ena skupina prehranskih značilnosti, označena z „in/ali“, za isti prehranski namen, lahko proizvajalec uporabi eno od skupin ali obe skupini bistvenih značilnosti, da izpolni prehranski namen, opredeljen v stolpcu 1. Za vsako od možnosti so ustrezne deklaracije za označevanje navedene nasproti, v stolpcu 4.

| 2. | Če je skupina dodatkov omenjena v stolpcu 2 ali 4 dela B, mora(-jo) biti uporabljen(-i) dodatek(-i) odobren(-i) v Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1) kot ustrezni za opredeljeno osnovno značilnost. |
| --- | --- |

2.

Če je skupina dodatkov omenjena v stolpcu 2 ali 4 dela B, mora(-jo) biti uporabljen(-i) dodatek(-i) odobren(-i) v Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1) kot ustrezni za opredeljeno osnovno značilnost.

| 3. | Če je v stolpcu 4 dela B treba navesti vir(-e) sestavin ali analitskih sestavin, mora proizvajalec pripraviti natančno deklaracijo (npr. posebno ime sestavin(-e), vrsto živali ali del živali), na podlagi katere je mogoče oceniti skladnost krmila z ustreznimi osnovnimi prehranskimi značilnostmi. |
| --- | --- |

3.

Če je v stolpcu 4 dela B treba navesti vir(-e) sestavin ali analitskih sestavin, mora proizvajalec pripraviti natančno deklaracijo (npr. posebno ime sestavin(-e), vrsto živali ali del živali), na podlagi katere je mogoče oceniti skladnost krmila z ustreznimi osnovnimi prehranskimi značilnostmi.

| 4. | Če je v stolpcu 4 dela B treba navesti deklaracijo snovi, ki je odobrena tudi kot dodatek, in če jo spremlja izraz „celokupni“, se mora deklarirana vsebnost, če je primerno, navezovati tudi na količino, prisotno v naravni obliki, če ni dodana nobena snov, ali, z odstopanjem od Direktive Sveta 70/524/EGS (2), celotno količino snovi, prisotne v naravni obliki ter količino, dodano kot dodatek. |
| --- | --- |

4.

Če je v stolpcu 4 dela B treba navesti deklaracijo snovi, ki je odobrena tudi kot dodatek, in če jo spremlja izraz „celokupni“, se mora deklarirana vsebnost, če je primerno, navezovati tudi na količino, prisotno v naravni obliki, če ni dodana nobena snov, ali, z odstopanjem od Direktive Sveta 70/524/EGS (2), celotno količino snovi, prisotne v naravni obliki ter količino, dodano kot dodatek.

| 5. | Deklaracije, zahtevane v stolpcu 4 dela B, z navedbo „če je dodana“ so obvezne, kadar sta sestavina ali dodatek vključena ali je njuna vsebnost povečana izrecno za dosego posebnega prehranskega namena. |
| --- | --- |

5.

Deklaracije, zahtevane v stolpcu 4 dela B, z navedbo „če je dodana“ so obvezne, kadar sta sestavina ali dodatek vključena ali je njuna vsebnost povečana izrecno za dosego posebnega prehranskega namena.

| 6. | Deklaracije, ki jih je treba navajati v skladu s stolpcem 4 dela B, o analitskih sestavinah in dodatkih, morajo biti količinsko opredeljene. |
| --- | --- |

6.

Deklaracije, ki jih je treba navajati v skladu s stolpcem 4 dela B, o analitskih sestavinah in dodatkih, morajo biti količinsko opredeljene.

| 7. | Priporočeni rok uporabe v stolpcu 5 dela B navaja obseg, v katerem je običajno treba doseči prehranski namen. Proizvajalci lahko navedejo natančnejše roke uporabe, v okviru določenih skrajnih meja. |
| --- | --- |

7.

Priporočeni rok uporabe v stolpcu 5 dela B navaja obseg, v katerem je običajno treba doseči prehranski namen. Proizvajalci lahko navedejo natančnejše roke uporabe, v okviru določenih skrajnih meja.

| 8. | Če mora krma ustrezati več kot enemu posebnemu prehranskemu namenu, mora biti v skladu z ustreznimi navedbami v delu B. |
| --- | --- |

8.

Če mora krma ustrezati več kot enemu posebnemu prehranskemu namenu, mora biti v skladu z ustreznimi navedbami v delu B.

| 9. | V primeru dopolnilnih krmnih mešanic za posebne prehranske namene je treba v navodilih za uporabo na zunanji oznaki/nalepki navesti navodila za pripravo uravnoteženih dnevnih obrokov. |
| --- | --- |

9.

V primeru dopolnilnih krmnih mešanic za posebne prehranske namene je treba v navodilih za uporabo na zunanji oznaki/nalepki navesti navodila za pripravo uravnoteženih dnevnih obrokov.

DEL B

Seznam predvidenih vrst uporabe

| Poseben prehranski namen | Osnovne prehranske značilnosti | Vrsta ali kategorija živali | Deklaracije za označevanje | Priporočeni rok | Druge določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| Pomoč delovanju ledvic v primeru kronične renalne insuficience (3) | Nizka stopnja fosforja in omejena stopnja beljakovin, vendar visoke kakovosti | Psi in mačke | — | Vir(-i) beljakovin |

Poseben prehranski namen

Osnovne prehranske značilnosti

Vrsta ali kategorija živali

Deklaracije za označevanje

Priporočeni rok

Druge določbe

1

2

3

4

5

6

Pomoč delovanju ledvic v primeru kronične renalne insuficience (3)

Nizka stopnja fosforja in omejena stopnja beljakovin, vendar visoke kakovosti

Psi in mačke

—

Vir(-i) beljakovin

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane)

Na začetku, do 6 mesecev (4)

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo ali pred podaljšanjem obdobja uporabe se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Navedite v navodilih za uporabo:

„Voda mora biti vedno na voljo.“

Razkroj struvitnih kamnov (5)

5

| — | Lastnosti acidifikacije urina, nizka stopnja magnezija, in omejena stopnja beljakovin, vendar visoke kakovosti |
| --- | --- |

—

Lastnosti acidifikacije urina, nizka stopnja magnezija, in omejena stopnja beljakovin, vendar visoke kakovosti

Psi

| — | Vir(-i) beljakovin |
| --- | --- |

—

Vir(-i) beljakovin

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

| — | Snovi, ki acidificirajo urin |
| --- | --- |

—

Snovi, ki acidificirajo urin

5 do 12 tednov

V navodilih za uporabo navedite:

„Voda mora biti vedno na voljo.“

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

| — | Lastnosti acidifikacije urina, in nizka stopnja magnezija |
| --- | --- |

—

Lastnosti acidifikacije urina, in nizka stopnja magnezija

Mačke

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

| — | Celokupni tavrin |
| --- | --- |

—

Celokupni tavrin

| — | Snovi, ki acidificirajo urin |
| --- | --- |

—

Snovi, ki acidificirajo urin

Zmanjšanje ponovnega nastanka struvitnih kamnov (5)

5

Lastnosti acidifikacije urina in zmerna stopnja magnezija

Psi in mačke

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

| — | Snovi, ki acidificirajo urin |
| --- | --- |

—

Snovi, ki acidificirajo urin

Do 6 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje nastanka uratnih kamnov

Nizka stopnja purinov, nizka stopnja beljakovin, vendar visoke kakovosti

Psi in mačke

Vir(-i) beljakovin

Do 6 mesecev, vendar dosmrtna uporaba v primeru trajnih motenj v presnovi sečne kisline

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje nastanka oksalatnih kamnov

Nizka stopnja kalcija, nizka stopnja vitamina D, in lastnosti alkalizacije urina

Psi in mačke

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

| — | Celokupni vitamin D |
| --- | --- |

—

Celokupni vitamin D

| — | Hidroksiprolin |
| --- | --- |

—

Hidroksiprolin

| — | Snovi, ki alkalizirajo urin |
| --- | --- |

—

Snovi, ki alkalizirajo urin

Do 6 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje nastanka cistinskih kamnov

Nizka stopnja beljakovin, zmerna stopnja žveplovih amino kislin, in lastnosti alkalizacije urina

Psi in mačke

| — | Celokupne žveplove amino kisline |
| --- | --- |

—

Celokupne žveplove amino kisline

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

| — | Snovi, ki alkalizirajo urin |
| --- | --- |

—

Snovi, ki alkalizirajo urin

Na začetku, do 1 leta

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo ali pred podaljšanjem obdobja uporabe se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje intolerance za sestavine in hranilne snovi (6)

6

| — | Izbrani vir(-i) beljakovin |
| --- | --- |

—

Izbrani vir(-i) beljakovin

Psi in mačke

| — | Vir(-i) beljakovin |
| --- | --- |

—

Vir(-i) beljakovin

| — | Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane)

3 do 8 tednov: če izginejo znaki intolerance, se ta hrana lahko uporablja neomejeno

in/ali

| — | Izbrani vir(-i) ogljikovih hidratov |
| --- | --- |

—

Izbrani vir(-i) ogljikovih hidratov

| — | Vir(-i) ogljikovih hidratov |
| --- | --- |

—

Vir(-i) ogljikovih hidratov

| — | Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane |
| --- | --- |

—

Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane

Zmanjšanje akutnih motenj absorpcije v črevesju

Zvišana stopnja elektrolitov in hitro prebavljivih sestavin

Psi in mačke

| — | Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi |
| --- | --- |

—

Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Vir(-i) sluznih snovi (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vir(-i) sluznih snovi (če so dodane)

1 do 2 tedna

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

| — | „V obdobju akutne diareje ter okrevanja po bolezni.“ |
| --- | --- |

—

„V obdobju akutne diareje ter okrevanja po bolezni.“

| — | „Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“ |
| --- | --- |

—

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Izravnava za slabo presnovo (7)

7

Hitro prebavljive sestavine in nizka stopnja maščob

Psi in mačke

Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi

3 do 12 tednov, vendar vse življenje v primeru kronične pankreasne insuficience

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Pomoč delovanju srca v primeru kronične kardialne insuficience

Nizka stopnja natrija in povečano razmerje K/Na

Psi in mačke

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

Na začetku, do 6 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo ali pred podaljšanjem obdobja uporabe se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Uravnavanje dovajanja glukoze (Diabetes mellitus)

Diabetes mellitus

Nizka stopnja ogljikovih hidratov za hitro sproščanje glukoze

Psi in mačke

| — | Vir(-i) ogljikovih hidratov |
| --- | --- |

—

Vir(-i) ogljikovih hidratov

| — | Po potrebi obdelani ogljikovi hidrati |
| --- | --- |

—

Po potrebi obdelani ogljikovi hidrati

| — | Škrob |
| --- | --- |

—

Škrob

| — | Celokupni sladkor |
| --- | --- |

—

Celokupni sladkor

| — | Fruktoza (če je dodana) |
| --- | --- |

—

Fruktoza (če je dodana)

| — | Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost bistvenih maščobnih kislin (če so dodane)

| — | Vir(-i) maščobnih kislin s kratko in srednjo verigo (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vir(-i) maščobnih kislin s kratko in srednjo verigo (če so dodane)

Na začetku, do 6 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo ali pred podaljšanjem obdobja uporabe se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Krepitev jetrne funkcije v primeru kroničnega obolenja jeter

| — | Visoko kakovostne beljakovine, zmerna stopnja proteina, visoka stopnja bistvenih maščobnih kislin in visoka stopnja visoko prebavnih ogljikovih hidratov |
| --- | --- |

—

Visoko kakovostne beljakovine, zmerna stopnja proteina, visoka stopnja bistvenih maščobnih kislin in visoka stopnja visoko prebavnih ogljikovih hidratov

Psi

| — | Vir(-i) beljakovin |
| --- | --- |

—

Vir(-i) beljakovin

| — | Vsebina bistvenih maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Vsebina bistvenih maščobnih kislin

| — | Visoko prebavni ogljikovi hidrati vključno z njihovo obdelavo, če je ustrezno |
| --- | --- |

—

Visoko prebavni ogljikovi hidrati vključno z njihovo obdelavo, če je ustrezno

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Baker skupno |
| --- | --- |

—

Baker skupno

Na začetku, do 6 mesecev

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navesti:

„Priporočljivo je poiskati mnenje veterinarja pred uporabo ali podaljšanjem uporabe.“

V navodilih za uporabo navedite:

„Voda mora biti vedno na voljo.“

| — | Visoko kakovostne beljakovine, zmerna stopnja beljakovin, visoka stopnja bistvenih maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Visoko kakovostne beljakovine, zmerna stopnja beljakovin, visoka stopnja bistvenih maščobnih kislin

Mačke

| — | Vir(-i) beljakovin |
| --- | --- |

—

Vir(-i) beljakovin

| — | Vsebina bistvenih maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Vsebina bistvenih maščobnih kislin

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Baker skupno |
| --- | --- |

—

Baker skupno

Na začetku, do 6 mesecev

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navesti:

„Priporočljivo je poiskati mnenje veterinarja pred uporabo ali podaljšanjem uporabe.“

V navodilih za uporabo navedite:

„Voda mora biti vedno na voljo“.

Uravnavanje presnove lipidov v primeru hiperlipidemije

Nizka stopnja maščobe in visoka stopnja bistvenih maščobnih kislin

Psi in mačke

| — | Vsebnost bistvenih maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Vsebnost bistvenih maščobnih kislin

| — | Vsebnost maščobnih kislin n-3 (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost maščobnih kislin n-3 (če so dodane)

Na začetku, do 2 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo ali pred podaljšanjem obdobja uporabe se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Znižanje bakra v jetrih

Nizka stopnja bakra

Psi

Celokupni baker

Na začetku, do 6 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo ali pred podaljšanjem obdobja uporabe se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje prevelike telesne teže

Nizka kaloričnost

Psi in mačke

Energetska vrednost

Dokler se ne doseže ciljna teža

V navodilih za uporabo je treba priporočiti ustrezen dnevni obrok

Ponovno uvajanje normalne prehrane, okrevanje (8)

8

Visoka kaloričnost, velika koncentracija bistvenih hranilnih snovi in dobro prebavljive sestavine

Psi in mačke

| — | Dobro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi |
| --- | --- |

—

Dobro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi

| — | Energetska vrednost |
| --- | --- |

—

Energetska vrednost

| — | Vsebnost n-3 in n-6 maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost n-3 in n-6 maščobnih kislin (če so dodane)

Do vzpostavitve prvotnega stanja

Če se posebej zahteva dajanje krme po sondi, na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Uporaba pod nadzorom veterinarja.“

Pomoč pri delovanju kože v primeru dermatoze in čezmernega izpadanja dlake

Visoka stopnja bistvenih maščobnih kislin

Psi in mačke

Vsebnost bistvenih maščobnih kislin

do 2 mesecev

Navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje tveganja za „mlečno“ mrzlico (poporodno/puerperalno parezo)

| — | Nizka stopnja kalcija |
| --- | --- |

—

Nizka stopnja kalcija

Krave molznice

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

1 do 4 tednov pred telitvijo

V navodilih za uporabo navedite:

„Po telitvi prekinite dajanje.“

in/ali

| — | Nizko razmerje kationi/anioni |
| --- | --- |

—

Nizko razmerje kationi/anioni

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

1 do 4 tednov pred telitvijo

V navodilih za uporabo navedite:

„Po telitvi prekinite dajanje.“

ali

| — | Visoka stopnja zeolita (sintetični aluminij-natrijev silikat) |
| --- | --- |

—

Visoka stopnja zeolita (sintetični aluminij-natrijev silikat)

Vsebina sintetičnega aluminij-natrijevega silikata

2 tedna pred telitvijo

V navodilih za uporabo navedite:

| — | „Količina krme se omeji z namenom, da se ne preseže dnevnega vnosa 500 g aluminij-natrijevega silikata na žival.“ |
| --- | --- |

—

„Količina krme se omeji z namenom, da se ne preseže dnevnega vnosa 500 g aluminij-natrijevega silikata na žival.“

| — | „Po telitvi prekinite dajanje snovi.“ |
| --- | --- |

—

„Po telitvi prekinite dajanje snovi.“

ali

| — | Visoka stopnja kalcija v obliki zelo razpoložljivih kalcijevih soli |
| --- | --- |

—

Visoka stopnja kalcija v obliki zelo razpoložljivih kalcijevih soli

Celotna vsebina kalcija, viri in zadevna količina kalcija

Prvi odmerek uporabiti ob prvih znakih telitve do dva dni po telitvi

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

| — | Navodila za uporabo, npr. število odmerkov in kdaj se snov uporablja – pred telitvijo in po njej. |
| --- | --- |

—

Navodila za uporabo, npr. število odmerkov in kdaj se snov uporablja – pred telitvijo in po njej.

| — | Besedilo „Pred uporabo je priporočljivo poiskati nasvet strokovnjaka.“ |
| --- | --- |

—

Besedilo „Pred uporabo je priporočljivo poiskati nasvet strokovnjaka.“

Zmanjšanje tveganja za ketozo (9)
   (10)

9

10

Sestavine, ki zagotavljajo vire glukogene energije

Krave in ovce molznice

| — | Sestavine, ki zagotavljajo vire glukogene energije |
| --- | --- |

—

Sestavine, ki zagotavljajo vire glukogene energije

| — | Propan-1, 2 diol (če je dodan kot predhodnik glukoze) |
| --- | --- |

—

Propan-1, 2 diol (če je dodan kot predhodnik glukoze)

| — | Glicerol (če je dodan kot predhodnik glukoze) |
| --- | --- |

—

Glicerol (če je dodan kot predhodnik glukoze)

3 do 6 tednov po telitvi (11)

11

Zadnjih 6 tednov pred jagnjitvijo, in prve 3 tedne po njej (12)

12

Zmanjšanje tveganja za tetanijo (hipomagnezemijo)

Visoka stopnja magnezija, lahko dostopni ogljikovi hidrati, zmerna stopnja beljakovin in nizka stopnja kalija

Prežvekovalci

| — | Škrob |
| --- | --- |

—

Škrob

| — | Celokupni sladkorji |
| --- | --- |

—

Celokupni sladkorji

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

3 do 10 tednov v obdobjih hitre rasti trave

V navodilih za uporabo je treba navesti smernice o pripravi uravnoteženega dnevnega obroka, v zvezi z dodajanjem vlaknin in lahko dostopnih virov energije

V primeru krmil za ovce navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Zlasti za ovce v laktaciji.“

Zmanjšanje tveganja za acidozo

Nizka stopnja lahko fermentirajočih ogljikovih hidratov in visoka sposobnost puferiranja

Prežvekovalci

| — | Škrob |
| --- | --- |

—

Škrob

| — | Celokupni sladkorji |
| --- | --- |

—

Celokupni sladkorji

Največ 2 meseca (13)

13

V navodilih za uporabo je treba navesti smernice o pripravi uravnoteženega dnevnega obroka, v zvezi z dodajanjem vlaknin in virov lahko fermentirajočih ogljikovih hidratov

V primeru krmil za krave molznice navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Zlasti za krave z visoko proizvodnjo mleka.“

V primeru krmil za prežvekovalce za pitanje navedite na pakiranju, vsebniku ali nalepki:

„Zlasti za intenzivno krmljenje.“ (14)

Ohranjanje ravnovesja med vodo in elektroliti

Pretežno elektroliti in lahko absorbirajoči ogljikovi hidrati

Teleta

Pujski

Jagnjeta

Kozlički

Žrebeta

| — | Vir(-i) ogljikovih hidratov |
| --- | --- |

—

Vir(-i) ogljikovih hidratov

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

1 do 7 dni (1 do 3 dni, v primeru izključnega krmljenja)

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

| — | „V primeru tveganja v obdobju prebavnih motenj (diareje), ali med okrevanjem.“ |
| --- | --- |

—

„V primeru tveganja v obdobju prebavnih motenj (diareje), ali med okrevanjem.“

| — | „Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“ |
| --- | --- |

—

„Pred uporabo se je priporočljivo posvetovati z veterinarjem.“

Zmanjšanje tveganja za nastanek uratnih kamnov

Nizka stopnja fosforja, magnezija ter lastnosti acidifikacije urina

Prežvekovalci

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Žveplo |
| --- | --- |

—

Žveplo

| — | Snovi, ki acidificirajo urin |
| --- | --- |

—

Snovi, ki acidificirajo urin

Do 6 tednov

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Zlasti za intenzivno krmljene mlade živali.“

V navodilih za uporabo navedite:

„Voda mora biti vedno na voljo.“

Zmanjšanje reakcij na stres

| — | Visoka stopnja magnezija |
| --- | --- |

—

Visoka stopnja magnezija

Prašiči

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

1 do 7 dni

Treba je navesti smernice o razmerah, v katerih je ustrezna uporaba te krme.

in/ali

| — | Hitro prebavljivih sestavin |
| --- | --- |

—

Hitro prebavljivih sestavin

| — | Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi |
| --- | --- |

—

Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi

| — | Vsebnost maščobnih kislin n-3 (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost maščobnih kislin n-3 (če so dodane)

Ustalitev fiziološke prebave

| — | Nizka sposobnost puferiranja, in hitro prebavljive sestavine |
| --- | --- |

—

Nizka sposobnost puferiranja, in hitro prebavljive sestavine

Pujski

| — | Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi |
| --- | --- |

—

Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi

| — | Sposobnost puferiranja |
| --- | --- |

—

Sposobnost puferiranja

| — | Vir(-i) sredstev za strjevanje (če so dodana) |
| --- | --- |

—

Vir(-i) sredstev za strjevanje (če so dodana)

| — | Vir(-i) sluznih snovi (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vir(-i) sluznih snovi (če so dodane)

