# Euroopa Liidu C 345/2. o

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 345 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide2. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 345

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide2. oktoober 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | 27. istung, mis toimus 17.–19. märtsil 2014 Prantsusmaal Strasbourgis. |
| 2014/C 345/01 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 17. märtsi 2014. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2014/C 345/02 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 18. märtsi 2014. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2014/C 345/03 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 19. märtsi 2014. aasta istungi protokoll | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

27. istung, mis toimus 17.–19. märtsil 2014 Prantsusmaal Strasbourgis.

2014/C 345/01

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 17. märtsi 2014. aasta istungi protokoll

1

2014/C 345/02

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 18. märtsi 2014. aasta istungi protokoll

5

2014/C 345/03

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 19. märtsi 2014. aasta istungi protokoll

9

| Kasutatud märkide selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Kasutatud märkide selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

Parlamendi komisjonid

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

Fraktsioonid

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| EFD | Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

EFD

Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

27. istung, mis toimus 17.–19. märtsil 2014 Prantsusmaal Strasbourgis.

| 2.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/1

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

ESMASPÄEVA, 17. MÄRTSI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2014/C 345/01

Sisukord

Pidulik avaistung

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Parlamendivälise esindaja akrediteerimine

| 1. | Päevakorra projekti kinnitamine (AP101.540) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärgu viimase istungi protokolli kinnitamine (ELT C 64, 4.3.2014) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 16. märtsi 2014. aasta koosolekul vastu võetud otsused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiireloomuline küsimus nr 1: migrantide inimõigused, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused AKV ja ELi riikides |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piirkondlik integratsioon ja tolli ajakohastamine koostöös ELiga AKV riikide jätkusuutliku arengu eesmärgil |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiireloomuline küsimus nr 2: kriis Kesk-Aafrika Vabariigis |
| --- | --- |

6.

| 7. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne |
| --- | --- |

7.

ESMASPÄEVA, 17. MÄRTSI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.05)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

Parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Fitz A. Jackson ja Kreeka parlamendi esimees Evangelos Meimarakis.

(Istung katkestati kell 12.15 ja see jätkus kell 15.05)

EESISTUJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Parlamendivälise esindaja akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et vääramatu jõu juhtumi tõttu on esitatud üks parlamendivälise esindaja akrediteerimise taotlus kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2. Nimetatud esindaja kohalolek jäädvustatakse ning tema nimi kantakse protokolli lisasse.

1.   Päevakorra projekti kinnitamine (AP101.540)

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärgu viimase istungi protokolli (ELT C 64, 4.3.2014) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 16. märtsi 2014. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 16. märtsi 2014. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti alljärgnevad otsused.

| a) | Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded: | poliitikakomitee







  — | kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded:

poliitikakomitee

—

kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused

| | majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee







  — | investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamine AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil |
| --- | --- | --- |

majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

—

investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamine AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil

| | sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | hariduse ja kutseõppe probleemid ja võimalused AKV riikides. |
| --- | --- | --- |

sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

hariduse ja kutseõppe probleemid ja võimalused AKV riikides.

| b) | Kaheteistkümnes piirkondlik koosolek toimub 27.–31. oktoobril 2014. aastal Kesk-Aafrika piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

Kaheteistkümnes piirkondlik koosolek toimub 27.–31. oktoobril 2014. aastal Kesk-Aafrika piirkonnas.

| c) | Teabekogumismissioon Zimbabwesse korraldatakse 2014. aasta sügisel. |
| --- | --- |

c)

Teabekogumismissioon Zimbabwesse korraldatakse 2014. aasta sügisel.

| d) | Kaks kaasesimeest osalevad 7. ülemaailmsel linnafoorumil Colombias Medellínis. |
| --- | --- |

d)

Kaks kaasesimeest osalevad 7. ülemaailmsel linnafoorumil Colombias Medellínis.

| e) | Fidžisse saadetakse parlamendivalimisi jälgima valimisvaatlusmissioon, kui Fidži võimud saadavad vastava kutse. |
| --- | --- |

e)

Fidžisse saadetakse parlamendivalimisi jälgima valimisvaatlusmissioon, kui Fidži võimud saadavad vastava kutse.

| f) | Assamblee tulevased valimisvaatlusmissioonid korraldavad eraldi pressikonverentsi. |
| --- | --- |

f)