2 do 4 tedne

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„V primeru tveganja, v obdobjih, ali med okrevanjem od prebavnih motenj.“

| — | Hitro prebavljive sestavine |
| --- | --- |

—

Hitro prebavljive sestavine

Prašiči

| — | Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi |
| --- | --- |

—

Hitro prebavljive sestavine, obdelane po potrebi

| — | Vir(-i) sredstev za strjevanje (če so dodana) |
| --- | --- |

—

Vir(-i) sredstev za strjevanje (če so dodana)

| — | Vir(-i) sluznih snovi (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vir(-i) sluznih snovi (če so dodane)

Zmanjšanje tveganja zaprtja

Sestavine, ki pospešujejo prehodnost črevesja

Svinje

Sestavine, ki pospešujejo prehodnost črevesja

10 do 14 dni pred prasitvijo in 10 do 14 dni po prasitvi

Zmanjšanje tveganja za sindrom zamaščenih jeter

Nizka energija in visok delež energije, ki metabolizira iz lipidov, z visoko stopnjo polinenasičenih maščobnih kislin

Kokoši nesnice

| — | Energetska vrednost (izračunana po metodi ES) |
| --- | --- |

—

Energetska vrednost (izračunana po metodi ES)

| — | Odstotek energije, ki metabolizira iz lipidov |
| --- | --- |

—

Odstotek energije, ki metabolizira iz lipidov

| — | Vsebnost polinenasičenih maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Vsebnost polinenasičenih maščobnih kislin

Do 12 tednov

Izravnava za slabo absorpcijo

Nizka stopnja nasičenih maščobnih kislin in visoka stopnja vitaminov, topnih v maščobi

Perutnina, razen gosi in golobov

| — | Odstotek nasičenih maščobnih kislin glede na celokupne maščobne kisline |
| --- | --- |

—

Odstotek nasičenih maščobnih kislin glede na celokupne maščobne kisline

| — | Celokupni vitamin A |
| --- | --- |

—

Celokupni vitamin A

| — | Celokupni vitamin D |
| --- | --- |

—

Celokupni vitamin D

| — | Celokupni vitamin E |
| --- | --- |

—

Celokupni vitamin E

| — | Celokupni vitamin K |
| --- | --- |

—

Celokupni vitamin K

V prvih dveh tednih po izvalitvi

Izravnava za kronično insuficienco delovanja tankega črevesa

Ogljikovi hidrati, beljakovine in maščobe, ki se večinoma prebavijo že pred slepim črevesom

Kopitarji (15)

15

| — | Vir(-i) lahko prebavljivih ogljikovih hidratov, beljakovin in maščob obdelanih, če je potrebno |
| --- | --- |

—

Vir(-i) lahko prebavljivih ogljikovih hidratov, beljakovin in maščob obdelanih, če je potrebno

Na začetku, do 6 mesecev

V primerih, ko je uporaba te krme ustrezna, morajo biti na voljo navodila za uporabo in nasvet, da jo je potrebno dajati večkrat na dan v majhnih obrokih

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Pred uporabo ali nadaljevanjem uporabe je priporočljivo poiskati nasvet veterinarja.“

Izravnava za kronično insuficienco delovanja debelega črevesa

Lahko prebavljive vlaknine

Kopitarji

| — | Vir(-i) vlaknin |
| --- | --- |

—

Vir(-i) vlaknin

| — | Vsebnost n-3 maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost n-3 maščobnih kislin (če so dodane)

Na začetku, do 6 mesecev

V primerih, ko je uporaba krme ustrezna, je treba predvideti vodenje in svetovati način, kako jo je treba dajati

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Pred uporabo ali pred nadaljevanjem uporabe je priporočljivo poiskati nasvet veterinarja.“

Zmanjšanje stresne reakcije

Lahko prebavljive vlaknine

Kopitarji

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Lahko prebavljive sestavine obdelane, če je potrebno |
| --- | --- |

—

Lahko prebavljive sestavine obdelane, če je potrebno

| — | Vsebnost n-3 maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost n-3 maščobnih kislin (če so dodane)

Dva do štiri tedne

Navodila za krmljenje morajo biti na voljo za točno določene primere, ko je uporaba te krme primerna

Izravnava izgube elektrolitov po močnem znojenju

Pretežno elektroliti in ogljikovi hidrati, ki se lahko absorbirajo

Kopitarji

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Kloridi |
| --- | --- |

—

Kloridi

| — | Glukoza |
| --- | --- |

—

Glukoza

En dan do tri dni

Navodila za krmljenje morajo biti na voljo za primere, ko je uporaba te krme primerna

Kadar krma predstavlja pomemben del dnevnega obroka, morajo biti na voljo navodila, da se prepreči tveganje zaradi nenadnih sprememb lastnosti krme

Označite v navodilih za uporabo:

„Vedno mora biti na voljo voda.“

Uvajanje normalne prehrane po bolezni, okrevanje

Visoka koncentracija bistvenih hranilnih snovi in lahko prebavljive sestavine

Kopitarji

| — | Lahko prebavljive sestavine obdelane, če je potrebno |
| --- | --- |

—

Lahko prebavljive sestavine obdelane, če je potrebno

| — | Vsebnost n-3 in n-6 maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost n-3 in n-6 maščobnih kislin (če so dodane)

Do popolnega okrevanja

Navodila za krmljenje morajo biti na voljo v primerih, ko je uporaba te krme primerna

Če se posebej zahteva dajanje krme po sondi, na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Uporaba pod nadzorom veterinarja.“

Podpora delovanja jeter v primeru kronične insuficience jeter

Nizka stopnja visoko kakovostnih beljakovin in lahko prebavljivi ogljikovi hidrati

Kopitarji

| — | Viri beljakovin in vlaknin |
| --- | --- |

—

Viri beljakovin in vlaknin

| — | Lahko prebavljivi ogljikovi hidrati obdelani po potrebi |
| --- | --- |

—

Lahko prebavljivi ogljikovi hidrati obdelani po potrebi

| — | Metionin |
| --- | --- |

—

Metionin

| — | Holin |
| --- | --- |

—

Holin

| — | Vsebnost n-3 maščobnih kislin (če so dodane) |
| --- | --- |

—

Vsebnost n-3 maščobnih kislin (če so dodane)

Na začetku, do 6 mesecev

V primerih, ko je uporaba te krme ustrezna, morajo biti na voljo navodila za uporabo in nasvet, da jo je potrebno dajati večkrat na dan v majhnih obrokih

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Pred uporabo ali pred nadaljevanjem uporabe je priporočljivo poiskati nasvet veterinarja.“

Podpora delovanju ledvic v primeru kronične ledvične insuficience

Nizka raven visoko kakovostnih beljakovin, nizka raven fosforja

Kopitarji

| — | Vir(-i) beljakovin |
| --- | --- |

—

Vir(-i) beljakovin

| — | Kalcij |
| --- | --- |

—

Kalcij

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kalij |
| --- | --- |

—

Kalij

| — | Magnezij |
| --- | --- |

—

Magnezij

| — | Natrij |
| --- | --- |

—

Natrij

Na začetku, do 6 mesecev

Na pakiranju, vsebniku ali nalepki navedite:

„Pred uporabo ali pred nadaljevanjem uporabe je priporočljivo poiskati nasvet veterinarja.“

Označite v navodilih za uporabo:

„Vedno mora biti na voljo voda.“

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1.

2

(3)  Če je primerno, lahko proizvajalec priporoča uporabo tudi pri začasni renalni insuficienci.

3

(4)  Če se krma priporoča za začasno renalno insuficienco, je priporočeni rok uporabe dva do štiri tedne.

4

(5)  V primeru hrane za mačke se lahko navede „obolenje spodnjega urinarnega trakta pri mačkah“ ali „urološki sindrom pri mačkah F.U.S.“ kot poseben prehranski namen.

5

(6)  V primeru krme za posebno intoleranco lahko navedba posebne intolerance nadomesti „sestavino in hranljivo snov“.

6

(7)  Proizvajalec lahko izpolni posebni prehranski namen z navedbo: „eksokrina pankreasna insuficienca“.

7

(8)  Pri hrani za mačke lahko proizvajalec dopolni nek prehranski namen z navedbo „Hepatitična lipidoza mačk“.

8

(9)  Izraz „ketoza“ se lahko nadomesti z „acetonemija“.

9

(10)  Proizvajalci lahko priporočajo uporabo pri okrevanju po ketozi.

10

(11)  V primeru krme za krave molznice.

11

(12)  V primeru krme za plemenske ovce.

12

(13)  V primeru krme za krave molznice: „največ dva meseca po začetku laktacije“.

13

(14)  Navedite kategorijo zadevnih prežvekovalcev.

14

(15)  Pri krmi, posebej pripravljeni za izpolnjevanje posebnih potreb zelo starih živali (lahko prebavljive sestavine), mora navedbo vrste ali kategorije živali dopolnjevati še navedba: „stare živali“.

15

---

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 2)

| Direktiva Komisije 94/39/ES | (UL L 207, 10.8.1994, str. 20) |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 95/9/ES | (UL L 91, 22.4.1995, str. 35) |
| Direktiva Komisije 2002/1/ES | (UL L 5, 9.1.2002, str. 8) |
| Direktiva Komisije 2008/4/ES | (UL L 6, 10.1.2008, str. 4) |

Direktiva Komisije 94/39/ES

(UL L 207, 10.8.1994, str. 20)

Direktiva Komisije 95/9/ES

(UL L 91, 22.4.1995, str. 35)

Direktiva Komisije 2002/1/ES

(UL L 5, 9.1.2002, str. 8)

Direktiva Komisije 2008/4/ES

(UL L 6, 10.1.2008, str. 4)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 2)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 94/39/ES | 30. junij 1995 |
| 95/9/ES | 30. junij 1995 |
| 2002/1/ES | 20. november 2002 |
| 2008/4/ES | 30. julij 2008 |

Direktiva

Roki za prenos

94/39/ES

30. junij 1995

95/9/ES

30. junij 1995

2002/1/ES

20. november 2002

2008/4/ES

30. julij 2008

---

PRILOGA III

Korelacijska tabela

| Direktiva 94/39/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| — | Člen 4 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 94/39/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2

—

—

Člen 2

Člen 3

Člen 3

—

Člen 4

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/23

---

SKLEP SVETA

z dne 28. januarja 2008

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

(2008/202/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 5. aprila 1993 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj v imenu Evropske skupnosti o sporazumih o carinskem sodelovanju z nekaterimi glavnimi trgovinskimi partnerji Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 5. aprila 1993 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj v imenu Evropske skupnosti o sporazumih o carinskem sodelovanju z nekaterimi glavnimi trgovinskimi partnerji Skupnosti.

| (2) | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah bi bilo treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah se odobri v imenu Evropske skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Komisija, ob pomoči predstavnikov držav članic, zastopa Skupnost v Skupnem odboru za carinsko sodelovanje, ustanovljenem na podlagi člena 21 Sporazuma.

Člen 3

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti.

Člen 4

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti pošlje uradno obvestilo iz člena 22 Sporazuma (1).

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. januarja 2008

Za Svet

Predsednik

D. RUPEL

---

(1)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.

1

Uradnem listu Evropske unije

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

EVROPSKA SKUPNOST in VLADA JAPONSKE (v nadaljevanju „pogodbenici“) STA SE –

OB UPOŠTEVANJU pomembnosti trgovinskih povezav med Japonsko in Evropsko skupnostjo (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“) ter z željo prispevati k skladnemu razvoju teh odnosov v korist obeh pogodbenic,

V PREPRIČANJU, da je za doseganje tega cilja potrebna zaveza za razvoj carinskega sodelovanja,

OB UPOŠTEVANJU razvoja carinskega sodelovanja med pogodbenicama v zvezi s carinskimi postopki,

GLEDE NA TO, da dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo, škodujejo gospodarskim, davčnim in trgovinskim interesom obeh pogodbenic, in ob priznavanju pomembnosti zagotavljanja točne odmere carin in drugih davkov,

V PREPRIČANJU, da so ukrepi zoper taka dejanja lahko bolj učinkoviti ob sodelovanju med carinskimi organi,

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge carinskih organov in pomena carinskih postopkov za omogočanje lažje trgovine,

OB UPOŠTEVANJU visoke stopnje zavezanosti obeh pogodbenic carinskim dejavnostim in sodelovanju pri boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine,

OB UPOŠTEVANJU obveznosti po mednarodnih konvencijah, ki sta jih pogodbenici že sprejeli ali se za njiju uporabljajo, in dejavnosti, povezanih s carino, ki jih izvaja Svetovna trgovinska organizacija (v nadaljnjem besedilu „STO“),

OB UPOŠTEVANJU priporočila Sveta za carinsko sodelovanje (v nadaljnjem besedilu „SCS“) o medsebojni upravni pomoči z dne 5. decembra 1953,

KER so leta 1991 Evropska skupnost in njene države članice ter Japonska v skupni izjavi o odnosih določile splošne smernice za medsebojne odnose in proceduralne cilje za nadaljnji razvoj odnosov –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tem sporazumu:

| (a) | „carinska zakonodaja“ pomeni vse zakone in predpise Japonske ali Skupnosti, ki urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter vnos blaga v kateri koli drug carinski postopek, vključno z ukrepi prepovedi, omejevanja in nadzora, ki so v pristojnosti carinskih organov; |
| --- | --- |

(a)

„carinska zakonodaja“ pomeni vse zakone in predpise Japonske ali Skupnosti, ki urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter vnos blaga v kateri koli drug carinski postopek, vključno z ukrepi prepovedi, omejevanja in nadzora, ki so v pristojnosti carinskih organov;

| (b) | „zakoni in predpisi pogodbenice“ ter „zakoni in predpisi vsake od pogodbenic“ so zakoni in predpisi Japonske ali zakoni in predpisi Skupnosti, odvisno od smisla besedila; |
| --- | --- |

(b)

„zakoni in predpisi pogodbenice“ ter „zakoni in predpisi vsake od pogodbenic“ so zakoni in predpisi Japonske ali zakoni in predpisi Skupnosti, odvisno od smisla besedila;

| (c) | „carinski organ“ pomeni na Japonskem ministrstvo za finance, v Skupnosti pa pristojne službe Komisije Evropskih skupnosti, pristojne za carinske zadeve, in carinske organe držav članic Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

„carinski organ“ pomeni na Japonskem ministrstvo za finance, v Skupnosti pa pristojne službe Komisije Evropskih skupnosti, pristojne za carinske zadeve, in carinske organe držav članic Skupnosti;

| (d) | „organ prosilec“ pomeni carinski organ pogodbenice, ki zaprosi za pomoč na podlagi tega sporazuma; |
| --- | --- |

(d)

„organ prosilec“ pomeni carinski organ pogodbenice, ki zaprosi za pomoč na podlagi tega sporazuma;

| (e) | „zaprošeni organ“ pomeni carinski organ pogodbenice, ki prejme zaprosilo za pomoč na podlagi tega sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

„zaprošeni organ“ pomeni carinski organ pogodbenice, ki prejme zaprosilo za pomoč na podlagi tega sporazuma;

| (f) | „osebni podatki“ pomenijo vse podatke, ki se nanašajo na določenega ali določljivega posameznika; |
| --- | --- |

(f)

„osebni podatki“ pomenijo vse podatke, ki se nanašajo na določenega ali določljivega posameznika;

| (g) | „dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo“ pomeni vsako kršitev ali poskus kršitve carinske zakonodaje; |
| --- | --- |

(g)

„dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo“ pomeni vsako kršitev ali poskus kršitve carinske zakonodaje;

| (h) | „oseba“ pomeni katero koli fizično osebo, pravno osebo ali kateri koli drug subjekt brez pravne osebnosti, ustanovljen ali organiziran v skladu z zakoni in predpisi vsake od pogodbenic, ki izvaja uvoz, izvoz ali tranzit blaga; in |
| --- | --- |

(h)

„oseba“ pomeni katero koli fizično osebo, pravno osebo ali kateri koli drug subjekt brez pravne osebnosti, ustanovljen ali organiziran v skladu z zakoni in predpisi vsake od pogodbenic, ki izvaja uvoz, izvoz ali tranzit blaga; in

| (i) | „informacije“ pomenijo podatke, dokumente, poročila in druga sporočila v kakršni koli obliki, vključno z elektronskimi kopijami. |
| --- | --- |

(i)

„informacije“ pomenijo podatke, dokumente, poročila in druga sporočila v kakršni koli obliki, vključno z elektronskimi kopijami.

Člen 2

Ozemlje uporabe

Ta sporazum se uporablja, na eni strani, na ozemlju Japonske, kjer velja njena carinska zakonodaja, ter na drugi strani na ozemljih, kjer se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, ki jih določa navedena pogodba.

Člen 3

Izvajanje

Ta sporazum pogodbenici izvajata v skladu z zakoni in predpisi vsake od njiju ter glede na razpoložljiva sredstva njunih carinskih organov.

Člen 4

Obseg sodelovanja

1.   V skladu s tem sporazumom carinsko sodelovanje vključuje vse zadeve v zvezi z uporabo carinske zakonodaje.

2.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta s pomočjo svojih carinskih organov razvijali carinsko sodelovanje. Pogodbenici bosta zlasti sodelovali pri:

| (a) | vzpostavljanju in vzdrževanju komunikacijskih poti med carinskimi organi zaradi omogočanja varne in hitre izmenjave informacij; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavljanju in vzdrževanju komunikacijskih poti med carinskimi organi zaradi omogočanja varne in hitre izmenjave informacij;

| (b) | omogočanju učinkovitega usklajevanja med njunimi carinskimi organi in |
| --- | --- |

(b)

omogočanju učinkovitega usklajevanja med njunimi carinskimi organi in

| (c) | vseh drugih upravnih zadevah v zvezi s tem sporazumom, kjer bi bilo občasno lahko potrebno skupno ukrepanje. |
| --- | --- |

(c)

vseh drugih upravnih zadevah v zvezi s tem sporazumom, kjer bi bilo občasno lahko potrebno skupno ukrepanje.

3.   Pogodbenici se tudi zavezujeta, da si bosta s pomočjo svojih carinskih organov prizadevali za sodelovanje, da bi razvijali dejavnosti za omogočanje lažje blagovne menjave na področju carin v skladu z mednarodnimi standardi.

Člen 5

Obseg pomoči

1.   Pogodbenici si s svojimi carinskimi organi medsebojno pomagata na področjih, ki so v njuni pristojnosti, in glede na razpoložljiva sredstva ter na način in pod pogoji, določenimi v tem sporazumu, da zagotovita pravilno uporabo carinske zakonodaje, zlasti s preprečevanjem in preiskavo dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo, ter z bojem proti takim dejanjem.

2.   Carinski organi pogodbenic, ki so pristojni za uporabo tega sporazuma, si na podlagi tega sporazuma pomagajo v carinskih zadevah. To ne sme vplivati na pravice in obveznosti obeh pogodbenic glede medsebojne pomoči v kazenskih zadevah v skladu z mednarodnimi sporazumi ali zakoni in predpisi vsake od pogodbenic. Prav tako ne zajema informacij, pridobljenih s pooblastili, ki se izvajajo na zahtevo sodnih organov.

3.   Ta sporazum ne ureja pomoči pri izterjavi dajatev, davkov ali kazni.

Člen 6

Razmerje do drugih mednarodnih sporazumov

1.   Določbe tega sporazuma ne vplivajo na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice, ki izhajajo iz katerega koli drugega mednarodnega sporazuma.

2.   Ne glede na določbe odstavka 1 imajo določbe tega sporazuma prednost pred določbami katerega koli dvostranskega sporazuma o carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči, ki je sklenjen ali se lahko sklene med posameznimi državami članicami Skupnosti in Japonsko, če so te nezdružljive z določbami tega sporazuma.

3.   Določbe tega sporazuma ne vplivajo na določbe Skupnosti, ki urejajo komunikacijo med pristojnimi službami Komisije in carinskimi organi držav članic Skupnosti v zvezi z informacijami, pridobljenimi na podlagi tega sporazuma, ki bi lahko bile v interesu Skupnosti.

NASLOV II

CARINSKO SODELOVANJE

Člen 7

Sodelovanje v carinskih postopkih

Da bi omogočili lažji zakonit pretok blaga, bodo carinski organi pogodbenic izmenjavali informacije in strokovno znanje o ukrepih za izboljšanje carinskih tehnik in postopkov ter o računalniško podprtih sistemih v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 8

Tehnično sodelovanje

Carinski organi lahko sodelujejo na tehničnem področju in izmenjujejo osebje ter strokovno znanje in izkušnje o ukrepih za izboljšanje carinskih tehnik in postopkov ter o računalniško podprtih sistemih z namenom doseganja teh ciljev v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 9

Dogovarjanja v mednarodnih organizacijah

Carinski organi si prizadevajo za razvijanje in krepitev sodelovanja v zadevah splošnega interesa, da se omogoči lažje dogovarjanje o carinskih zadevah v okviru ustreznih mednarodnih organizacij, kot sta SCS in STO.

NASLOV III

MEDSEBOJNA UPRAVNA POMOČ

Člen 10

Pomoč po zaprosilu

1.   Na zaprosilo organa prosilca mu zaprošeni organ priskrbi vse ustrezne informacije, ki mu lahko omogočijo, da zagotovi pravilno uporabo carinske zakonodaje pogodbenice prosilke, vključno s podatki o opaženih ali načrtovanih dejavnostih, ki so ali bi lahko kršile carinsko zakonodajo.

Zlasti zaprošeni organ na zaprosilo organu prosilcu posreduje podatke v zvezi z dejavnostmi, katerih posledica bi lahko bila dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke, na primer nepravilne carinske deklaracije in potrdila o poreklu blaga, računi ali drugi dokumenti, za katere je znano ali za katere obstaja sum, da so nepravilni ali ponarejeni.

2.   Na zaprosilo organa prosilca ga zaprošeni organ obvesti:

| (a) | ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pravilno uvoženo v drugo pogodbenico, ter navede, kadar je to primerno, uporabljeni carinski postopek in |
| --- | --- |

(a)

ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pravilno uvoženo v drugo pogodbenico, ter navede, kadar je to primerno, uporabljeni carinski postopek in

| (b) | ali je bilo blago, uvoženo na ozemlje ene od pogodbenic, pravilno izvoženo iz druge pogodbenice, ter navede, kadar je to primerno, uporabljeni carinski postopek. |
| --- | --- |

(b)

ali je bilo blago, uvoženo na ozemlje ene od pogodbenic, pravilno izvoženo iz druge pogodbenice, ter navede, kadar je to primerno, uporabljeni carinski postopek.

3.   Na zaprosilo organa prosilca zaprošeni organ v okviru zakonov in predpisov zaprošene pogodbenice zagotovi informacije in posebni nadzor nad:

| (a) | osebami, za katere obstaja utemeljen sum, da so ali so bile vpletene v dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke; |
| --- | --- |

(a)

osebami, za katere obstaja utemeljen sum, da so ali so bile vpletene v dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke;

| (b) | kraji, kjer se ali bi se lahko zaloge blaga skladiščile ali sestavljale na tak način, da obstaja razlog za utemeljen sum, da je namenjeno za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke; |
| --- | --- |

(b)

kraji, kjer se ali bi se lahko zaloge blaga skladiščile ali sestavljale na tak način, da obstaja razlog za utemeljen sum, da je namenjeno za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke;

| (c) | blagom, ki se ali bi se lahko prevažalo na tak način, da obstaja razlog za utemeljen sum, da je namenjeno za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke; in |
| --- | --- |

(c)

blagom, ki se ali bi se lahko prevažalo na tak način, da obstaja razlog za utemeljen sum, da je namenjeno za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke; in

| (d) | prevoznimi sredstvi, ki se ali bi se lahko uporabljala na tak način, da obstaja razlog za utemeljen sum, da so namenjena za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke. |
| --- | --- |

(d)

prevoznimi sredstvi, ki se ali bi se lahko uporabljala na tak način, da obstaja razlog za utemeljen sum, da so namenjena za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo pogodbenice prosilke.

Člen 11

Pomoč na lastno pobudo

Pogodbenici si medsebojno pomagata na lastno pobudo in v skladu z zakoni in predpisi vsake od pogodbenic, če menita, da je to potrebno za pravilno uporabo carinske zakonodaje, zlasti v razmerah, ki bi lahko predstavljale znatno škodo za gospodarstvo, javno zdravje, javno varnost ali podobne ključne interese druge pogodbenice, zlasti z zagotavljanjem pridobljenih podatkov v zvezi z:

| (a) | dejavnostmi, ki so ali bi lahko bile dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo in ki bi lahko zanimala drugo pogodbenico; |
| --- | --- |

(a)

dejavnostmi, ki so ali bi lahko bile dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo in ki bi lahko zanimala drugo pogodbenico;

| (b) | novimi sredstvi ali načini, uporabljenimi pri izvajanju dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

novimi sredstvi ali načini, uporabljenimi pri izvajanju dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo;

| (c) | blagom, za katerega je znano, da je predmet dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(c)

blagom, za katerega je znano, da je predmet dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo;

| (d) | osebami, za katere obstaja utemeljen sum, da so ali so bile vpletene v dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo in |
| --- | --- |

(d)

osebami, za katere obstaja utemeljen sum, da so ali so bile vpletene v dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo in

| (e) | prevoznimi sredstvi, za katere obstaja razlog za utemeljen sum, da so se uporabljala, se uporabljajo ali bi se lahko uporabljala pri dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(e)

prevoznimi sredstvi, za katere obstaja razlog za utemeljen sum, da so se uporabljala, se uporabljajo ali bi se lahko uporabljala pri dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo.

Člen 12

Oblika in vsebina zaprosil za pomoč

1.   Zaprosila na podlagi tega sporazuma so pisna. Priloženi so jim dokumenti, ki so potrebni, da se omogoči obravnavanje zaprosila. Če je potrebno zaradi nujnosti razmer, se lahko sprejme ustno zaprosilo, ki pa ga je treba takoj pisno potrditi.

2.   Zaprosila na podlagi odstavka 1 vključujejo naslednje podatke:

| (a) | navedbo organa prosilca; |
| --- | --- |

(a)

navedbo organa prosilca;

| (b) | zaprošeno ukrepanje; |
| --- | --- |

(b)

zaprošeno ukrepanje;

| (c) | predmet zaprosila in razlog zanj; |
| --- | --- |

(c)

predmet zaprosila in razlog zanj;

| (d) | čim bolj točne in izčrpne podatke o osebah, ki se preiskujejo; |
| --- | --- |

(d)

čim bolj točne in izčrpne podatke o osebah, ki se preiskujejo;

| (e) | povzetek vseh pomembnih dejstev ter že opravljenih poizvedb in |
| --- | --- |

(e)

povzetek vseh pomembnih dejstev ter že opravljenih poizvedb in

| (f) | ustrezne pravne elemente. |
| --- | --- |

(f)

ustrezne pravne elemente.

3.   Zaprosila se predložijo v jeziku, ki je sprejemljiv za zaprošeni organ in organ prosilca. Ta zahteva se lahko po potrebi uporablja za katere koli dokumente, priložene zaprosilu na podlagi odstavka 1.

4.   Če zaprosilo ne izpolnjuje zgoraj navedenih zahtev, se lahko zahteva, da se popravi ali dopolni; za vmesni čas lahko zaprošeni organ sprejme previdnostne ukrepe.

Člen 13

Obravnavanje zaprosil

1.   Da se ugodi zaprosilu za pomoč, zaprošeni organ v okviru svoje pristojnosti in razpoložljivih sredstev sprejme vse primerne ukrepe, tako da priskrbi informacije, ki jih že ima, izvede ustrezne poizvedbe ali se dogovori za izvedbo poizvedovanj.

2.   Zaprosila za pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni in predpisi zaprošene pogodbenice.

3.   Ustrezno pooblaščeni uradniki organa prosilca lahko ob soglasju zaprošenega organa in ob upoštevanju pogojev, ki jih ta določi, v uradih zaprošenega organa dobijo informacije v zvezi z dejavnostmi, ki so ali bi lahko kršila carinsko zakonodajo, ki jih organ prosilec potrebuje za namene tega sporazuma.

4.   Ustrezno pooblaščeni uradniki organa prosilca so lahko ob soglasju zaprošenega organa in ob upoštevanju pogojev, ki jih ta določi, navzoči pri poizvedbah o določenih primerih, ki se izvajajo pod njegovo jurisdikcijo.

5.   Če zaprosilu ni mogoče ugoditi, se organ prosilec o tem takoj uradno obvesti, pri čemer se navede tudi vzroke. V zvezi s tem so lahko priložene ustrezne informacije, za katere zaprošeni organ meni, da bi lahko bile v pomoč organu prosilcu.

6.   Zaprošeni organ na zaprosilo organa prosilca in kadar meni, da je to primerno, organ prosilca obvesti o času in kraju ukrepa, ki ga bo sprejel kot odgovor na zaprosilo za pomoč, da bi lahko takšen ukrep usklajevali.

Člen 14

Oblika, v kateri se sporočajo informacije

1.   Zaprošeni organ rezultate poizvedb pošlje v pisni obliki organu prosilcu, skupaj z ustreznimi dokumenti ali drugimi stvarmi.

2.   Ti podatki so lahko v računalniški obliki.

Člen 15

Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči

1.   Pomoč se lahko zavrne oziroma zadrži, ali pa se zanjo zahteva izpolnjevanje nekaterih pogojev ali zahtev v primerih, ko pogodbenica, v kateri je zaprošeni organ, meni, da bi pomoč na podlagi tega sporazuma lahko kršila suverenost države članice Skupnosti ali Japonske ali škodila varnosti, javnemu redu ali drugim pomembnim interesom, kot so tisti iz odstavka 2 člena 16.

Vsaka od pogodbenic lahko zlasti omeji informacije, ki jih posreduje drugi pogodbenici, če ta ne more zagotoviti zaupnosti ali omejitve namenov uporabe informacij, ki jo zahteva prva pogodbenica.

2.   Zaprošeni organ lahko zadrži pomoč z utemeljitvijo, da bo ta ovirala tekočo preiskavo, vključno s preiskavo s strani ustreznih organov kazenskega pregona, kazenski pregon ali sodne in upravne postopke. V takšnem primeru se zaprošeni organ posvetuje z organom prosilcem, da ugotovi, ali je pomoč mogoče nuditi pod pogoji, ki jih lahko zahteva zaprošeni organ.

3.   Če organ prosilec zaprosi za pomoč, ki je sam ne bi mogel nuditi, če bi ga zanjo zaprosili, v svojem zaprosilu opozori na to. Zaprošeni organ se potem odloči, kako bo odgovoril na tako zaprosilo.

4.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 je treba odločitev zaprošenega organa in razloge zanjo takoj sporočiti organu prosilcu.

Člen 16

Izmenjava informacij in zaupnost

1.   Vse informacije, poslane v kakršni koli obliki v skladu s tem sporazumom, se obravnavajo kot zaupne, odvisno od zakonov in predpisov vsake od pogodbenic. Zanje velja varovanje, ki se razširi na podobne informacije na podlagi ustreznih zakonov in predpisov pogodbenice, v kateri je carinski organ, ki jih je prejel, in ustreznih določb, ki se uporabljajo za organe Skupnosti, razen če da pogodbenica, ki je zagotovila informacije, svoje predhodno soglasje za njihovo razkritje.

2.   Osebni podatki se lahko izmenjujejo le, če se pogodbenica, ki bi jih prejela, zaveže, da jih bo varovala na način, ki je vsaj enakovreden tistemu, ki ga v takih primerih uporablja pogodbenica, ki bi podatke posredovala. Pogodbenica, ki bi posredovala podatke, ne postavlja nobenih zahtev, ki bi bile strožje od tistih, ki veljajo pod njeno jurisdikcijo.

Pogodbenici medsebojno izmenjata informacije o zakonih in predpisih vsake od pogodbenic, po potrebi vključno z zakoni in predpisi držav članic Skupnosti.

3.   Pridobljeni podatki se uporabljajo izključno za namene tega sporazuma. Če želi ena od pogodbenic te podatke uporabiti v druge namene, mora najprej pridobiti pisno dovoljenje carinskega organa, ki je podatke posredoval. Za takšno uporabo veljajo omejitve, ki jih določi ta organ.

4.   Odstavek 3 ne preprečuje uporabe informacij, pridobljenih v skladu s tem sporazumom, kot dokaznega gradiva v upravnih postopkih, ki se sprožijo naknadno v zvezi z dejanji, ki kršijo carinsko zakonodajo. Zato lahko pogodbenici v svojih dokaznih spisih, poročilih in pričanjih ter v upravnih postopkih kot dokaze uporabljata informacije, pridobljene v skladu z določbami tega sporazuma. Carinski organ, ki je posredoval navedene informacije, se obvesti o taki uporabi.

5.   Ne glede na odstavek 3 tega člena, razen, če carinski organ, ki posreduje informacije, sporoči drugače, lahko carinski organ, ki prejme informacije, informacije, ki jih je prejel na podlagi tega sporazuma, posreduje ustreznim organom kazenskega pregona pogodbenice. Ti organi lahko te informacije uporabijo le za pravilno izvajanje carinske zakonodaje in zanje veljajo pogoji, določeni v členih 16 in 17 tega sporazuma.

6.   Ta člen ne preprečuje uporabe ali razkritja informacij, če to zahtevajo zakoni in predpisi pogodbenice, v kateri je carinski organ, ki je te informacije prejel. Ta carinski organ, kadar je to mogoče, o takem razkritju predhodno obvesti carinski organ, ki je posredoval informacije.

Razen, če pogodbenica, ki je zagotovila informacije, določi drugače, pogodbenica, ki prejme informacije, po potrebi uporabi vsa razpoložljiva sredstva v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi prve pogodbenice, da bi ohranila zaupnost informacij in zaščitila osebne podatke v zvezi z zaprosili tretjih strank ali drugih organov za razkritje zadevnih informacij.

Člen 17

Kazenski postopki

Informacij, ki jih na podlagi tega sporazuma carinski organ pogodbenice posreduje carinskemu organu druge pogodbenice, ta pogodbenica ne sme uporabljati v kazenskih postopkih, ki jih izvaja sodišče ali sodnik.

Člen 18

Stroški pomoči

1.   Stroške, ki so nastali pri izvajanju tega sporazuma, krijeta pogodbenici.

2.   Če se med obravnavo zaprosila pokaže, da bo dokončanje obravnave zaprosila povzročilo stroške izjemne narave, se carinski organi posvetujejo in določijo pogoje, po katerih se obravnava lahko nadaljuje.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Naslovi

Naslovi in členi tega sporazuma so vključeni le zaradi lažjega sklicevanja in ne vplivajo na razlago tega sporazuma.

Člen 20

Posvetovanje

Vsa vprašanja ali spori, povezani z razlaganjem ali izvajanjem tega sporazuma, se urejajo z medsebojnim posvetovanjem pogodbenic.

Člen 21

Skupni odbor za carinsko sodelovanje

1.   Ustanovi se Skupni odbor za carinsko sodelovanje, ki ga sestavljajo uradniki japonskega ministrstva za finance in ministrstva za zunanje zadeve ter uradniki Evropske skupnosti, pristojni za carinske zadeve. Priložnostno se lahko vključijo drugi uradniki pogodbenic z ustreznim strokovnim znanjem glede zadev, o katerih se razpravlja. Sestaja se v kraju, na dan in na podlagi dnevnega reda, ki se določi z medsebojnim dogovorom pogodbenic.

2.   Skupni odbor za carinsko sodelovanje med drugim:

| (a) | skrbi za pravilno uresničevanje tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

skrbi za pravilno uresničevanje tega sporazuma;

| (b) | sprejme potrebne ukrepe za carinsko sodelovanje v skladu s cilji tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

sprejme potrebne ukrepe za carinsko sodelovanje v skladu s cilji tega sporazuma;

| (c) | izmenjuje mnenja o vseh vprašanjih skupnega interesa glede carinskega sodelovanja, vključno s prihodnjimi ukrepi in sredstvi zanje; |
| --- | --- |

(c)

izmenjuje mnenja o vseh vprašanjih skupnega interesa glede carinskega sodelovanja, vključno s prihodnjimi ukrepi in sredstvi zanje;

| (d) | priporoča rešitve, katerih namen je doseganje ciljev tega sporazuma; in |
| --- | --- |

(d)

priporoča rešitve, katerih namen je doseganje ciljev tega sporazuma; in

| (e) | sprejme svoj notranji poslovnik. |
| --- | --- |

(e)

sprejme svoj notranji poslovnik.

Člen 22

Začetek veljavnosti in trajanje

1.   Sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, ko sta se pogodbenici z izmenjavo diplomatskih not medsebojno uradno obvestili o dokončanju postopkov, potrebnih za ta namen.

2.   Ta sporazum se lahko spremeni s soglasjem pogodbenic z izmenjavo diplomatskih not. Spremembe začnejo veljati pod pogoji iz odstavka 1, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

3.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove s pisnim obvestilom drugi pogodbenici. Odpoved začne veljati tri mesece po datumu uradnega obvestila drugi pogodbenici. Zaprosila za pomoč, ki so prispela pred odpovedjo pogodbe, se dokončajo v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 23

Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in japonskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru razlik v razlagi prevladata angleško in japonsko besedilo.

V potrditev navedenega so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen pravilno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

V Bruslju, dne tridesetega januarja 2008.

Za Evropsko skupnost

Image

Image

Za Vlado Japonske

Image

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzori organ EFTA

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/30

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

št. 329/05/COL

z dne 20. decembra 2005

o 54. spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči, vključno s predlogom ustreznih ukrepov

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) ter zlasti člena 24, člena 5(2)(b) in člena 1 v delu I Protokola 3 ter členov 18 in 19 v delu II Protokola 3 k Sporazumu,

KER v skladu s členom 24 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

KER Nadzorni organ Efte v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno,

OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ Efte (4),

KER je dne 6. septembra 2005 Evropska komisija sprejela novo sporočilo o načelih za uporabo pravil o državni pomoči za financiranje letališč in zagonsko državno pomoč letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (5),

KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,

KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

KER mora Nadzorni organ Efte v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

OB PONOVNI POTRDITVI, da se je Nadzorni organ Efte o tem posvetoval z državami Efte v pismih z datumom 7. novembra 2005 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

| 1. | Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se uvede novo poglavje 30A o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi. Predlagani so ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi I k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se uvede novo poglavje 30A o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi. Predlagani so ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi I k tej odločbi.

| 2. | Države Efte se obvestijo z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo. Države članice morajo do 1. junija 2006 sporočiti svoje soglasje k predlogu ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

2.

Države Efte se obvestijo z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo. Države članice morajo do 1. junija 2006 sporočiti svoje soglasje k predlogu ustreznih ukrepov.

| 3. | Evropska komisija se v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP obvesti z izvodom te odločbe, ki vključuje Prilogo. |
| --- | --- |

3.

Evropska komisija se v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP obvesti z izvodom te odločbe, ki vključuje Prilogo.

| 4. | Odločba, vključno s Prilogo I, se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Odločba, vključno s Prilogo I, se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

| 5. | V primeru, da države Efte sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se objavi povzetek obvestila v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (priložen v Prilogi II k tej odločbi). |
| --- | --- |

5.

V primeru, da države Efte sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se objavi povzetek obvestila v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (priložen v Prilogi II k tej odločbi).

| 6. | Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

6.

Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 20. decembra 2005.

Za Nadzorni organ Efte

Einar M. BULL

Predsednik

Kurt JÄGER

Član Kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu Smernice o državni pomoči.

3

(4)  Prvič objavljena v UL L 231, 3.9.1994, ter istega dne v Dopolnilu EGP št. 32 k Uradnemu listu Evropske unije. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je na voljo na spletni strani nadzornega organa: www.eftasurv.int

4

Uradnemu listu Evropske unije

(5)  Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (UL C 312, 9.12.2005, str. 1).

5

---

PRILOGA

„30A   FINANCIRANJE LETALIŠČ IN ZAGONSKA DRŽAVNA POMOČ LETALSKIM DRUŽBAM Z ODHODI Z REGIONALNIH LETALIŠČ

30A.1   Uvod

30A.1.1   Splošni okvir

| (1) | Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu ‚Evropska komisija‘ ali ‚Komisija‘) je izdala sporočilo o financiranju letališč in zagonski pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč, ki je del splošnega okvira vzpostavitve enotnega evropskega zračnega prostora. Celota ukrepov liberalizacije, imenovana ‚tretji letalski sveženj‘, ki v Evropski uniji velja od leta 1993 in v EGP od leta 1994, je od aprila 1997 omogočila vsem letalskim prevoznikom z operativno licenco EGP dostop brez omejitev, tudi glede tarif, na območju, ki ga zajema Sporazum EGP (1). Posledica tega je, da so države EGP, ki so državljanom želele zagotoviti neprekinjeno kakovostno storitev po dostopnih cenah na svojem celotnem ozemlju, v jasnem pravnem okviru uvedle obveznosti javnih storitev glede pogostosti, točnosti prevozov, razpoložljivosti sedežev ali preferenčnih tarif za nekatere kategorije uporabnikov. Te obveznosti javnih storitev so letalskemu prometu omogočile, da znatno prispeva k ekonomski in socialni koheziji ter uravnoteženemu razvoju regij. |
| --- | --- |

(1)

Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu ‚Evropska komisija‘ ali ‚Komisija‘) je izdala sporočilo o financiranju letališč in zagonski pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč, ki je del splošnega okvira vzpostavitve enotnega evropskega zračnega prostora. Celota ukrepov liberalizacije, imenovana ‚tretji letalski sveženj‘, ki v Evropski uniji velja od leta 1993 in v EGP od leta 1994, je od aprila 1997 omogočila vsem letalskim prevoznikom z operativno licenco EGP dostop brez omejitev, tudi glede tarif, na območju, ki ga zajema Sporazum EGP (1). Posledica tega je, da so države EGP, ki so državljanom želele zagotoviti neprekinjeno kakovostno storitev po dostopnih cenah na svojem celotnem ozemlju, v jasnem pravnem okviru uvedle obveznosti javnih storitev glede pogostosti, točnosti prevozov, razpoložljivosti sedežev ali preferenčnih tarif za nekatere kategorije uporabnikov. Te obveznosti javnih storitev so letalskemu prometu omogočile, da znatno prispeva k ekonomski in socialni koheziji ter uravnoteženemu razvoju regij.

| (2) | Poleg tega je bila sprejeta vrsta ukrepov, na primer na področju dodeljevanja časovnih blokov (slotov) (2), storitev oskrbe zrakoplova na letališču (3) in računalniških sistemov rezervacij (4), ki naj bi podprli liberalizacijo trga in omogočili konkurenco po enotnih pravilih. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega je bila sprejeta vrsta ukrepov, na primer na področju dodeljevanja časovnih blokov (slotov) (2), storitev oskrbe zrakoplova na letališču (3) in računalniških sistemov rezervacij (4), ki naj bi podprli liberalizacijo trga in omogočili konkurenco po enotnih pravilih.

| (3) | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu ‚organ‘) meni, da so smernice Evropske komisije pomembne za EGP, zato sprejema ustrezne smernice na podlagi pooblastil, ki mu jih daje člen 5(2)(b) Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu ‚Sporazum o nadzornem organu in sodišču‘) (5). |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu ‚organ‘) meni, da so smernice Evropske komisije pomembne za EGP, zato sprejema ustrezne smernice na podlagi pooblastil, ki mu jih daje člen 5(2)(b) Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu ‚Sporazum o nadzornem organu in sodišču‘) (5).

| (4) | Organ meni, da lahko letališča vplivajo na uspeh lokalnih gospodarstev in vzdrževanje lokalnih služb, kakršne so na področju izobraževanja in zdravstva. Prevozi potnikov in tovora so lahko bistveni za konkurenčnost in razvoj nekaterih regij. Če letališča dobro opravljajo storitve, lahko privabijo letalske družbe in tako spodbujajo poslovno dejavnost ter gospodarsko, socialno in regijsko kohezijo znotraj ozemlja, ki ga pokriva Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(4)

Organ meni, da lahko letališča vplivajo na uspeh lokalnih gospodarstev in vzdrževanje lokalnih služb, kakršne so na področju izobraževanja in zdravstva. Prevozi potnikov in tovora so lahko bistveni za konkurenčnost in razvoj nekaterih regij. Če letališča dobro opravljajo storitve, lahko privabijo letalske družbe in tako spodbujajo poslovno dejavnost ter gospodarsko, socialno in regijsko kohezijo znotraj ozemlja, ki ga pokriva Sporazum EGP.

| (5) | Poleg tega Organ pozdravlja razvoj in ceni prispevek nizkocenovnih letalskih družb k splošnemu znižanju cen letalskega prevoza v Evropi, raznovrstnosti ponudbe storitev in večji dostopnosti letalskega prevoza širši javnosti. Vendar pa mora organ zagotoviti spoštovanje Sporazuma EGP, zlasti pravil o konkurenci, posebno pa tistih, ki zadevajo državno pomoč. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega Organ pozdravlja razvoj in ceni prispevek nizkocenovnih letalskih družb k splošnemu znižanju cen letalskega prevoza v Evropi, raznovrstnosti ponudbe storitev in večji dostopnosti letalskega prevoza širši javnosti. Vendar pa mora organ zagotoviti spoštovanje Sporazuma EGP, zlasti pravil o konkurenci, posebno pa tistih, ki zadevajo državno pomoč.

30A.1.1.1   Vrste letališč

| (6) | Trenutno obstajajo v letališkem sektorju različne ravni konkurence med različnimi vrstami letališč. To je ključni dejavnik za preiskovanje državne pomoči, ki zahteva preučitev, koliko bi lahko bila izkrivljena konkurenca in prizadeto delovanje Sporazuma EGP. Različne okoliščine na področju konkurence se ocenjujejo za vsak posamezni primer glede na zadevne trge. Raziskave (6) pa so pokazale, da večja mednarodna vozlišča ponavadi konkurirajo podobnim letališčem za vse zadevne prevozne trge, pri čemer je stopnja konkurence odvisna od dejavnikov, kot so zastoji in obstoj alternativnih prevozov, v posameznih primerih (glej nadaljevanje) pa velikim regionalnim letališčem. Velika regionalna letališča lahko konkurirajo ne le drugim velikim regionalnim letališčem, ampak tudi velikim vozliščem EGP in kopenskemu prometu, zlasti če imajo kakovosten dostop do letališča po kopnem. Iste raziskave tudi kažejo, da na splošno majhna letališča niso konkurenca drugim letališčem, razen v nekaterih primerih sosednjim letališčem podobne velikosti, katerih trgi se prekrivajo. |
| --- | --- |

(6)

Trenutno obstajajo v letališkem sektorju različne ravni konkurence med različnimi vrstami letališč. To je ključni dejavnik za preiskovanje državne pomoči, ki zahteva preučitev, koliko bi lahko bila izkrivljena konkurenca in prizadeto delovanje Sporazuma EGP. Različne okoliščine na področju konkurence se ocenjujejo za vsak posamezni primer glede na zadevne trge. Raziskave (6) pa so pokazale, da večja mednarodna vozlišča ponavadi konkurirajo podobnim letališčem za vse zadevne prevozne trge, pri čemer je stopnja konkurence odvisna od dejavnikov, kot so zastoji in obstoj alternativnih prevozov, v posameznih primerih (glej nadaljevanje) pa velikim regionalnim letališčem. Velika regionalna letališča lahko konkurirajo ne le drugim velikim regionalnim letališčem, ampak tudi velikim vozliščem EGP in kopenskemu prometu, zlasti če imajo kakovosten dostop do letališča po kopnem. Iste raziskave tudi kažejo, da na splošno majhna letališča niso konkurenca drugim letališčem, razen v nekaterih primerih sosednjim letališčem podobne velikosti, katerih trgi se prekrivajo.

| (7) | Za namene teh smernic je organ opredelil naslednje štiri kategorije letališč:






  — | kategorija A, v nadaljnjem besedilu imenovana kategorija ‚velikih letališč EGP‘, z več kot 10 milijoni potnikov na leto, |
| --- | --- | --- |

(7)

Za namene teh smernic je organ opredelil naslednje štiri kategorije letališč:

—

kategorija A, v nadaljnjem besedilu imenovana kategorija ‚velikih letališč EGP‘, z več kot 10 milijoni potnikov na leto,

| — | kategorijo B sestavljajo ‚državna letališča‘ z letnim prometom potnikov od 5 do 10 milijonov, |
| --- | --- |

—

kategorijo B sestavljajo ‚državna letališča‘ z letnim prometom potnikov od 5 do 10 milijonov,

| — | kategorijo C sestavljajo ‚velika regionalna letališča‘ z letnim prometom potnikov od 1 do 5 milijonov, |
| --- | --- |

—

kategorijo C sestavljajo ‚velika regionalna letališča‘ z letnim prometom potnikov od 1 do 5 milijonov,

| — | kategorija D, v nadaljnjem besedilu imenovana kategorija ‚malih regionalnih letališč‘, z manj kot 1 milijonom letnega prometa potnikov. |
| --- | --- |

—

kategorija D, v nadaljnjem besedilu imenovana kategorija ‚malih regionalnih letališč‘, z manj kot 1 milijonom letnega prometa potnikov.

30A.2   Cilji teh smernic in spremembe glede na Smernice iz leta 1994

| (8) | Poglavje 30 Smernic nadzornega organa Efte o državni pomoči se nanaša na Smernice Evropske komisije iz leta 1994 o uporabi členov 92 (zdaj 87) in 93 (zdaj 88) Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju (7) (v nadaljnjem besedilu ‚smernice o letalskem sektorju‘). Smernice o letalskem sektorju ne pokrivajo vseh vidikov financiranja letališč ter zagonske pomoči pri vzpostavitvi novih prog. |
| --- | --- |

(8)

Poglavje 30 Smernic nadzornega organa Efte o državni pomoči se nanaša na Smernice Evropske komisije iz leta 1994 o uporabi členov 92 (zdaj 87) in 93 (zdaj 88) Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju (7) (v nadaljnjem besedilu ‚smernice o letalskem sektorju‘). Smernice o letalskem sektorju ne pokrivajo vseh vidikov financiranja letališč ter zagonske pomoči pri vzpostavitvi novih prog.

| (9) | Smernice Komisije iz leta 1994 urejajo skoraj izključno pogoje dodelitve državne pomoči letalskim družbam za tekoče poslovanje z omejevanjem neposrednih pomoči letalskim družbam za tekoče poslovanje samo v primeru obveznosti javnih storitev in pomoči socialne narave. Del II.3 Smernic Komisije iz leta 1994 se nanaša na javne naložbe v letališko infrastrukturo. Določa, da ‚izgradnja projektov (letališke) infrastrukture pomeni splošni ukrep gospodarske politike, ki ga Komisija ne more nadzirati na podlagi pravil Pogodbe o državni pomoči. To splošno načelo velja le za izgradnjo infrastruktur, ki jo opravijo države članice, in se ne uporablja za pomoč, ki se na podlagi preferencialne obravnave dodeli nekaterim družbam za uporabo infrastruktur.‘
  Te smernice torej dopolnjujejo, in ne nadomeščajo smernic iz leta 1994, ter natančno določajo, kako je treba uporabiti pravila konkurence za različne načine financiranja letališč (glej oddelek 30A.4) in zagonsko pomoč za letalske družbe z odhodi z regionalnih letališč (glej oddelek 30A.5). |
| --- | --- |

(9)

Smernice Komisije iz leta 1994 urejajo skoraj izključno pogoje dodelitve državne pomoči letalskim družbam za tekoče poslovanje z omejevanjem neposrednih pomoči letalskim družbam za tekoče poslovanje samo v primeru obveznosti javnih storitev in pomoči socialne narave. Del II.3 Smernic Komisije iz leta 1994 se nanaša na javne naložbe v letališko infrastrukturo. Določa, da ‚izgradnja projektov (letališke) infrastrukture pomeni splošni ukrep gospodarske politike, ki ga Komisija ne more nadzirati na podlagi pravil Pogodbe o državni pomoči. To splošno načelo velja le za izgradnjo infrastruktur, ki jo opravijo države članice, in se ne uporablja za pomoč, ki se na podlagi preferencialne obravnave dodeli nekaterim družbam za uporabo infrastruktur.‘

Te smernice torej dopolnjujejo, in ne nadomeščajo smernic iz leta 1994, ter natančno določajo, kako je treba uporabiti pravila konkurence za različne načine financiranja letališč (glej oddelek 30A.4) in zagonsko pomoč za letalske družbe z odhodi z regionalnih letališč (glej oddelek 30A.5).

| (10) | V ta namen organ upošteva prispevek, ki ga daje razvoj regionalnih letališč. Torej:






  — | večja uporaba regionalnih letališč je prednost v boju proti preobremenjenosti letalskega prometa na velikih evropskih vozliščih. V svoji beli knjigi ‚Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev‘ (8) Komisija razlaga, da ‚če je preobremenjenost v zraku že predmet konkretnega akcijskega načrta, pa preobremenjenost na zemlji še ni deležna pozornosti niti potrebne zavzetosti. Vendar pa je skoraj polovica od petdesetih največjih evropskih letališč že dosegla ali skoraj dosegla zasičenost svoje zemeljske zmogljivosti‘, |
| --- | --- | --- |

(10)

V ta namen organ upošteva prispevek, ki ga daje razvoj regionalnih letališč. Torej:

—

večja uporaba regionalnih letališč je prednost v boju proti preobremenjenosti letalskega prometa na velikih evropskih vozliščih. V svoji beli knjigi ‚Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev‘ (8) Komisija razlaga, da ‚če je preobremenjenost v zraku že predmet konkretnega akcijskega načrta, pa preobremenjenost na zemlji še ni deležna pozornosti niti potrebne zavzetosti. Vendar pa je skoraj polovica od petdesetih največjih evropskih letališč že dosegla ali skoraj dosegla zasičenost svoje zemeljske zmogljivosti‘,

| — | večje število točk dostopa do poletov znotraj Evrope vzpodbuja mobilnost evropskih državljanov, |
| --- | --- |

—

večje število točk dostopa do poletov znotraj Evrope vzpodbuja mobilnost evropskih državljanov,

| — | tudi razvoj teh letališč prispeva k razvoju zadevnih regionalnih gospodarstev. |
| --- | --- |

—

tudi razvoj teh letališč prispeva k razvoju zadevnih regionalnih gospodarstev.

Vendar veljajo na regionalnih letališčih zaradi razvoja njihove ponudbe manj ugodne razmere kakor na velikih evropskih vozliščih, kot so London, Pariz ali Frankfurt. Ta nimajo nobene velike referenčne letalske družbe, ki bi svoje poslovanje osredotočila na to letališče, da bi lahko potnikom ponudila največje možno število povezav in imela koristi od znatnega deleža ekonomije velikega obsega, ki jo omogoča taka struktura. Niso vedno dosegla potrebne kritične velikosti, da bi bila dovolj zanimiva. Poleg tega se morajo regionalna letališča pogosto spopadati s slabo podobo in neprepoznavnostjo, ki je posledica tega, da so na območjih v gospodarskih težavah.

| (11) | Zato organ v teh smernicah sprejema pristop, ki je naklonjen razvoju regionalnih letališč, pri tem pa zagotavlja popolno spoštovanje načel preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti, da bi preprečil kakršno koli izkrivljanje konkurence v nasprotju s skupnim interesom v zvezi z javnim financiranjem regionalnih letališč in državno pomočjo letalskim družbam. |
| --- | --- |

(11)

Zato organ v teh smernicah sprejema pristop, ki je naklonjen razvoju regionalnih letališč, pri tem pa zagotavlja popolno spoštovanje načel preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti, da bi preprečil kakršno koli izkrivljanje konkurence v nasprotju s skupnim interesom v zvezi z javnim financiranjem regionalnih letališč in državno pomočjo letalskim družbam.

| (12) | Ta pristop se mora ujemati tudi s splošnimi cilji prometne politike in zlasti z intermodalnostjo z železnicami. Prispevek k nadaljevanju zahtevnih programov za razvoj železniškega omrežja za visoke hitrosti je bil v zadnjih letih velik, tako politično kot finančno. Železnica za visoke hitrosti pomeni zelo privlačno zamenjavo za letalski prevoz glede časa, cene, udobja in trajnostnega razvoja. Ne glede na delo, ki ga je še treba opraviti, da bi železniško omrežje za visoke hitrosti razširili na celotno območje, ki ga zajema Sporazum EGP, je treba poskusiti izkoristiti zmogljivost železniških prog za visoke hitrosti, da se zagotovijo učinkovite in kakovostne povezave, ter spodbujati železniški in letalski sektor k sodelovanju v skladu s členom 53 Sporazuma EGP zaradi razvoja medsebojnega dopolnjevanja med sektorjema v interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(12)

Ta pristop se mora ujemati tudi s splošnimi cilji prometne politike in zlasti z intermodalnostjo z železnicami. Prispevek k nadaljevanju zahtevnih programov za razvoj železniškega omrežja za visoke hitrosti je bil v zadnjih letih velik, tako politično kot finančno. Železnica za visoke hitrosti pomeni zelo privlačno zamenjavo za letalski prevoz glede časa, cene, udobja in trajnostnega razvoja. Ne glede na delo, ki ga je še treba opraviti, da bi železniško omrežje za visoke hitrosti razširili na celotno območje, ki ga zajema Sporazum EGP, je treba poskusiti izkoristiti zmogljivost železniških prog za visoke hitrosti, da se zagotovijo učinkovite in kakovostne povezave, ter spodbujati železniški in letalski sektor k sodelovanju v skladu s členom 53 Sporazuma EGP zaradi razvoja medsebojnega dopolnjevanja med sektorjema v interesu uporabnikov.

| (13) | Če te smernice vsebujejo mnenja o vprašanjih, ki se nanašajo na odsotnost ali prisotnost pomoči, zagotavljajo informacije o tem, kako organ v času njihove priprave na splošno razlaga ta vprašanja. Ta mnenja so okvirna in ne vplivajo na razlago Sodišča Efte ali sodišč Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Če te smernice vsebujejo mnenja o vprašanjih, ki se nanašajo na odsotnost ali prisotnost pomoči, zagotavljajo informacije o tem, kako organ v času njihove priprave na splošno razlaga ta vprašanja. Ta mnenja so okvirna in ne vplivajo na razlago Sodišča Efte ali sodišč Skupnosti.

30A.3   Področje uporabe in skupna pravila o skladnosti

30A.3.1   Področje uporabe in pravna podlaga

| (14) | Ta okvir določa, koliko in kako bo organ v skladu s pravili in postopki glede državne pomoči ocenjeval javno financiranje letališč in državne pomoči za zagon letalskih prog. Za to oceno bo organ uporabil člen 59(2) ali člen 61(3)(a), (b) ali (c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(14)

Ta okvir določa, koliko in kako bo organ v skladu s pravili in postopki glede državne pomoči ocenjeval javno financiranje letališč in državne pomoči za zagon letalskih prog. Za to oceno bo organ uporabil člen 59(2) ali člen 61(3)(a), (b) ali (c) Sporazuma EGP.

| (15) | Člen 59(2) Sporazuma EGP omogoča državam Efte odstopanje od pravil o državni pomoči glede podjetij, pooblaščenih za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, če uporaba takih pravil pravno ali dejansko ovira izvajanje posebne naloge, ki jim je dodeljena, in če vpliv na razvoj trgovine ni tolikšen, da bi bil v nasprotju z interesom pogodbenic. |
| --- | --- |

(15)

Člen 59(2) Sporazuma EGP omogoča državam Efte odstopanje od pravil o državni pomoči glede podjetij, pooblaščenih za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, če uporaba takih pravil pravno ali dejansko ovira izvajanje posebne naloge, ki jim je dodeljena, in če vpliv na razvoj trgovine ni tolikšen, da bi bil v nasprotju z interesom pogodbenic.

| (16) | V členu 61(3) Sporazuma EGP je seznam pomoči, ki se lahko štejejo za združljive z delovanjem Sporazuma EGP. Člen 61(3)(a) in (c) predvideva odstopanja za pomoč, dodeljeno za spodbujanje ali pospeševanje razvoja nekaterih območij in/ali nekaterih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(16)

V členu 61(3) Sporazuma EGP je seznam pomoči, ki se lahko štejejo za združljive z delovanjem Sporazuma EGP. Člen 61(3)(a) in (c) predvideva odstopanja za pomoč, dodeljeno za spodbujanje ali pospeševanje razvoja nekaterih območij in/ali nekaterih gospodarskih dejavnosti.

| (17) | V poglavju 25 Smernic o državni pomoči za nacionalno regionalno pomoč (v nadaljnjem besedilu ‚smernice o nacionalni regionalni pomoči‘) je organ navedel pogoje, pod katerimi se regionalna pomoč lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(a) in (c). Pomoč za tekoče poslovanje (9), dodeljena letališčem ali letalskim družbam (na primer zagonska pomoč), se lahko šteje kot skladna le v izjemnih okoliščinah in pod strogimi pogoji v najrevnejših regijah, to je v regijah, zajetih v odstopanju iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, ter v regijah z nizko gostoto prebivalstva (10). |
| --- | --- |

(17)

V poglavju 25 Smernic o državni pomoči za nacionalno regionalno pomoč (v nadaljnjem besedilu ‚smernice o nacionalni regionalni pomoči‘) je organ navedel pogoje, pod katerimi se regionalna pomoč lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(a) in (c). Pomoč za tekoče poslovanje (9), dodeljena letališčem ali letalskim družbam (na primer zagonska pomoč), se lahko šteje kot skladna le v izjemnih okoliščinah in pod strogimi pogoji v najrevnejših regijah, to je v regijah, zajetih v odstopanju iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, ter v regijah z nizko gostoto prebivalstva (10).

| (18) | V skladu s členom 61(3)(b) se lahko pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu šteje za skladno z delovanjem Sporazuma EGP. Posebno so poudarjeni projekti v okviru vseevropskih omrežij, ki lahko vsebujejo letališke projekte. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 61(3)(b) se lahko pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu šteje za skladno z delovanjem Sporazuma EGP. Posebno so poudarjeni projekti v okviru vseevropskih omrežij, ki lahko vsebujejo letališke projekte.

| (19) | Kadar se navedene določbe ne uporabljajo, bo Komisija skladnost pomoči, dodeljene letališčem, in zagonske pomoči ocenila v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Naslednje določbe določajo načela, po katerih se bo organ ravnal pri ocenjevanju. |
| --- | --- |

(19)

Kadar se navedene določbe ne uporabljajo, bo Komisija skladnost pomoči, dodeljene letališčem, in zagonske pomoči ocenila v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Naslednje določbe določajo načela, po katerih se bo organ ravnal pri ocenjevanju.

30A.3.2   Obstoj državne pomoči

30A.3.2.1   Gospodarska dejavnost letališč

| (20) | Sporazum EGP je neopredeljen glede vprašanja, ali država izbere javno ali zasebno lastništvo letališč. V zvezi z obstojem državne pomoči je bistveno, ali prejemnik opravlja gospodarsko dejavnost (11). Letališke družbe brez dvoma opravljajo gospodarsko dejavnost. Ko letališče začne opravljati gospodarske dejavnosti pomeni ne glede na svoj pravni status ali način financiranja podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, zato se zanj uporabljajo pravila o državni pomoči (12). |
| --- | --- |

(20)

Sporazum EGP je neopredeljen glede vprašanja, ali država izbere javno ali zasebno lastništvo letališč. V zvezi z obstojem državne pomoči je bistveno, ali prejemnik opravlja gospodarsko dejavnost (11). Letališke družbe brez dvoma opravljajo gospodarsko dejavnost. Ko letališče začne opravljati gospodarske dejavnosti pomeni ne glede na svoj pravni status ali način financiranja podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, zato se zanj uporabljajo pravila o državni pomoči (12).

| (21) | Sodišče Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu ‚sodišče‘) je v zadevi ‚Aéroports de Paris‘ (13) odločilo, da dejavnosti upravljanja in obratovanja letališč, ki vključujejo ponudbo letaliških storitev letalskim družbam in različnim izvajalcem storitev na letališčih, spadajo med gospodarske dejavnosti, saj vključujejo ponudbo letaliških zmogljivosti letalskim družbam in različnim izvajalcem storitev proti plačilu pristojbine, katere stopnjo določi upravljavec sam, in ne spadajo v okvir izvajanja uradnih pooblastil javne oblasti in so ločene od dejavnosti, ki se nanašajo na izvajanje teh pooblastil. Tako upravljavec letališča načeloma izvaja gospodarsko dejavnost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, za katero se uporabljajo pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Sodišče Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu ‚sodišče‘) je v zadevi ‚Aéroports de Paris‘ (13) odločilo, da dejavnosti upravljanja in obratovanja letališč, ki vključujejo ponudbo letaliških storitev letalskim družbam in različnim izvajalcem storitev na letališčih, spadajo med gospodarske dejavnosti, saj vključujejo ponudbo letaliških zmogljivosti letalskim družbam in različnim izvajalcem storitev proti plačilu pristojbine, katere stopnjo določi upravljavec sam, in ne spadajo v okvir izvajanja uradnih pooblastil javne oblasti in so ločene od dejavnosti, ki se nanašajo na izvajanje teh pooblastil. Tako upravljavec letališča načeloma izvaja gospodarsko dejavnost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, za katero se uporabljajo pravila o državni pomoči.

| (22) | Vendar pa vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno ekonomske narave. Treba je ločevati med njegovimi dejavnostmi in določiti, koliko so te dejavnosti ekonomske narave (14). |
| --- | --- |

(22)

Vendar pa vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno ekonomske narave. Treba je ločevati med njegovimi dejavnostmi in določiti, koliko so te dejavnosti ekonomske narave (14).

| (23) | Sodišče meni, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvajanju uradnih pooblastil kot javne oblasti, niso ekonomske narave in zanje ne veljajo pravila o državni pomoči. Tovrstne dejavnosti vključujejo varnost, kontrolo zračnega prometa, policijo, carine itd. Na splošno mora biti financiranje teh dejavnosti strogo omejeno na povrnitev stroškov teh dejavnosti in ne sme biti preusmerjeno v korist drugih dejavnosti ekonomske narave (15). Kot je Evropska Komisija obrazložila v Sporočilu z dne 10. oktobra 2001 po napadih z dne 11. septembra 2001: ‚Samo po sebi se razume, da, če se nekateri ukrepi naložijo neposredno letalskim družbam in drugim izvajalcem sektorja, kot so letališča, izvajalci storitev oskrbe zrakoplova na letališču in izvajalci storitev letalske navigacije, državno financiranje teh ukrepov ne sme biti povod za pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva s Pogodbo‘. |
| --- | --- |

(23)

Sodišče meni, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvajanju uradnih pooblastil kot javne oblasti, niso ekonomske narave in zanje ne veljajo pravila o državni pomoči. Tovrstne dejavnosti vključujejo varnost, kontrolo zračnega prometa, policijo, carine itd. Na splošno mora biti financiranje teh dejavnosti strogo omejeno na povrnitev stroškov teh dejavnosti in ne sme biti preusmerjeno v korist drugih dejavnosti ekonomske narave (15). Kot je Evropska Komisija obrazložila v Sporočilu z dne 10. oktobra 2001 po napadih z dne 11. septembra 2001: ‚Samo po sebi se razume, da, če se nekateri ukrepi naložijo neposredno letalskim družbam in drugim izvajalcem sektorja, kot so letališča, izvajalci storitev oskrbe zrakoplova na letališču in izvajalci storitev letalske navigacije, državno financiranje teh ukrepov ne sme biti povod za pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva s Pogodbo‘.

30A.3.2.2   Dejavnosti letališč, ki so storitev splošnega gospodarskega pomena

| (24) | Javni organi lahko štejejo nekatere gospodarske dejavnosti letališč za storitev splošnega gospodarskega pomena. V tem primeru javni organ naloži upravljavcu letališča določeno število obveznosti javnih storitev, da bi zagotovil primerno uresničevanje splošnega javnega interesa. V teh okoliščinah lahko javni organi upravljavcu letališča povrnejo dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja obveznosti javnih storitev. S tega vidika ni izključeno, da se v izjemnih primerih upravljanje letališča v celoti lahko šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena. Javni organ bi lahko v tem primeru letališču – na primer letališču na oddaljenem območju – naložil obveznosti javnih storitev in se morebiti odločil, da mu zanje plača nadomestilo. Vendar je treba dodati, da upravljanje letališča kot celote kot storitev splošnega gospodarskega pomena ne bi smelo vključevati dejavnosti, ki niso neposredno povezane z njegovimi osnovnimi dejavnostmi, navedenimi v odstavku 43(iv). |
| --- | --- |

(24)

Javni organi lahko štejejo nekatere gospodarske dejavnosti letališč za storitev splošnega gospodarskega pomena. V tem primeru javni organ naloži upravljavcu letališča določeno število obveznosti javnih storitev, da bi zagotovil primerno uresničevanje splošnega javnega interesa. V teh okoliščinah lahko javni organi upravljavcu letališča povrnejo dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja obveznosti javnih storitev. S tega vidika ni izključeno, da se v izjemnih primerih upravljanje letališča v celoti lahko šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena. Javni organ bi lahko v tem primeru letališču – na primer letališču na oddaljenem območju – naložil obveznosti javnih storitev in se morebiti odločil, da mu zanje plača nadomestilo. Vendar je treba dodati, da upravljanje letališča kot celote kot storitev splošnega gospodarskega pomena ne bi smelo vključevati dejavnosti, ki niso neposredno povezane z njegovimi osnovnimi dejavnostmi, navedenimi v odstavku 43(iv).

| (25) | V zvezi s tem organ opozarja na sodbo Sodišča v zadevi Altmark (16), ki je vzpostavila sodno prakso na tem področju. Sodišče je odločilo, da nadomestila za izvajanje javnih storitev ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe ES, kadar so izpolnjena naslednja štiri merila:






  1. | upravičeno podjetje mora dejansko opravljati obveznosti javnih storitev in te obveznosti morajo biti jasno opredeljene; |
| --- | --- | --- |

(25)

V zvezi s tem organ opozarja na sodbo Sodišča v zadevi Altmark (16), ki je vzpostavila sodno prakso na tem področju. Sodišče je odločilo, da nadomestila za izvajanje javnih storitev ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe ES, kadar so izpolnjena naslednja štiri merila:

1.

upravičeno podjetje mora dejansko opravljati obveznosti javnih storitev in te obveznosti morajo biti jasno opredeljene;

| 2. | parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način; |
| --- | --- |

2.

parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način;

| 3. | nadomestilo ne sme preseči zneska, ki je potreben za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javnih storitev, z upoštevanjem ustreznih prihodkov ter primerne koristi zaradi izvajanja teh obveznosti ter |
| --- | --- |

3.

nadomestilo ne sme preseči zneska, ki je potreben za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javnih storitev, z upoštevanjem ustreznih prihodkov ter primerne koristi zaradi izvajanja teh obveznosti ter

| 4. | kadar podjetje, ki bi bilo pooblaščeno za izvajanje obveznosti javnih storitev v posameznem primeru, ni izbrano v okviru postopka za javna naročila, ki omogoča izbiro ponudnika, zmožnega opravljanja teh storitev z najnižjimi stroški za Skupnost, je treba ob upoštevanju ustreznih prihodkov in ustreznega dobička za izvajanje teh obveznosti določiti stopnjo potrebnega nadomestila na podlagi analize stroškov, ki bi jih pri izvajanju teh obveznosti imelo običajno podjetje, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah. |
| --- | --- |

4.

kadar podjetje, ki bi bilo pooblaščeno za izvajanje obveznosti javnih storitev v posameznem primeru, ni izbrano v okviru postopka za javna naročila, ki omogoča izbiro ponudnika, zmožnega opravljanja teh storitev z najnižjimi stroški za Skupnost, je treba ob upoštevanju ustreznih prihodkov in ustreznega dobička za izvajanje teh obveznosti določiti stopnjo potrebnega nadomestila na podlagi analize stroškov, ki bi jih pri izvajanju teh obveznosti imelo običajno podjetje, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah.

| (26) | Nadomestilo za izvajanje obveznosti javnih storitev, naloženih letališkemu upravljavcu, ne pomeni državne pomoči, če je skladno s pogoji, določenimi s sodbo v zadevi Altmark. |
| --- | --- |

(26)

Nadomestilo za izvajanje obveznosti javnih storitev, naloženih letališkemu upravljavcu, ne pomeni državne pomoči, če je skladno s pogoji, določenimi s sodbo v zadevi Altmark.

| (27) | Javna financiranja letališč, ki niso navedena zgoraj, se lahko štejejo za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, kadar vplivajo na konkurenco in trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(27)

Javna financiranja letališč, ki niso navedena zgoraj, se lahko štejejo za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, kadar vplivajo na konkurenco in trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

30A.3.2.3   Učinki financiranja letališč na konkurenco in trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP

| (28) | Konkurenca med letališči se lahko oceni glede na merila, ki jih izberejo letalske družbe, in zlasti s primerjavo dejavnikov, kot so vrsta ponujenih letaliških storitev in zadevne stranke, prebivalstvo ali gospodarska dejavnost, preobremenjenost, možnost dostopa po kopnem, kot tudi višina pristojbin za uporabo letališke infrastrukture in storitev. Višina pristojbin je ključni dejavnik, ker bi se lahko javno financiranje, odobreno letališču, uporabilo za umetno ohranjanje letaliških pristojbin na nizki stopnji zaradi privabljanja prometa in bi lahko bistveno izkrivilo konkurenco. |
| --- | --- |

(28)

Konkurenca med letališči se lahko oceni glede na merila, ki jih izberejo letalske družbe, in zlasti s primerjavo dejavnikov, kot so vrsta ponujenih letaliških storitev in zadevne stranke, prebivalstvo ali gospodarska dejavnost, preobremenjenost, možnost dostopa po kopnem, kot tudi višina pristojbin za uporabo letališke infrastrukture in storitev. Višina pristojbin je ključni dejavnik, ker bi se lahko javno financiranje, odobreno letališču, uporabilo za umetno ohranjanje letaliških pristojbin na nizki stopnji zaradi privabljanja prometa in bi lahko bistveno izkrivilo konkurenco.

| (29) | Vendar pa na podlagi teh smernic organ meni, da lahko kategorije iz točke 7 služijo kot pokazatelj, koliko so letališča med seboj v konkurenci in torej tudi koliko lahko javno financiranje, dodeljeno letališču, izkrivlja konkurenco.
  Zato se običajno šteje, da javno financiranje, odobreno nacionalnim letališčem in letališčem EGP (kategoriji A in B), izkrivlja ali preti, da bo izkrivljajo konkurenco in vplivalo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP. Nasprotno pa je malo verjetno, da bo financiranje, odobreno majhnim regionalnim letališčem (kategorija D), izkrivljalo konkurenco ali vplivalo na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom. |
| --- | --- |

(29)

Vendar pa na podlagi teh smernic organ meni, da lahko kategorije iz točke 7 služijo kot pokazatelj, koliko so letališča med seboj v konkurenci in torej tudi koliko lahko javno financiranje, dodeljeno letališču, izkrivlja konkurenco.

Zato se običajno šteje, da javno financiranje, odobreno nacionalnim letališčem in letališčem EGP (kategoriji A in B), izkrivlja ali preti, da bo izkrivljajo konkurenco in vplivalo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP. Nasprotno pa je malo verjetno, da bo financiranje, odobreno majhnim regionalnim letališčem (kategorija D), izkrivljalo konkurenco ali vplivalo na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom.

| (30) | Vendar pa poleg teh splošnih podatkov ni mogoče določiti pravil, ki bi zajela vse možne primere, zlasti za letališča kategorij C in D.
  Zato je treba priglasiti vsak ukrep, ki bi lahko pomenil državno pomoč letališču, da se preveri njegov vpliv na konkurenco in trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP in po potrebi skladnost z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(30)

Vendar pa poleg teh splošnih podatkov ni mogoče določiti pravil, ki bi zajela vse možne primere, zlasti za letališča kategorij C in D.

Zato je treba priglasiti vsak ukrep, ki bi lahko pomenil državno pomoč letališču, da se preveri njegov vpliv na konkurenco in trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP in po potrebi skladnost z delovanjem Sporazuma EGP.

| (31) | Odločba Komisije z dne 13. julija 2005 o uporabi člena 86 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve se uporablja, kadar so letališča kategorije D pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Za nadomestila za opravljanje javnih storitev, ki so državna pomoč, pa vseeno ne velja zahteva po predhodni priglasitvi, če nadomestilo izpolnjuje nekatere pogoje iz Sklepa (17). Odločba Komisije še ni bila vključena v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(31)

Odločba Komisije z dne 13. julija 2005 o uporabi člena 86 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve se uporablja, kadar so letališča kategorije D pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Za nadomestila za opravljanje javnih storitev, ki so državna pomoč, pa vseeno ne velja zahteva po predhodni priglasitvi, če nadomestilo izpolnjuje nekatere pogoje iz Sklepa (17). Odločba Komisije še ni bila vključena v Sporazum EGP.

30A.3.2.4   Načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (32) | Člen 125 Sporazuma EGP pravi, da pogodba v ničemer ne posega v pravila pogodbenic, ki urejajo sistem lastninskih razmerij. V skladu s tem imajo lahko pogodbenice v lasti in upravljajo podjetja, kupijo delnice ali drugačne deleže v javnih ali zasebnih podjetjih. |
| --- | --- |

(32)

Člen 125 Sporazuma EGP pravi, da pogodba v ničemer ne posega v pravila pogodbenic, ki urejajo sistem lastninskih razmerij. V skladu s tem imajo lahko pogodbenice v lasti in upravljajo podjetja, kupijo delnice ali drugačne deleže v javnih ali zasebnih podjetjih.

| (33) | To načelo pomeni, da ukrepi organa ne morejo niti kaznovati niti bolj ugodno obravnavati javnih organov, ki vpišejo kapital nekaterih družb. Prav tako organu ni treba presojati izbire podjetij med različnimi načini financiranja. |
| --- | --- |

(33)

To načelo pomeni, da ukrepi organa ne morejo niti kaznovati niti bolj ugodno obravnavati javnih organov, ki vpišejo kapital nekaterih družb. Prav tako organu ni treba presojati izbire podjetij med različnimi načini financiranja.

| (34) | Zato te smernice ne razlikujejo med različnimi tipi upravičencev na podlagi njihove pravne strukture ali na podlagi njihove pripadnosti javnemu ali zasebnemu sektorju, in vsako sklicevanje na letališča ali na družbe, ki jih upravljajo, vključuje vse vrste pravnih oseb. |
| --- | --- |

(34)

Zato te smernice ne razlikujejo med različnimi tipi upravičencev na podlagi njihove pravne strukture ali na podlagi njihove pripadnosti javnemu ali zasebnemu sektorju, in vsako sklicevanje na letališča ali na družbe, ki jih upravljajo, vključuje vse vrste pravnih oseb.

| (35) | Poleg tega ta načela nediskriminacije in enakosti ne odvezujejo javnih organov ali javnih podjetij od uporabe pravil o konkurenci. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega ta načela nediskriminacije in enakosti ne odvezujejo javnih organov ali javnih podjetij od uporabe pravil o konkurenci.

| (36) | Na splošno bo organ ne glede na to, ali javno financiranje koristi letališčem ali pa so ga javni organi neposredno ali posredno dodelili letalskim družbam, ocenjeval, ali to pomeni pomoč, glede na to, ali ‚bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar na podlagi predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na vse socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital‘ (18). |
| --- | --- |

(36)

Na splošno bo organ ne glede na to, ali javno financiranje koristi letališčem ali pa so ga javni organi neposredno ali posredno dodelili letalskim družbam, ocenjeval, ali to pomeni pomoč, glede na to, ali ‚bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar na podlagi predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na vse socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital‘ (18).

| (37) | Sodišče je odločilo, da ‚načelo enakosti, na katerega se sklicujejo vlade v zvezi z odnosi med javnimi in zasebnimi podjetji, v splošnem predpostavlja, da sta obe skupini v podobnih okoliščinah. [...] zasebna podjetja določajo svojo industrijsko in komercialno strategijo zlasti ob upoštevanju zahtev glede donosnosti. Na sklepe javnih podjetij pa lahko po drugi strani vplivajo drugačni dejavniki, takrat ko želijo organi oblasti, ki imajo lahko vpliv na takšne sklepe, doseči cilje, ki so v javnem interesu‘ (19). Pojem predvidljive donosnosti je torej bistvenega pomena za izvajalca, ki dejansko zagotovi sredstva kot subjekt na trgu. |
| --- | --- |

(37)

Sodišče je odločilo, da ‚načelo enakosti, na katerega se sklicujejo vlade v zvezi z odnosi med javnimi in zasebnimi podjetji, v splošnem predpostavlja, da sta obe skupini v podobnih okoliščinah. [...] zasebna podjetja določajo svojo industrijsko in komercialno strategijo zlasti ob upoštevanju zahtev glede donosnosti. Na sklepe javnih podjetij pa lahko po drugi strani vplivajo drugačni dejavniki, takrat ko želijo organi oblasti, ki imajo lahko vpliv na takšne sklepe, doseči cilje, ki so v javnem interesu‘ (19). Pojem predvidljive donosnosti je torej bistvenega pomena za izvajalca, ki dejansko zagotovi sredstva kot subjekt na trgu.

| (38) | Sodišča Skupnosti so tudi odločila, da je treba obnašanje javnega vlagatelja primerjati z obnašanjem zasebnega vlagatelja, ki upošteva strukturno politiko, globalno ali sektorsko, in se ravna po možnostih dolgotrajnejšega donosa (20). To velja zlasti za naložbe v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(38)

Sodišča Skupnosti so tudi odločila, da je treba obnašanje javnega vlagatelja primerjati z obnašanjem zasebnega vlagatelja, ki upošteva strukturno politiko, globalno ali sektorsko, in se ravna po možnostih dolgotrajnejšega donosa (20). To velja zlasti za naložbe v infrastrukturo.

| (39) | Vsa državna sredstva, ki jih uporabi država Efte ali javni organ v korist upravljavcev letališč ali letalskih družb, je torej treba oceniti glede na ta načela. Če države Efte ali javni organi delujejo tako, kot bi delovali zasebni gospodarski subjekti, te ugodnosti niso državna pomoč. |
| --- | --- |

(39)

Vsa državna sredstva, ki jih uporabi država Efte ali javni organ v korist upravljavcev letališč ali letalskih družb, je torej treba oceniti glede na ta načela. Če države Efte ali javni organi delujejo tako, kot bi delovali zasebni gospodarski subjekti, te ugodnosti niso državna pomoč.

| (40) | Če pa so po drugi strani javna sredstva na voljo družbi pod ugodnejšimi pogoji (torej v ekonomskem smislu z nižjimi stroški), kot bi jih družbi v primerljivih finančnih in konkurenčnih razmerah odobril zasebni gospodarski subjekt, ta družba prejema pomoč, ki pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(40)

Če pa so po drugi strani javna sredstva na voljo družbi pod ugodnejšimi pogoji (torej v ekonomskem smislu z nižjimi stroški), kot bi jih družbi v primerljivih finančnih in konkurenčnih razmerah odobril zasebni gospodarski subjekt, ta družba prejema pomoč, ki pomeni državno pomoč.

| (41) | Kar zadeva zagonsko pomoč je možno, da javno letališče letalski družbi dodeli finančne ugodnosti iz svojih lastnih sredstev, ki jih je ustvarilo s svojo gospodarsko dejavnostjo, in to ne pomeni državne pomoči, če ta dokaže, da se obnaša kot zasebni vlagatelj, na primer s poslovnim načrtom, ki dokazuje možnosti donosa za njegovo gospodarsko dejavnost na letališču. Nasprotno pa je treba v primeru, da zasebno letališče daje sredstva, ki so v bistvu prerazporeditev javnih sredstev, ki mu jih je v ta namen dodelil javni organ, te denarne podpore šteti za državno pomoč, če odločitev o prerazporeditvi javnih sredstev sprejmejo javni organi. |
| --- | --- |

(41)

Kar zadeva zagonsko pomoč je možno, da javno letališče letalski družbi dodeli finančne ugodnosti iz svojih lastnih sredstev, ki jih je ustvarilo s svojo gospodarsko dejavnostjo, in to ne pomeni državne pomoči, če ta dokaže, da se obnaša kot zasebni vlagatelj, na primer s poslovnim načrtom, ki dokazuje možnosti donosa za njegovo gospodarsko dejavnost na letališču. Nasprotno pa je treba v primeru, da zasebno letališče daje sredstva, ki so v bistvu prerazporeditev javnih sredstev, ki mu jih je v ta namen dodelil javni organ, te denarne podpore šteti za državno pomoč, če odločitev o prerazporeditvi javnih sredstev sprejmejo javni organi.

| (42) | Uporaba načela zasebnega vlagatelja, ki pomeni odsotnost pomoči, predvideva, da je celoten gospodarski model izvajalca, ki se šteje za vlagatelja, zanesljiv: letališče, ki ne financira svojih naložb, ali pa ne plačuje ustreznih dajatev, ali katerega operativni stroški se deloma krijejo iz javnih sredstev, ki presegajo nalogo, ki se opravlja v javnem interesu, se ob upoštevanju ocene vsakega primera posebej ponavadi ne more šteti za zasebnega izvajalca v tržnem gospodarstvu; torej bo za takega izvajalca zelo težko uporabiti ta način razmišljanja. |
| --- | --- |

(42)

Uporaba načela zasebnega vlagatelja, ki pomeni odsotnost pomoči, predvideva, da je celoten gospodarski model izvajalca, ki se šteje za vlagatelja, zanesljiv: letališče, ki ne financira svojih naložb, ali pa ne plačuje ustreznih dajatev, ali katerega operativni stroški se deloma krijejo iz javnih sredstev, ki presegajo nalogo, ki se opravlja v javnem interesu, se ob upoštevanju ocene vsakega primera posebej ponavadi ne more šteti za zasebnega izvajalca v tržnem gospodarstvu; torej bo za takega izvajalca zelo težko uporabiti ta način razmišljanja.

30A.4   Financiranje letališč

| (43) | Dejavnosti letališča se lahko razdelijo v naslednje kategorije:






  (i) | izgradnja letališke infrastrukture in opreme (vzletno-pristajalne steze, terminali, betonske ploščadi, kontrolni stolp) ali objekti in oprema, ki jih neposredno podpirajo (protipožarna oprema, varnostna ali varstvena oprema); |
| --- | --- | --- |

(43)

Dejavnosti letališča se lahko razdelijo v naslednje kategorije:

(i)

izgradnja letališke infrastrukture in opreme (vzletno-pristajalne steze, terminali, betonske ploščadi, kontrolni stolp) ali objekti in oprema, ki jih neposredno podpirajo (protipožarna oprema, varnostna ali varstvena oprema);

| (ii) | obratovanje infrastrukture, ki vključuje vzdrževanje in upravljanje letališke infrastrukture; |
| --- | --- |

(ii)

obratovanje infrastrukture, ki vključuje vzdrževanje in upravljanje letališke infrastrukture;

| (iii) | opravljanje letaliških storitev, ki so pomožne storitve v letalskem prometu, kot so storitve oskrbe zrakoplova na letališču in uporaba sorodnih infrastruktur, protipožarne storitve, nujne storitve, varnostne storitve itd., ter |
| --- | --- |

(iii)

opravljanje letaliških storitev, ki so pomožne storitve v letalskem prometu, kot so storitve oskrbe zrakoplova na letališču in uporaba sorodnih infrastruktur, protipožarne storitve, nujne storitve, varnostne storitve itd., ter

| (iv) | opravljanje komercialnih dejavnosti, ki niso neposredno povezane z osnovnimi dejavnostmi letališč, vključno z izgradnjo, financiranjem, rabo in najemom zemljišč ter objektov, ne samo za pisarne in skladišča, ampak tudi za hotele in industrijska podjetja, ki niso znotraj letališča, ter trgovine in restavracije in parkirišča. Ker to niso prevozne dejavnosti, njihovo javno financiranje ni zajeto v te smernice in bo ocenjeno glede na ustrezna sektorska in splošna pravila. |
| --- | --- |

(iv)

opravljanje komercialnih dejavnosti, ki niso neposredno povezane z osnovnimi dejavnostmi letališč, vključno z izgradnjo, financiranjem, rabo in najemom zemljišč ter objektov, ne samo za pisarne in skladišča, ampak tudi za hotele in industrijska podjetja, ki niso znotraj letališča, ter trgovine in restavracije in parkirišča. Ker to niso prevozne dejavnosti, njihovo javno financiranje ni zajeto v te smernice in bo ocenjeno glede na ustrezna sektorska in splošna pravila.

| (44) | Te smernice se uporabljajo za vse letališke dejavnosti, razen za varnost, kontrolo letenja in vse druge dejavnosti, za katere je odgovorna država Efte v okviru uradnih pooblastil javne oblasti (21). |
| --- | --- |

(44)

Te smernice se uporabljajo za vse letališke dejavnosti, razen za varnost, kontrolo letenja in vse druge dejavnosti, za katere je odgovorna država Efte v okviru uradnih pooblastil javne oblasti (21).

30A.4.1   Financiranje letališke infrastrukture

| (45) | Ta oddelek obravnava pomoč za izgradnjo letališke infrastrukture in opreme ali objektov, ki jo neposredno podpirajo, kot je opredeljeno v zgornjih odstavkih 43(i) in 44. |
| --- | --- |

(45)

Ta oddelek obravnava pomoč za izgradnjo letališke infrastrukture in opreme ali objektov, ki jo neposredno podpirajo, kot je opredeljeno v zgornjih odstavkih 43(i) in 44.

| (46) | Infrastruktura je podlaga za gospodarske dejavnosti, ki jih opravlja upravljavec letališča. Je pa tudi eden od načinov, kako lahko država vpliva na regionalni gospodarski razvoj, politiko načrtovanja rabe prostora, prometno politiko itd. |
| --- | --- |

(46)

Infrastruktura je podlaga za gospodarske dejavnosti, ki jih opravlja upravljavec letališča. Je pa tudi eden od načinov, kako lahko država vpliva na regionalni gospodarski razvoj, politiko načrtovanja rabe prostora, prometno politiko itd.

| (47) | Upravljavec letališča, ki opravlja gospodarsko dejavnost v smislu sodbe iz odstavka 21, bi moral stroške uporabe ali izgradnje infrastrukture, ki jo upravlja, financirati iz lastnih sredstev. Če upravljavcu letališko infrastrukturo zagotovi država Efte (vključno z regionalnimi ali lokalnimi organi), ki ne ravna kot zasebni vlagatelj brez ustreznega finančnega nadomestila, ali če so upravljavcu letališča dodeljene javne subvencije za financiranje infrastrukture, lahko to upravljavcu letališča daje gospodarsko ugodnost pred konkurenti ter je zato to treba priglasiti in preučiti glede na pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(47)

Upravljavec letališča, ki opravlja gospodarsko dejavnost v smislu sodbe iz odstavka 21, bi moral stroške uporabe ali izgradnje infrastrukture, ki jo upravlja, financirati iz lastnih sredstev. Če upravljavcu letališko infrastrukturo zagotovi država Efte (vključno z regionalnimi ali lokalnimi organi), ki ne ravna kot zasebni vlagatelj brez ustreznega finančnega nadomestila, ali če so upravljavcu letališča dodeljene javne subvencije za financiranje infrastrukture, lahko to upravljavcu letališča daje gospodarsko ugodnost pred konkurenti ter je zato to treba priglasiti in preučiti glede na pravila o državni pomoči.

| (48) | Evropska komisija in organ sta v preteklosti že imela priložnost opredeliti, v kakšnih pogojih prodaja zemljišča ali objektov (22) ali privatizacija podjetja (23) po njunem mnenju ne vključujejo možnosti državne pomoči. Ponavadi je to v primeru, ko se te transakcije opravijo po tržnih cenah, zlasti če je cena rezultat dovolj široko oglaševanega, odprtega, brezpogojnega in nediskriminacijskega postopka za oddajo naročila, ki zagotavlja enako obravnavanje možnih kandidatov. Ne glede na obveznosti, ki izhajajo iz pravil in načel, ki se uporabljajo za javna naročila in koncesije, kadar so ta uporabljena, se taki argumenti načeloma smiselno uporabljajo, kadar javni organi prodajo ali dodelijo infrastrukturo. |
| --- | --- |

(48)

Evropska komisija in organ sta v preteklosti že imela priložnost opredeliti, v kakšnih pogojih prodaja zemljišča ali objektov (22) ali privatizacija podjetja (23) po njunem mnenju ne vključujejo možnosti državne pomoči. Ponavadi je to v primeru, ko se te transakcije opravijo po tržnih cenah, zlasti če je cena rezultat dovolj široko oglaševanega, odprtega, brezpogojnega in nediskriminacijskega postopka za oddajo naročila, ki zagotavlja enako obravnavanje možnih kandidatov. Ne glede na obveznosti, ki izhajajo iz pravil in načel, ki se uporabljajo za javna naročila in koncesije, kadar so ta uporabljena, se taki argumenti načeloma smiselno uporabljajo, kadar javni organi prodajo ali dodelijo infrastrukturo.

| (49) | V vsakem primeru pa ni mogoče izključiti možnosti, da lahko posebni primeri vsebujejo elemente pomoči. Pomoč bi obstajala, če bi se na primer izkazalo, da je bila zadevna infrastruktura dodeljena vnaprej določenemu upravljavcu, ki bi se s tem neupravičeno okoristil, ali če bi neupravičena razlika med prodajno ceno in ceno ob nedavni izgradnji pomenila neupravičeno korist za kupca. |
| --- | --- |

(49)

V vsakem primeru pa ni mogoče izključiti možnosti, da lahko posebni primeri vsebujejo elemente pomoči. Pomoč bi obstajala, če bi se na primer izkazalo, da je bila zadevna infrastruktura dodeljena vnaprej določenemu upravljavcu, ki bi se s tem neupravičeno okoristil, ali če bi neupravičena razlika med prodajno ceno in ceno ob nedavni izgradnji pomenila neupravičeno korist za kupca.

| (50) | Zlasti kadar je upravljavcu letališča dodeljena dodatna infrastruktura, ki ni bila predvidena ob dodelitvi obstoječe infrastrukture, mora upravljavec plačevati najemnino, ki ustreza tržni vrednosti in je sorazmerna s stroški nove infrastrukture in trajanjem njene uporabe. Če pa nadaljnji razvoj infrastrukture ni bil predviden v prvotni pogodbi, mora biti dodatna infrastruktura tesno povezana z uporabo obstoječe infrastrukture, predmet prvotne pogodbe upravljavca pa mora ostati isti. |
| --- | --- |

(50)

Zlasti kadar je upravljavcu letališča dodeljena dodatna infrastruktura, ki ni bila predvidena ob dodelitvi obstoječe infrastrukture, mora upravljavec plačevati najemnino, ki ustreza tržni vrednosti in je sorazmerna s stroški nove infrastrukture in trajanjem njene uporabe. Če pa nadaljnji razvoj infrastrukture ni bil predviden v prvotni pogodbi, mora biti dodatna infrastruktura tesno povezana z uporabo obstoječe infrastrukture, predmet prvotne pogodbe upravljavca pa mora ostati isti.

| (51) | Če ni mogoče izključiti obstoja državne pomoči, je treba zadevni ukrep priglasiti. Če je potrjeno, da gre pri ukrepu za pomoč, je ta pomoč lahko razglašena za združljivo, zlasti v skladu s členom 61(3)(a), (b) ali (c) in členom 59(2) Sporazuma EGP in, če je ustrezno, izvedbenimi določbami. Zato bo organ zlasti preveril, ali:






  — | izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.), |
| --- | --- | --- |

(51)

Če ni mogoče izključiti obstoja državne pomoči, je treba zadevni ukrep priglasiti. Če je potrjeno, da gre pri ukrepu za pomoč, je ta pomoč lahko razglašena za združljivo, zlasti v skladu s členom 61(3)(a), (b) ali (c) in členom 59(2) Sporazuma EGP in, če je ustrezno, izvedbenimi določbami. Zato bo organ zlasti preveril, ali:

—

izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.),

| — | je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem, |
| --- | --- |

—

je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem,

| — | infrastruktura ponuja zadovoljive srednjeročne možnosti uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture, |
| --- | --- |

—

infrastruktura ponuja zadovoljive srednjeročne možnosti uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture,

| — | je dostop do infrastruktur odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja, |
| --- | --- |

—

je dostop do infrastruktur odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja,

| — | vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

—

vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z delovanjem Sporazuma EGP.

30A.4.2   Pomoč za obratovanje letališke infrastrukture

| (52) | Načeloma organ meni, da bi moral upravljavec letališča, tako kot vsak gospodarski subjekt, kriti običajne stroške upravljanja in vzdrževanja letališke infrastrukture iz svojih lastnih sredstev. Tako bi vsako javno financiranje teh storitev zmanjšalo stroške, ki jih običajno krije upravljavec letališča pri opravljanju svojih tekočih dejavnosti. |
| --- | --- |

(52)

Načeloma organ meni, da bi moral upravljavec letališča, tako kot vsak gospodarski subjekt, kriti običajne stroške upravljanja in vzdrževanja letališke infrastrukture iz svojih lastnih sredstev. Tako bi vsako javno financiranje teh storitev zmanjšalo stroške, ki jih običajno krije upravljavec letališča pri opravljanju svojih tekočih dejavnosti.

| (53) | To financiranje ne pomeni državne pomoči, če je nadomestilo za izvajanje javne storitve, dodeljeno za upravljanje letališča v skladu s pogoji, določenimi s sodbo Altmark (24). V drugih primerih subvencije za obratovanje pomenijo pomoč za tekoče poslovanje. Kot je navedeno v delu 30A.3.1 teh smernic, se takšna pomoč lahko razglasi za združljivo z izvajanjem Sporazuma EGP samo pod določenimi pogoji na podlagi člena 61(3)(a) ali (c) v prikrajšanih regijah, ali na podlagi člena 59(2), če izpolnjuje nekatere pogoje, ki zagotavljajo, da je nujno potrebna za upravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena in da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesi pogodbenic. |
| --- | --- |

(53)

To financiranje ne pomeni državne pomoči, če je nadomestilo za izvajanje javne storitve, dodeljeno za upravljanje letališča v skladu s pogoji, določenimi s sodbo Altmark (24). V drugih primerih subvencije za obratovanje pomenijo pomoč za tekoče poslovanje. Kot je navedeno v delu 30A.3.1 teh smernic, se takšna pomoč lahko razglasi za združljivo z izvajanjem Sporazuma EGP samo pod določenimi pogoji na podlagi člena 61(3)(a) ali (c) v prikrajšanih regijah, ali na podlagi člena 59(2), če izpolnjuje nekatere pogoje, ki zagotavljajo, da je nujno potrebna za upravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena in da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesi pogodbenic.

| (54) | Glede uporabe člena 59(2) Sporazuma EGP, kot je navedeno v točki 31 teh smernic, se v skladu z Odločbo Komisije z dne 13. julija 2005 o uporabi člena 86 Pogodbe za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve šteje, da so nadomestila za izvajanje javnih storitev, ki pomenijo državno pomoč, dodeljeno letališčem kategorije D, združljiva pod nekaterimi pogoji (25). |
| --- | --- |

(54)

Glede uporabe člena 59(2) Sporazuma EGP, kot je navedeno v točki 31 teh smernic, se v skladu z Odločbo Komisije z dne 13. julija 2005 o uporabi člena 86 Pogodbe za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve šteje, da so nadomestila za izvajanje javnih storitev, ki pomenijo državno pomoč, dodeljeno letališčem kategorije D, združljiva pod nekaterimi pogoji (25).

| (55) | Zato bo organ preveril, ali je letališču res zaupano opravljanje javnih storitev v splošnem interesu in ali ob upoštevanju vseh ustreznih prihodkov in primernega dobička znesek nadomestila ne presega potrebnega zneska za kritje stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javnih storitev. |
| --- | --- |

(55)

Zato bo organ preveril, ali je letališču res zaupano opravljanje javnih storitev v splošnem interesu in ali ob upoštevanju vseh ustreznih prihodkov in primernega dobička znesek nadomestila ne presega potrebnega zneska za kritje stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javnih storitev.

| (56) | Dodelitev nalog opravljanja javnih storitev letališču mora biti zabeležena v enem uradnem dokumentu ali več uradnih dokumentih, katerih obliko lahko določijo države Efte. Ti dokumenti bi morali vsebovati vse potrebne informacije za opredelitev posebnih stroškov javne storitve in podrobno opredeliti zlasti:






  — | natančno naravo obveznosti javne storitve, |
| --- | --- | --- |

(56)

Dodelitev nalog opravljanja javnih storitev letališču mora biti zabeležena v enem uradnem dokumentu ali več uradnih dokumentih, katerih obliko lahko določijo države Efte. Ti dokumenti bi morali vsebovati vse potrebne informacije za opredelitev posebnih stroškov javne storitve in podrobno opredeliti zlasti:

—

natančno naravo obveznosti javne storitve,

| — | zadevne upravljavce in ozemlje, |
| --- | --- |

—

zadevne upravljavce in ozemlje,

| — | naravo vseh posebnih ali izključnih pravic, dodeljenih letališču, |
| --- | --- |

—

naravo vseh posebnih ali izključnih pravic, dodeljenih letališču,

| — | ureditve za izračun, spremljanje in revizijo nadomestila, |
| --- | --- |

—

ureditve za izračun, spremljanje in revizijo nadomestila,

| — | načine za preprečevanje in popravek morebitnega prevelikega ali premajhnega nadomestila. |
| --- | --- |

—

načine za preprečevanje in popravek morebitnega prevelikega ali premajhnega nadomestila.

| (57) | Za izračun zneska nadomestila morajo upoštevani stroški in prihodki vključevati vse stroške in prihodke, povezane z izvajanjem storitve splošnega gospodarskega pomena. Če ima upravljavec zadevnega letališča druge posebne ali izključne pravice, ki so povezane s to storitvijo splošnega gospodarskega pomena, je treba upoštevati tudi prihodke iz tega. Zato je treba vzpostaviti pregleden računovodski sistem in ločevanje računov med različnimi dejavnostmi upravljavca (26). |
| --- | --- |

(57)

Za izračun zneska nadomestila morajo upoštevani stroški in prihodki vključevati vse stroške in prihodke, povezane z izvajanjem storitve splošnega gospodarskega pomena. Če ima upravljavec zadevnega letališča druge posebne ali izključne pravice, ki so povezane s to storitvijo splošnega gospodarskega pomena, je treba upoštevati tudi prihodke iz tega. Zato je treba vzpostaviti pregleden računovodski sistem in ločevanje računov med različnimi dejavnostmi upravljavca (26).

30A.4.3   Pomoč za letališke storitve

| (58) | Storitve oskrbe zrakoplova na letališču so gospodarska dejavnost, odprta konkurenci nad pragom 2 milijonov potnikov letno na podlagi Direktive 96/67/ES (27). Upravljavec letališča, ki deluje kot izvajalec storitev oskrbe zrakoplova na letališču, lahko uporabi različne tarife za stroške oskrbe zrakoplova na letališču, zaračunane letalskim družbam, če te razlike v tarifah odražajo razliko v stroških, ki so povezani z naravo ali obsegom izvedenih storitev (28). |
| --- | --- |

(58)

Storitve oskrbe zrakoplova na letališču so gospodarska dejavnost, odprta konkurenci nad pragom 2 milijonov potnikov letno na podlagi Direktive 96/67/ES (27). Upravljavec letališča, ki deluje kot izvajalec storitev oskrbe zrakoplova na letališču, lahko uporabi različne tarife za stroške oskrbe zrakoplova na letališču, zaračunane letalskim družbam, če te razlike v tarifah odražajo razliko v stroških, ki so povezani z naravo ali obsegom izvedenih storitev (28).

| (59) | Do praga 2 milijonov potnikov lahko upravljavec letališča, ki deluje kot izvajalec storitve, nadomesti svoje različne vire dohodkov in izgub s povsem komercialnimi dejavnostmi (na primer oskrbo zrakoplovov na letališču ali upravljanje parkirišča), razen javnih virov, ki so mu dodeljeni kot upravljavcu letališča ali upravljavcu storitve splošnega gospodarskega pomena. Vendar mora v odsotnosti konkurence pri oskrbi zrakoplovov na letališču posebej paziti, da ne krši nacionalnih določb ali določb Sporazuma EGP in zlasti, da ne zlorabi prevladujočega položaja v nasprotju s členom 54 Sporazuma EGP (ki prepoveduje podjetjem s prevladujočim položajem na ozemlju, zajetem v Sporazumu EGP, ali na večjem delu tega ozemlja, da za različne letalske družbe uporabljajo neenake pogoje za enakovredne transakcije in jih tako postavljajo v podrejen konkurenčni položaj). |
| --- | --- |

(59)

Do praga 2 milijonov potnikov lahko upravljavec letališča, ki deluje kot izvajalec storitve, nadomesti svoje različne vire dohodkov in izgub s povsem komercialnimi dejavnostmi (na primer oskrbo zrakoplovov na letališču ali upravljanje parkirišča), razen javnih virov, ki so mu dodeljeni kot upravljavcu letališča ali upravljavcu storitve splošnega gospodarskega pomena. Vendar mora v odsotnosti konkurence pri oskrbi zrakoplovov na letališču posebej paziti, da ne krši nacionalnih določb ali določb Sporazuma EGP in zlasti, da ne zlorabi prevladujočega položaja v nasprotju s členom 54 Sporazuma EGP (ki prepoveduje podjetjem s prevladujočim položajem na ozemlju, zajetem v Sporazumu EGP, ali na večjem delu tega ozemlja, da za različne letalske družbe uporabljajo neenake pogoje za enakovredne transakcije in jih tako postavljajo v podrejen konkurenčni položaj).

| (60) | Nad pragom 2 milijonov potnikov mora biti oskrba zrakoplovov na letališču samofinancirana in ne sme biti subvencionirana iz drugih komercialnih prihodkov letališča ali iz javnih sredstev, dodeljenih letališkemu organu ali izvajalcu storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(60)

Nad pragom 2 milijonov potnikov mora biti oskrba zrakoplovov na letališču samofinancirana in ne sme biti subvencionirana iz drugih komercialnih prihodkov letališča ali iz javnih sredstev, dodeljenih letališkemu organu ali izvajalcu storitev splošnega gospodarskega pomena.

30A.5   Zagonska pomoč

30A.5.1   Cilji

| (61) | Mala letališča pogosto nimajo zadostnega števila potnikov, da bi dosegla kritično maso in prag dobička. |
| --- | --- |

(61)

Mala letališča pogosto nimajo zadostnega števila potnikov, da bi dosegla kritično maso in prag dobička.

| (62) | Glede praga dobička ni absolutnih številk. Evropski odbor regij ocenjuje, da znaša 1,5 milijona potnikov na leto, medtem ko zgoraj navedena študija Univerze v Cranfieldu, ki navaja dve različni vrednosti (500 000 in 1 milijon potnikov na leto), kaže na razlike glede na države in način, kako so letališča organizirana (29). |
| --- | --- |

(62)

Glede praga dobička ni absolutnih številk. Evropski odbor regij ocenjuje, da znaša 1,5 milijona potnikov na leto, medtem ko zgoraj navedena študija Univerze v Cranfieldu, ki navaja dve različni vrednosti (500 000 in 1 milijon potnikov na leto), kaže na razlike glede na države in način, kako so letališča organizirana (29).

| (63) | Nekatera regionalna letališča sicer lahko delujejo dobro, kadar jim letalske družbe, ki izvajajo obveznosti javnih storitev (30), pripeljejo dovolj potnikov, ali kadar organi oblasti vzpostavijo sheme socialne pomoči, vendar imajo letalske družbe raje že preizkušena vozlišča na dobrih lokacijah, ki omogočajo hitre povezave in imajo stalno bazo potnikov, na katerih pa imajo letalske družbe slote, ki jih ne želijo zgubiti. Poleg tega so letališke politike in politike letalskega prometa ter vlaganj pogosto več let koncentrirale promet v večjih nacionalnih mestih. |
| --- | --- |

(63)

Nekatera regionalna letališča sicer lahko delujejo dobro, kadar jim letalske družbe, ki izvajajo obveznosti javnih storitev (30), pripeljejo dovolj potnikov, ali kadar organi oblasti vzpostavijo sheme socialne pomoči, vendar imajo letalske družbe raje že preizkušena vozlišča na dobrih lokacijah, ki omogočajo hitre povezave in imajo stalno bazo potnikov, na katerih pa imajo letalske družbe slote, ki jih ne želijo zgubiti. Poleg tega so letališke politike in politike letalskega prometa ter vlaganj pogosto več let koncentrirale promet v večjih nacionalnih mestih.

| (64) | Zato letalske družbe niso vedno pripravljene tvegati in odpreti proge z odhodi z nepoznanih in nepreizkušenih letališč brez ustreznih spodbud v ta namen. Organ lahko zato odobri, da se javna pomoč začasno izplačuje letalskim družbam pod določenimi pogoji, če jim to zagotovi potrebno spodbudo za odpiranje novih prog ali oblikovanje novih redov letenja z regionalnih letališč ter privabljanje večjega števila potnikov, kar jim bo omogočilo, da v omejenem času dosežejo prag dobička. Organ bo zagotovil, da zaradi take pomoči ne bodo imela prednosti velika letališča, ki so že široko odprta mednarodnemu prometu in konkurenci. |
| --- | --- |

(64)

Zato letalske družbe niso vedno pripravljene tvegati in odpreti proge z odhodi z nepoznanih in nepreizkušenih letališč brez ustreznih spodbud v ta namen. Organ lahko zato odobri, da se javna pomoč začasno izplačuje letalskim družbam pod določenimi pogoji, če jim to zagotovi potrebno spodbudo za odpiranje novih prog ali oblikovanje novih redov letenja z regionalnih letališč ter privabljanje večjega števila potnikov, kar jim bo omogočilo, da v omejenem času dosežejo prag dobička. Organ bo zagotovil, da zaradi take pomoči ne bodo imela prednosti velika letališča, ki so že široko odprta mednarodnemu prometu in konkurenci.

| (65) | Vendar pa ob upoštevanju splošnega cilja intermodalnosti in optimizacije uporabe zgoraj navedene infrastrukture ne bo dopustno, da se zagonska pomoč dodeli za novo letalsko progo, ki ustreza železniški povezavi za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

(65)

Vendar pa ob upoštevanju splošnega cilja intermodalnosti in optimizacije uporabe zgoraj navedene infrastrukture ne bo dopustno, da se zagonska pomoč dodeli za novo letalsko progo, ki ustreza železniški povezavi za visoke hitrosti.

| (66) | Evropska komisija je poleg tega določila smernice za skladen razvoj najbolj oddaljenih regij (31). Njihova razvojna strategija temelji na treh glavnih načelih: pomoči za povečanje dostopnosti regij, izboljšanju konkurenčnosti in spodbujanju njihove regionalne integracije, da bi se zmanjšale posledice zaradi oddaljenosti od evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(66)

Evropska komisija je poleg tega določila smernice za skladen razvoj najbolj oddaljenih regij (31). Njihova razvojna strategija temelji na treh glavnih načelih: pomoči za povečanje dostopnosti regij, izboljšanju konkurenčnosti in spodbujanju njihove regionalne integracije, da bi se zmanjšale posledice zaradi oddaljenosti od evropskega gospodarstva.

| (67) | Zato Evropska komisija odobrava, da za zagonsko pomoč za proge z odhodom iz najbolj oddaljenih regij lahko veljajo ohlapnejša merila združljivosti zlasti glede intenzivnosti in trajanja ter ne bo nasprotovala dodelitvi take pomoči za povezave s sosednjimi državami nečlanicami.
  Organ meni, da bodo podobne določbe glede intenzivnosti in trajanja dovoljene tudi za regije iz člena 61(3) Sporazuma EGP in za regije z majhno gostoto prebivalstva. |
| --- | --- |

(67)

Zato Evropska komisija odobrava, da za zagonsko pomoč za proge z odhodom iz najbolj oddaljenih regij lahko veljajo ohlapnejša merila združljivosti zlasti glede intenzivnosti in trajanja ter ne bo nasprotovala dodelitvi take pomoči za povezave s sosednjimi državami nečlanicami.

Organ meni, da bodo podobne določbe glede intenzivnosti in trajanja dovoljene tudi za regije iz člena 61(3) Sporazuma EGP in za regije z majhno gostoto prebivalstva.

30A.5.2.   Merila združljivosti

| (68) | Finančne zagonske spodbude, razen kadar se javni organi obnašajo kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu (glej oddelek 30A.3.2.4), dodeljujejo ugodnosti upravičenim družbam in lahko neposredno povzročijo izkrivljanje konkurence med družbami, ker znižajo stroške obratovanja upravičencev. |
| --- | --- |

(68)

Finančne zagonske spodbude, razen kadar se javni organi obnašajo kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu (glej oddelek 30A.3.2.4), dodeljujejo ugodnosti upravičenim družbam in lahko neposredno povzročijo izkrivljanje konkurence med družbami, ker znižajo stroške obratovanja upravičencev.

| (69) | S tem, ko pomagajo letališčem, da se razvijajo, ali ko spodbujajo družbe k ‚preselitvi‘ z enega letališča na drugo in k prenosu proge z letališča EGP na regionalno letališče, lahko posredno vplivajo tudi na konkurenco med letališči. Zato ponavadi pomenijo državno pomoč in jih je treba priglasiti organu. |
| --- | --- |

(69)

S tem, ko pomagajo letališčem, da se razvijajo, ali ko spodbujajo družbe k ‚preselitvi‘ z enega letališča na drugo in k prenosu proge z letališča EGP na regionalno letališče, lahko posredno vplivajo tudi na konkurenco med letališči. Zato ponavadi pomenijo državno pomoč in jih je treba priglasiti organu.

| (70) | Glede na zgoraj navedene cilje in na pomembne težave, ki jih lahko povzroči odprtje nove letalske proge, lahko organ tovrstno pomoč odobri, kadar izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | Prejemniki: pomoč je plačana letalskim prevoznikom z veljavno operativno licenco, ki jo izda pogodbenica Sporazuma EGP na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov (32). |
| --- | --- | --- |

(70)

Glede na zgoraj navedene cilje in na pomembne težave, ki jih lahko povzroči odprtje nove letalske proge, lahko organ tovrstno pomoč odobri, kadar izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

Prejemniki: pomoč je plačana letalskim prevoznikom z veljavno operativno licenco, ki jo izda pogodbenica Sporazuma EGP na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov (32).

| (b) | Regionalna letališča: pomoč je plačana za proge, ki povezujejo regionalno letališče kategorij C ali D z drugim letališčem na ozemlju, zajetem v Sporazumu EGP. Pomoč za proge med državnimi letališči (kategorije B) je možna le izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih, zlasti kadar je eno od letališč v prikrajšani regiji. |
| --- | --- |

(b)

Regionalna letališča: pomoč je plačana za proge, ki povezujejo regionalno letališče kategorij C ali D z drugim letališčem na ozemlju, zajetem v Sporazumu EGP. Pomoč za proge med državnimi letališči (kategorije B) je možna le izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih, zlasti kadar je eno od letališč v prikrajšani regiji.

| (c) | Nove proge: pomoč se dodeli le za odprtje novih prog ali nove rede letenja, kot je opredeljeno spodaj, ki vodijo v povečanje neto števila potnikov (33).
  Ta pomoč ne sme spodbujati preproste preusmeritve prometa enega letalskega prevoznika ali družbe k drugemu. Zlasti pa ne smejo povzročiti preusmeritve prometa, ki bi bila neupravičena glede na pogostost in donosnost obstoječih potovanj z odhodom z drugega letališča v istem mestu, somestju (34) ali letališkem sistemu (35), ki ima isti ali podoben cilj potovanja v skladu z enakimi merili. Za nov letalsko progo se ne sme izplačati zagonske pomoči, če je ta proga že zagotovljena z železniško progo za visoke hitrosti na podlagi enakih meril.
  Organ ne bo sprejel primerov zlorabe, v katerih bi se družba skušala izogniti začasnosti zagonske pomoči, tako da bi progo, ki prejema pomoč, nadomestila z domnevno novo progo, ki ponuja podobno storitev. Pomoči zlasti ni mogoče dodeliti letalski družbi, ki je že porabila pomoč za dano progo in je zaprosila za pomoč za konkurenčno progo z odhodom z drugega letališča v istem mestu ali somestju ali v istem letališkem sistemu in ima isti ali podoben cilj potovanja. Vendar pa v obdobju plačila pomoči preprosta nadomestitev ene proge z drugo, ki ima odhod z istega letališča in ki bo verjetno ustvarila vsaj enakovredno število potnikov, ne ogrozi nadaljevanja plačevanja pomoči za celotno obdobje, če ta nadomestitev ne vpliva na druga merila, na podlagi katerih je bila pomoč prvotno dodeljena. |
| --- | --- |

(c)

Nove proge: pomoč se dodeli le za odprtje novih prog ali nove rede letenja, kot je opredeljeno spodaj, ki vodijo v povečanje neto števila potnikov (33).

Ta pomoč ne sme spodbujati preproste preusmeritve prometa enega letalskega prevoznika ali družbe k drugemu. Zlasti pa ne smejo povzročiti preusmeritve prometa, ki bi bila neupravičena glede na pogostost in donosnost obstoječih potovanj z odhodom z drugega letališča v istem mestu, somestju (34) ali letališkem sistemu (35), ki ima isti ali podoben cilj potovanja v skladu z enakimi merili. Za nov letalsko progo se ne sme izplačati zagonske pomoči, če je ta proga že zagotovljena z železniško progo za visoke hitrosti na podlagi enakih meril.

Organ ne bo sprejel primerov zlorabe, v katerih bi se družba skušala izogniti začasnosti zagonske pomoči, tako da bi progo, ki prejema pomoč, nadomestila z domnevno novo progo, ki ponuja podobno storitev. Pomoči zlasti ni mogoče dodeliti letalski družbi, ki je že porabila pomoč za dano progo in je zaprosila za pomoč za konkurenčno progo z odhodom z drugega letališča v istem mestu ali somestju ali v istem letališkem sistemu in ima isti ali podoben cilj potovanja. Vendar pa v obdobju plačila pomoči preprosta nadomestitev ene proge z drugo, ki ima odhod z istega letališča in ki bo verjetno ustvarila vsaj enakovredno število potnikov, ne ogrozi nadaljevanja plačevanja pomoči za celotno obdobje, če ta nadomestitev ne vpliva na druga merila, na podlagi katerih je bila pomoč prvotno dodeljena.

| (d) | Dolgoročna donosnost in postopno zmanjševanje: proga, za katero je prejeta pomoč, se mora izkazati za donosno, kar pomeni, da morajo biti brez javnega financiranja kriti vsaj njeni stroške. Zato je treba zagonsko pomoč postopno zmanjševati in časovno omejiti. |
| --- | --- |

(d)

Dolgoročna donosnost in postopno zmanjševanje: proga, za katero je prejeta pomoč, se mora izkazati za donosno, kar pomeni, da morajo biti brez javnega financiranja kriti vsaj njeni stroške. Zato je treba zagonsko pomoč postopno zmanjševati in časovno omejiti.

| (e) | Nadomestilo za dodatne stroške zagona: znesek pomoči mora biti strogo povezan z dodatnimi stroški zagona, ki so povezani z odprtjem nove proge ali povečanjem pogostosti in ki jih letalski prevoznik ne bo imel, ko bo njeno obratovanje vzpostavljeno in ustaljeno. Taki stroški vključujejo zlasti stroške trženja in oglaševanja za predstavitev nove povezave; vključujejo lahko stroške namestitve, ki jih ima letalska družba na zadevnem regionalnem letališču pri uvajanju nove proge, če gre dejansko za letališče kategorije C ali D in če za te stroške še ni bila prejeta pomoč. Nasprotno pa pomoči ni mogoče dodeliti za redne stroške obratovanja, kot so najemnina ali amortizacija letal, gorivo, plača za posadke, letališke pristojbine, stroški gostinskih storitev (catering). Preostali upravičeni stroški morajo ustrezati dejanskim stroškom, ki so nastali v normalnih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(e)

Nadomestilo za dodatne stroške zagona: znesek pomoči mora biti strogo povezan z dodatnimi stroški zagona, ki so povezani z odprtjem nove proge ali povečanjem pogostosti in ki jih letalski prevoznik ne bo imel, ko bo njeno obratovanje vzpostavljeno in ustaljeno. Taki stroški vključujejo zlasti stroške trženja in oglaševanja za predstavitev nove povezave; vključujejo lahko stroške namestitve, ki jih ima letalska družba na zadevnem regionalnem letališču pri uvajanju nove proge, če gre dejansko za letališče kategorije C ali D in če za te stroške še ni bila prejeta pomoč. Nasprotno pa pomoči ni mogoče dodeliti za redne stroške obratovanja, kot so najemnina ali amortizacija letal, gorivo, plača za posadke, letališke pristojbine, stroški gostinskih storitev (catering). Preostali upravičeni stroški morajo ustrezati dejanskim stroškom, ki so nastali v normalnih tržnih pogojih.

| (f) | Intenzivnost in trajanje: degresivna pomoč se lahko dodeli za največ 3 leta. Znesek pomoči na leto ne sme preseči 50 % zneska skupnih upravičenih stroškov v navedenem letu, pomoč skupaj pa ne sme preseči 30 % upravičenih stroškov.
  Za proge z odhodom iz prikrajšanih regij, to je regij iz člena 61(3)(a) in regij z majhno gostoto prebivalstva, se degresivna pomoč lahko dodeli za največ 5 let. Znesek pomoči na leto ne sme preseči 50 % zneska skupnih upravičenih stroškov v navedenem letu, pomoč skupaj pa ne sme preseči 40 % upravičenih stroškov. Če je pomoč dodeljena za 5 let, lahko v prvih treh letih krije 50 % zneska upravičenih stroškov.
  V vsakem primeru mora biti obdobje, za katero je letalski družbi dodeljena zagonska pomoč, bistveno krajše od obdobja, za katero se ta obveže izvajati svoje dejavnosti z zadevnega letališča, kakor je določeno v poslovnem načrtu, zahtevanem v točki 70(i). Poleg tega je treba pomoč ukiniti takoj, ko je doseženo ciljno število potnikov ali ko je proga postane donosna, tudi če se to zgodi pred iztekom prvotno predvidenega obdobja. |
| --- | --- |

(f)

Intenzivnost in trajanje: degresivna pomoč se lahko dodeli za največ 3 leta. Znesek pomoči na leto ne sme preseči 50 % zneska skupnih upravičenih stroškov v navedenem letu, pomoč skupaj pa ne sme preseči 30 % upravičenih stroškov.

Za proge z odhodom iz prikrajšanih regij, to je regij iz člena 61(3)(a) in regij z majhno gostoto prebivalstva, se degresivna pomoč lahko dodeli za največ 5 let. Znesek pomoči na leto ne sme preseči 50 % zneska skupnih upravičenih stroškov v navedenem letu, pomoč skupaj pa ne sme preseči 40 % upravičenih stroškov. Če je pomoč dodeljena za 5 let, lahko v prvih treh letih krije 50 % zneska upravičenih stroškov.

V vsakem primeru mora biti obdobje, za katero je letalski družbi dodeljena zagonska pomoč, bistveno krajše od obdobja, za katero se ta obveže izvajati svoje dejavnosti z zadevnega letališča, kakor je določeno v poslovnem načrtu, zahtevanem v točki 70(i). Poleg tega je treba pomoč ukiniti takoj, ko je doseženo ciljno število potnikov ali ko je proga postane donosna, tudi če se to zgodi pred iztekom prvotno predvidenega obdobja.

| (g) | Povezava z razvojem proge: plačilo pomoči mora biti povezano z dejanskim povečanjem števila prepeljanih potnikov. Da bi pomoč ostala spodbuda in da se prepreči sprememba praga, se mora na primer znesek na potnika zmanjševati sorazmerno z neto povečanjem prometa. |
| --- | --- |

(g)

Povezava z razvojem proge: plačilo pomoči mora biti povezano z dejanskim povečanjem števila prepeljanih potnikov. Da bi pomoč ostala spodbuda in da se prepreči sprememba praga, se mora na primer znesek na potnika zmanjševati sorazmerno z neto povečanjem prometa.

| (h) | Nediskriminatorna dodelitev: vsak javni organ, ki načrtuje dodelitev zagonske pomoči za novo progo letalski družbi, prek letališča ali ne, mora javno objaviti svoj projekt pravočasno in z zadostnim oglaševanjem, da se vsem zainteresiranim letalskim družbam omogoči, da ponudijo svoje storitve. To sporočilo mora zlasti vsebovati opis proge in objektivna merila v obliki zneska in trajanja pomoči. Kadar je to ustrezno, je treba upoštevati pravila in načela glede javnih naročil in koncesij. |
| --- | --- |

(h)

Nediskriminatorna dodelitev: vsak javni organ, ki načrtuje dodelitev zagonske pomoči za novo progo letalski družbi, prek letališča ali ne, mora javno objaviti svoj projekt pravočasno in z zadostnim oglaševanjem, da se vsem zainteresiranim letalskim družbam omogoči, da ponudijo svoje storitve. To sporočilo mora zlasti vsebovati opis proge in objektivna merila v obliki zneska in trajanja pomoči. Kadar je to ustrezno, je treba upoštevati pravila in načela glede javnih naročil in koncesij.

| (i) | Vpliv na druge proge in poslovni načrt: vsaka letalska družba, ki predlaga storitev javnemu organu, ki želi dodeliti zagonsko pomoč, mora ob predložitvi vloge predložiti tudi poslovni načrt, iz katerega je razvidna donosnost proge v daljšem obdobju po izteku pomoči. Javni organ bi moral pred dodelitvijo zagonske pomoči opraviti analizo vpliva nove proge na konkurenčne proge. |
| --- | --- |

(i)

Vpliv na druge proge in poslovni načrt: vsaka letalska družba, ki predlaga storitev javnemu organu, ki želi dodeliti zagonsko pomoč, mora ob predložitvi vloge predložiti tudi poslovni načrt, iz katerega je razvidna donosnost proge v daljšem obdobju po izteku pomoči. Javni organ bi moral pred dodelitvijo zagonske pomoči opraviti analizo vpliva nove proge na konkurenčne proge.

| (j) | Oglaševanje: države Efte morajo zagotoviti, da se vsako leto za vsako letališče objavi seznam prog, ki prejemajo pomoč, skupaj z virom javnega financiranja, upravičeno družbo, izplačanim zneskom pomoči in številom zadevnih potnikov. |
| --- | --- |

(j)

Oglaševanje: države Efte morajo zagotoviti, da se vsako leto za vsako letališče objavi seznam prog, ki prejemajo pomoč, skupaj z virom javnega financiranja, upravičeno družbo, izplačanim zneskom pomoči in številom zadevnih potnikov.

| (k) | Pritožbe: poleg pritožbenih postopkov predvidenih v direktivah 89/665/EGS in 92/13/EGS (36) o javnih naročilih, kadar se te uporabijo, je treba na ravni držav članic predvideti postopke za pritožbe, da bi odpravili vsakršno morebitno diskriminacijo pri dodeljevanju pomoči. |
| --- | --- |

(k)

Pritožbe: poleg pritožbenih postopkov predvidenih v direktivah 89/665/EGS in 92/13/EGS (36) o javnih naročilih, kadar se te uporabijo, je treba na ravni držav članic predvideti postopke za pritožbe, da bi odpravili vsakršno morebitno diskriminacijo pri dodeljevanju pomoči.

| (l) | Kazni: treba je vzpostaviti mehanizme sankcioniranja, če prevoznik ne bi izpolnil svojih obveznosti do letališča, ki jih je prevzel ob plačilu pomoči. S sistemom izterjave pomoči ali zasega garancije, ki jo je prevoznik predhodno položil, si lahko letališče zagotovi, da bo letalska družba izpolnila svoje obveze. |
| --- | --- |

(l)

Kazni: treba je vzpostaviti mehanizme sankcioniranja, če prevoznik ne bi izpolnil svojih obveznosti do letališča, ki jih je prevzel ob plačilu pomoči. S sistemom izterjave pomoči ali zasega garancije, ki jo je prevoznik predhodno položil, si lahko letališče zagotovi, da bo letalska družba izpolnila svoje obveze.

| (71) | Kumulacija: zagonske pomoči ni mogoče kombinirati z drugimi vrstami pomoči, dodeljenih za obratovanje proge, kot so pomoči socialnega značaja, dodeljene nekaterim kategorijam potnikov, ali nadomestila za izvajanje javnih storitev. Takšne pomoči tudi ni mogoče dodeliti, če je dostop do proge omejen na enega samega prevoznika v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 (37) in zlasti odstavka 1(d) navedenega člena. Prav tako take pomoči v skladu s pravili o sorazmernosti ni mogoče kombinirati z drugo pomočjo za iste stroške, vključno s pomočjo, plačano v drugi državi. |
| --- | --- |

(71)

Kumulacija: zagonske pomoči ni mogoče kombinirati z drugimi vrstami pomoči, dodeljenih za obratovanje proge, kot so pomoči socialnega značaja, dodeljene nekaterim kategorijam potnikov, ali nadomestila za izvajanje javnih storitev. Takšne pomoči tudi ni mogoče dodeliti, če je dostop do proge omejen na enega samega prevoznika v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 (37) in zlasti odstavka 1(d) navedenega člena. Prav tako take pomoči v skladu s pravili o sorazmernosti ni mogoče kombinirati z drugo pomočjo za iste stroške, vključno s pomočjo, plačano v drugi državi.

| (72) | Zagonsko pomoč je treba priglasiti organu. Organ spodbuja države Efte, da namesto posamezne pomoči priglasijo sheme zagonske pomoči, ker to zagotavlja večjo usklajenost na ozemlju, zajetem v Sporazumu EGP. Organ lahko za vsak primer posebej oceni pomoč ali shemo, ki teh meril ne upošteva v celoti, vendar je njen rezultat primerljiv. |
| --- | --- |

(72)

Zagonsko pomoč je treba priglasiti organu. Organ spodbuja države Efte, da namesto posamezne pomoči priglasijo sheme zagonske pomoči, ker to zagotavlja večjo usklajenost na ozemlju, zajetem v Sporazumu EGP. Organ lahko za vsak primer posebej oceni pomoč ali shemo, ki teh meril ne upošteva v celoti, vendar je njen rezultat primerljiv.

30A.6   Prejemniki predhodne nezakonite pomoči

| (73) | Kadar je bila nezakonita pomoč, o kateri je organ sprejel negativno odločitev in nalog za izterjavo, dodeljena družbi in kadar izterjava ni bila izvedena v skladu s členom 14 v delu II Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, je pri oceni vsake pomoči za letališko infrastrukturo ali zagonske pomoči treba upoštevati učinek kumulacije predhodne pomoči in nove pomoči ter dejstvo, da predhodna pomoč ni bila povrnjena (38). |
| --- | --- |

(73)

Kadar je bila nezakonita pomoč, o kateri je organ sprejel negativno odločitev in nalog za izterjavo, dodeljena družbi in kadar izterjava ni bila izvedena v skladu s členom 14 v delu II Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, je pri oceni vsake pomoči za letališko infrastrukturo ali zagonske pomoči treba upoštevati učinek kumulacije predhodne pomoči in nove pomoči ter dejstvo, da predhodna pomoč ni bila povrnjena (38).

30A.7   Ustrezni ukrepi v smislu člena 1(1) v delu I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču

| (74) | V skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču organ predlaga, naj države Efte spremenijo obstoječe sheme pomoči, ki se nanašajo na državno pomoč iz teh smernic, da bodo skladne s temi smernicami najkasneje do 1. junija 2007. Države Efte so pozvane, da pisno potrdijo sprejetje teh predlogov najkasneje do 1. junija 2006. |
| --- | --- |

(74)

V skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču organ predlaga, naj države Efte spremenijo obstoječe sheme pomoči, ki se nanašajo na državno pomoč iz teh smernic, da bodo skladne s temi smernicami najkasneje do 1. junija 2007. Države Efte so pozvane, da pisno potrdijo sprejetje teh predlogov najkasneje do 1. junija 2006.

| (75) | Če država Efte tega sprejetja ne bo pisno potrdila do navedenega datuma, bo organ uporabil člen 19(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču in po potrebi začel postopek, predviden v navedenem členu. |
| --- | --- |

(75)

Če država Efte tega sprejetja ne bo pisno potrdila do navedenega datuma, bo organ uporabil člen 19(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču in po potrebi začel postopek, predviden v navedenem členu.

30A.8   Datum začetka uporabe

| (76) | Te smernice se uporabljajo od datuma, ko jih sprejme organ. Obvestila, ki jih bo organ prejel pred navedenim datumom, bodo obravnavana glede na pravila, ki so veljala ob prejetju obvestila.
  Organ bo združljivost vsake pomoči za financiranje letališke infrastrukture ali zagonske pomoči, dodeljene brez njegove odobritve in ki torej krši člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču, ocenil na podlagi teh smernic, ali se je izplačevanje pomoči začelo po sprejetju smernic. V drugih primerih bo organ oceno izvedel na podlagi pravil, veljavnih ob začetku izplačevanja pomoči. |
| --- | --- |

(76)

Te smernice se uporabljajo od datuma, ko jih sprejme organ. Obvestila, ki jih bo organ prejel pred navedenim datumom, bodo obravnavana glede na pravila, ki so veljala ob prejetju obvestila.

Organ bo združljivost vsake pomoči za financiranje letališke infrastrukture ali zagonske pomoči, dodeljene brez njegove odobritve in ki torej krši člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču, ocenil na podlagi teh smernic, ali se je izplačevanje pomoči začelo po sprejetju smernic. V drugih primerih bo organ oceno izvedel na podlagi pravil, veljavnih ob začetku izplačevanja pomoči.

| (77) | Organ obvešča države Efte in zainteresirane strani, da namerava štiri leta po datumu začetka uporabe teh smernic izvesti natančno oceno njihove uporabe. Na podlagi rezultatov navedene študije lahko organ te smernice spremeni. |
| --- | --- |

(77)

Organ obvešča države Efte in zainteresirane strani, da namerava štiri leta po datumu začetka uporabe teh smernic izvesti natančno oceno njihove uporabe. Na podlagi rezultatov navedene študije lahko organ te smernice spremeni.

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240, 24.8.1992), vključena v točko 66b Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994), Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992), vključena v točko 64a Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994) in Uredba Sveta (EGP) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz (UL L 240, 24.8.1992), vključena v točko 65 Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994).

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993), vključena v točko 64b Priloge XIII k sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 154/2004 (UL L 102, 21.4.2005, str. 33 in Dopolnilo EGP št. 20, 21.4.2005).

2

(3)  Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (UL L 272, 25.10.1996), vključena v točko 64c Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2000 z dne 2. oktobra 2000 (UL L 315, 14.12.2000, str. 20 in Dopolnilo EGP št. 59, 14.12.2000).

3

(4)  Uredba Sveta (EGS) št. 2299/89 z dne 24. julija 1989 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij (UL L 220, 29.7.1989), vključena v točko 63 Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 148/99 z dne 5. novembra 1999 (UL L 15, 18.1.2001, str. 45 in Dopolnilo EGP št. 3, 18.1.2001).

4

(5)  Celotno besedilo Sporazuma o nadzornem organu in Sodišču, vključno s spremembami, lahko najdete na spletni strani Sekretariata Efte: http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/

5

(6)  ‚Study on competition between airports and the application of State aid rules‘ (Študija konkurence med letališči in uporaba pravil o državni pomoči) – Cranfield University, junij 2002.

6

Study on competition between airports and the application of State aid rules

(7)  Poglavje 30 Smernic nadzornega organa Efte o državnih pomočeh v letalskem sektorju (UL L 124, 23.5.1996 in Dopolnilo EGP št. 23, 23.5.1996) se nanaša na Smernice Skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP za državne pomoči v letalskem sektorju in navaja, da bo organ uporabil merila, ki ustrezajo tistim, navedenim v smernicah Komisije.

7

(8)  Bela knjiga, Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev, COM(2001) 370 konč.

8

(9)  Smernice o državni pomoči nadzornega organa Efte za nacionalno regionalno pomoč (UL L 111, 29.4.1999 in Dopolnilo EGP št. 18, 29.4.1999). V smernicah o nacionalni regionalni pomoči je pomoč za tekoče poslovanje opredeljena kot pomoč, ‚namenjena zmanjšanju tekočih izdatkov podjetja‘ (točka 25.4.26), medtem ko se pomoč za začetne naložbe nanaša na ‚investicije v osnovna sredstva za ustanovitev novega obrata, razširitev obstoječega obrata ali na začetek opravljanja dejavnosti, ki vključuje temeljito spremembo proizvoda ali postopka obstoječega obrata‘ (točka 25.4.6).

9

(10)  Glej točko 25.4.26 in naprej smernic o nacionalni regionalni pomoči.

10

(11)  V skladu s sodno prakso Sodišča je vsaka dejavnost ponudbe blaga in storitev na dano tržišče gospodarska dejavnost. Glej zadevo C-35/96, Komisija proti Italiji [1998] Recueil I-3851 in zadeve C-180/98 do 184/98, Pavlov [2000] Recueil I-6451.

11

Komisija proti Italiji

(12)  Zadevi C-159/91 in C-160/91, Poucet proti AGF in Pistre proti Cancava [1993] Recueil I-637.

12

Poucet proti AGF in Pistre proti Cancava

(13)  Zadeva T-128/98, Aéroports de Paris proti Komisiji Evropskih skupnosti [2000] Recueil II-3929, potrjena z zadevo C-82/01 [2002] Recueil I-9297, točke 75-79.

13

(14)  Zadeva C-364/92 SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol [1994] Recueil I-43.

14

Fluggesellschaft proti Eurocontrol

(15)  Zadeva C-343/95 Calě & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova [1997] Recueil I-1547. Sklep Komisije N309/2002 z dne 19. marca 2003, Letalska varnost – nadomestilo stroškov po napadih 11. septembra 2001. Sklep Komisije N438/2002 z dne 16. januarja 2002, Subvencije pristaniškim upravam za izvajanje nalog javne oblasti.

15

Calě & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova

(16)  Zadeva C-280/00 Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark [2003] Recueil I-7747.

16

Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(17)  Glej Odločbo Komisije 2005/842/ES o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67). Odločba še ni bila vključena v Pogodbo EGP. Zato se do vključitve odločbe v pravni okvir EGP za te vrste nadomestil za javne storitve uporabljajo splošne zahteve po priglasitvi, kakor so določene v delu I in členu 2 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

17

(18)  Zadeva 40/85 Kraljevina Belgija proti Komisiji [1986] Recueil I-2321.

18

Kraljevina Belgija proti Komisiji

(19)  Združene zadeve 188/80 do 190/80 Francoska republika, Italijanska republika in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska proti Komisiji Evropskih skupnosti [1982] Recueil 2571, točka 21.

19

Francoska republika, Italijanska republika in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska proti Komisiji Evropskih skupnosti

(20)  Zadeva C-305/89 Italija proti Komisiji (‚Alfa Romeo‘) [1991] Recueil I-1603, točka 20. Zadeva T-228/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji [2003] Recueil II-435, točke 250–270.

20

Italija proti Komisiji (‚Alfa Romeo‘)

Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji

(21)  Glej Sklep Komisije N 309/2002 – Francija: Letalska varnost – nadomestilo stroškov po napadih 11. septembra 2001 (UL C 148, 25.6.2003).

21

(22)  Smernice nadzornega organa Efte o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (UL L 137, 8.6.2000 in Dopolnilo EGP št. 26, 8.6.2000). Te smernice ustrezajo Sporočilu Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti.

22

(23)  Poročilo Evropske komisije o politiki konkurence, 1993, odstavka 402 in 403.

23

(24)  Glej opombo 16.

24

(25)  Odločba še ni vključena v Sporazum EGP. Če bo vključena, bi morala biti vsa nadomestila za izvajanje javnih storitev, ki pomenijo državno pomoč večjim letališčem (kategorij A, B ali C) ali ki ne spoštujejo meril in pogojev iz navedene listine, vseeno priglašena in preučena za vsak primer posebej.

25

(26)  Poglavje 18C Smernic o državni pomoči za državno pomoč v obliki nadomestil za opravljanje javne storitve vsebuje podatke o uporabi odstavkov 55 do 57, čeprav se ne uporablja za prometni sektor (še neobjavljeno). Te smernice ustrezajo okviru Skupnosti za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve. (UL C 297, 29.11.2005, str. 4).

26

(27)  Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (UL L 272, 25.10.1996), vključena v točko 64c Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2000 z dne 2. oktobra 2000 (UL L 315, 14.12.2000, str. 20 in Dopolnilo EGP št. 59, 14.12.2000).

27

(28)  V odstavku 85 sklepa Evropske Komisije o začetku postopka v zvezi z Ryanairom v Charleroiju je navedeno, da ‚v zvezi s tarifo storitev zemeljske oskrbe na letališču Komisija meni, da se lahko ekonomija velikega obsega doseže, kadar uporabnik letališča veliko uporablja storitve pomoči podjetja. Ni presenetljivo, da bi bila tarifa za nekatere družbe nižja od splošne tarife, če bi te družbe zahtevale manj storitev kot druge stranke‘.

28

(29)  Poročilo ‚Study on Competition between airports and the application of State Aid Rules‘ (Študija o konkurenci med letališči in uporaba pravil o državni pomoči), Cranfield University, september 2002, str. 5.33 in 6.11.

29

Study on Competition between airports and the application of State Aid Rules

(30)  Prav tam, točke 5–27: ‚V določenem obsegu je subvencioniranje letalskih storitev v okviru obveznosti javne storitve mogoče razlagati kot posredno subvencijo letališču‘.

30

(31)  Sporočili Komisije z dne 26. maja 2004 (COM(2004) 343 konč.) in z dne 6. avgusta 2004 (SEC(2004) 1030) o okrepljenem sodelovanju za najbolj oddaljene regije.

31

(32)  Uredba Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240, 24.8.1992), vključena v točko 66b Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994).

32

(33)  To se nanaša zlasti na prehod sezonske proge v stalno ali nevsakodnevne frekvence v vsaj vsakodnevno.

33

(34)  Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8), vključena v točko 64a Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994).

34

(35)  Kakor je opredeljeno v členu 2(m) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8), vključene v točko 64a Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994).

35

(36)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33–35), kakor je vključena v točko 5 Priloge XVI k Sporazumu EGP. Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14–20), vključena v točko 5a Priloge XVI k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 7/94 z dne 21. marca 1994 (UL L 160, 28.6.1994, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 17, 28.6.1994).

36

(37)  Glej opombo 1.

37

(38)  Glej Zadevo C-355/95 P Textilwerke Deggendorf proti Komisiji [1997] Recueil I-2549.“

38

Textilwerke Deggendorf proti Komisiji

---

| 6.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/44

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

št. 320/06/COL

z dne 31. oktobra 2006

o spremembi seznama iz točke 39 dela 1.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, ki navaja mejne kontrolne točke na Islandiji in na Norveškem, dogovorjene za veterinarske preglede živih živali in živalskih proizvodov iz tretjih držav, in o razveljavitvi Odločbe Nadzornega organa EFTA 246/06/COL z dne 6. septembra 2006

NADZORNI ORGAN EFTA JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti člena 109 Sporazuma in Protokola 1 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča ter zlasti člena 5(2)(d) Sporazuma in Protokola 1 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU točk 4(B)(1) in (3) ter točke (5)(b) uvodnega dela poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP,

OB UPOŠTEVANJU akta iz točke 1.1.4 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav), kakor je bil spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, in zlasti člena 6(2) akta,

OB UPOŠTEVANJU akta iz točke 1.1.5 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS), kakor je bil spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, in zlasti člena 6(4) akta,

OB UPOŠTEVANJU akta iz točke 1.2.111 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP (Odločba Komisije 2001/812/ES z dne 21. novembra 2001 o zahtevah za odobritev mejnih kontrolnih točk, odgovornih za veterinarske preglede proizvodov, ki so vneseni v Skupnost iz tretjih držav), kakor je bil spremenjen, in zlasti člena 3(5) akta,

KER je Nadzorni organ EFTA z Odločbo št. 246/06/COL z dne 6. septembra 2006 razveljavil Odločbo Nadzornega organa EFTA št. 86/02/COL z dne 24. maja 2002 in sestavil nov seznam mejnih kontrolnih točk na Islandiji in na Norveškem, dogovorjenih za veterinarske preglede živih živali in živalskih proizvodov iz tretjih držav,

KER je norveška vlada od Nadzornega organa EFTA zahtevala, da na seznam mejnih kontrolnih točk na Islandiji in na Norveškem, dogovorjenih za veterinarske preglede proizvodov in živali iz tretjih držav iz točke 39 dela 1.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, doda predlagano mejno kontrolno točko v pristanišču Egersund,

KER je norveška vlada od Nadzornega organa EFTA zahtevala, da na seznam doda predlagano mejno kontrolno točko v pristanišču Egersund za uvoz ribjega olja za prehrano ljudi in drugo porabo ter ribje moke v razsutem stanju,

KER je norveška vlada Nadzornemu organu EFTA predlagala, da za kontrolno središče Kristiansund na mejni kontrolni točki v Kristiansundu doda dodatne kategorije proizvodov ribjega olja v razsutem stanju in zapakiranega ribjega olja za prehrano ljudi in drugo porabo,

KER sta Nadzorni organ EFTA in Evropska komisija v tesnem sodelovanju s pristojnimi norveškimi organi skupaj pregledala mejno kontrolno točko v Egersundu in kontrolno središče v Kristiansundu,

KER so po skupnem pregledu in v skladu z odstavkom 4(B)3 uvodnega dela Priloge I k Sporazumu EGP inšpektorji Nadzornega organa EFTA in Evropske komisije 16. oktobra 2006 sprejeli skupno priporočilo (št. zadeve 59362/št. dogodka 391554), da se na seznam mejnih kontrolnih točk dodajo mejna kontrolna točka v Egersundu in nove kategorije za kontrolno središče Kristiansund,

KER je Nadzorni organ EFTA s svojo Odločbo 312/06/COL predložil zadevo Veterinarskemu odboru Efte, ki pomaga Nadzornemu organu EFTA,

KER so ukrepi, določeni v tej odločbi, v skladu z mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu EFTA –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

| 1. | Veterinarske preglede živih živali in živalskih proizvodov, ki prihajajo na Islandijo in Norveško iz tretjih držav, opravljajo pristojni državni organi na dogovorjenih mejnih kontrolnih točkah, ki so navedene v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Veterinarske preglede živih živali in živalskih proizvodov, ki prihajajo na Islandijo in Norveško iz tretjih držav, opravljajo pristojni državni organi na dogovorjenih mejnih kontrolnih točkah, ki so navedene v Prilogi k tej odločbi.

| 2. | Odločba Nadzornega organa EFTA št. 246/06/COL z dne 6. septembra 2006 se razveljavi. |
| --- | --- |

2.

Odločba Nadzornega organa EFTA št. 246/06/COL z dne 6. septembra 2006 se razveljavi.

| 3. | Ta odločba začne veljati 31. oktobra 2006. |
| --- | --- |

3.

Ta odločba začne veljati 31. oktobra 2006.

| 4. | Ta odločba je naslovljena na Islandijo in Norveško. |
| --- | --- |

4.

Ta odločba je naslovljena na Islandijo in Norveško.

| 5. | Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

5.

Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 31. oktobra 2006

Za Nadzorni organ EFTA

Bjørn T. GRYDELAND

Predsednik

Kristján Andri STEFÁNSSON

Član kolegija

---

PRILOGA

SEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČK

| 1 | = | Naziv |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Oznaka Animo |
| 3 | = | Tip







  A | = | Letališče |
| F | = | Železnica |
| P | = | Pristanišče |
| R | = | Cesta |

1

=

Naziv

2

=

Oznaka Animo

3

=

Tip

A

=

Letališče

F

=

Železnica

P

=

Pristanišče

R

=

Cesta

4

=

Kontrolno središče

5

=

Proizvodi

| HC | = | Vsi proizvodi za prehrano ljudi |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Drugi proizvodi |
| NT | = | Nobenih temperaturnih zahtev |
| T | = | Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi |
| T(FR) | = | Zamrznjeni proizvodi |
| T(CH) | = | Ohlajeni proizvodi |

HC

=

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

NHC

=

Drugi proizvodi

NT

=

Nobenih temperaturnih zahtev

T

=

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

T(FR)

=

Zamrznjeni proizvodi

T(CH)

=

Ohlajeni proizvodi

6

=

Žive živali

| U | = | Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS |
| O | = | Ostale živali |

U

=

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

E

=

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

O

=

Ostale živali

5-6

=

Posebne opombe

| (1) | = | Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Samo pakirani proizvodi |
| (3) | = | Samo ribiški proizvodi |
| (4) | = | Samo živalske beljakovine |
| (5) | = | Samo kožuh in koža |
| (6) | = | Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja |
| (7) | = | Islandski poniji (samo od aprila do oktobra) |
| (8) | = | Samo kopitarji |
| (9) | = | Samo tropske ribe |
| (10) | = | Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptice razen ratitov |
| (11) | = | Samo krma v razsutem stanju |
| (12) | = | Za (U) v primeru enokopitarjev: samo tisti, namenjeni v živalski vrt, ter za (O): samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke, žuželke ali druge živali, namenjene v živalski vrt |
| (13) | = | Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej Odločbo Komisije 2003/630/ES. |
| (14) | = | Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo v Rusijo ali iz nje po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti. |
| (15) | = | Samo živali iz ribogojstva |
| (16) | = | Samo ribja moka |

(1)

=

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

(2)

=

Samo pakirani proizvodi

(3)

=

Samo ribiški proizvodi

(4)

=

Samo živalske beljakovine

(5)

=

Samo kožuh in koža

(6)

=

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

(7)

=

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

(8)

=

Samo kopitarji

(9)

=

Samo tropske ribe

(10)

=

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptice razen ratitov

(11)

=

Samo krma v razsutem stanju

(12)

=

Za (U) v primeru enokopitarjev: samo tisti, namenjeni v živalski vrt, ter za (O): samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke, žuželke ali druge živali, namenjene v živalski vrt

(13)

=

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej Odločbo Komisije 2003/630/ES.

(14)

=

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo v Rusijo ali iz nje po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

(15)

=

Samo živali iz ribogojstva

(16)

=

Samo ribja moka

Država: Islandija

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | 1700499 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | 1700299 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Húsavík | 1701399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | 1700399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | 1700799 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík | 1700199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Þorlákshöfn | 1701899 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

1700499

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

1700299

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Húsavík

1701399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

1700399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

1700799

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík

1700199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Þorlákshöfn

1701899

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Država: Norveška

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | 1501499 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | 1501199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO02299 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | 1501099 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | 1501799 | P | Honningsvåg | HC-T(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | 1502199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | 1500299 | P | Harøysund | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | 1500599 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Moldøen | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | 1500199 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | 1501399 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Skjervøy | 1502099 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | 1501699 | P | Andenes | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | 1501299 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | 1500999 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kaldfjord | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Senjahopen | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vannøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | 1501599 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | 1500699 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

1501499

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

1501199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO02299

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

1501099

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

1501799

P

Honningsvåg

HC-T(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

1502199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

1500299

P

Harøysund

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

1500599

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Moldøen

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

1500199

P

HC, NHC

Oslo

1501399

A

HC, NHC

U,E,O

Skjervøy

1502099

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

1501699

P

Andenes

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

1501299

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

1500999

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kaldfjord

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Senjahopen

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vannøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

1501599

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

1500699

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---