Assamblee tulevased valimisvaatlusmissioonid korraldavad eraldi pressikonverentsi.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | kompromissresolutsioonide muudatusettepanekud (migrantide inimõiguste ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste teemal AKV ja ELi riikides, ning Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi küsimuses): teisipäev, 18. märts 2014 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

kompromissresolutsioonide muudatusettepanekud (migrantide inimõiguste ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste teemal AKV ja ELi riikides, ning Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi küsimuses): teisipäev, 18. märts 2014 kell 12.00;

| — | hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 19. märts kell 10.00 kirjalikult.
  Sõnavõtja: Michael Gahler.
  Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) teatas assambleele, et 12. piirkondliku koosoleku korraldab Gabon. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 19. märts kell 10.00 kirjalikult.

Sõnavõtja: Michael Gahler.

Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) teatas assambleele, et 12. piirkondliku koosoleku korraldab Gabon.

4.   Kiireloomuline küsimus nr 1: migrantide inimõigused, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused AKV ja ELi riikides

Sõnavõtjad: Roberto Ridolfi (Euroopa Komisjon), Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Ahamada Chanfi Djaé (Komoorid), Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Abdikadir Omar Aden (Keenia), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Mariya Gabriel, Adjedoue Weidou (Tšaad) and Michael Gahler.

Liikmed rõhutasid, et ränne on loomulik ülemaailmne nähtus, millel on palju algpõhjuseid, sealhulgas vaesus ja konfliktid, kuid see tuleneb ka inimeste püüdlustest parema elujärje poole. Sõnavõtjad toonitasid, et kuigi rändel on päritolu-, transiidi- ja sihtriikidele mitmetahuline mõju, on siiski vaja ühiseid lahendusi. Nad tuletasid meelde traagilisi sündmusi, mille tagajärjel on hukkunud inimesed, ning nõudsid tihedamat koostööd AKV–ELi vahel, et tagada migrantide õiguste igakülgne austamine, ning jõulisemat võitlust inimkaubanduse vastu. Liikmed juhtisid erilist tähelepanu ka põgenikele ja seaduslike rändekanalite tugevdamisele.

5.   Piirkondlik integratsioon ja tolli ajakohastamine koostöös ELiga AKV riikide jätkusuutliku arengu eesmärgil

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Piet Van Der Walt (Namiibia) ja Oldřich Vlasák

Raporti esitasid Piet Van Der Walt (Namiibia) ja Peter Štastný (Oldřich Vlasáki asemel).

Sõnavõtjad: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Peter Štastný, Norbert Neuser, Olle Schmidt, Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Abdikadir Omar Aden (Keenia), Sábado Teresa Malendza (Mosambiik), Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Tšaad), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria) ja Roberto Ridolfi (Euroopa Komisjon).

Liikmed rõhutasid, kui tähtis on tugevdada kahepoolset ja piirkondlikku koostööd tolliküsimustes piirkondliku integratsiooni edendamiseks. Nad tõstsid esile tolliasutuste olulist rolli maksude ja tollimaksude sissenõudmisel ning samas rõhutasid vajadust tugevdada nende suutlikkust AKV riikides, et hõlbustada kaubavoogude liikumist ja tõhustada täitemeetmeid, sealhulgas võitluses korruptsiooni ja muude kuritegudega. Liikmed väljendasid heameelt Balil toimunud üheksandal WTO ministrite konverentsil vastu võetud kaubanduse lihtsustamise kokkuleppe üle, mille siht on vähendada bürokraatiat ja kiirendada tollivormistust. Liikmed palusid osutada abi selle rakendamisel (näit. kaubandusabi kaudu).

Piet Van Der Walt (Namiibia) ja Peter Štastný tegid arutelust kokkuvõtte.

6.   Kiireloomuline küsimus nr 2: kriis Kesk-Aafrika Vabariigis

Sõnavõtjad: Vincent Ringenberg (Euroopa välisteenistus), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Mariya Gabriel, Gberi Kombo (Kamerun), Miguel Ángel Martínez Martínez, Dambert René Ndouane (Kongo Vabariik), Louis Michel, Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Netty Baldeh (Gambia), Abdikadir Omar Aden (Keenia), Abdourahamane Chegou (Niger), Michael Gahler, Adjedoue Weidou (Tšaad), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Peter Štastný ja Laurent N’gon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik).

Liikmed kutsusid rahvusvahelist üldsust üles kiirele tegutsemisele Kesk-Aafrika Vabariigis ja avaldasid kiitust riikidele, kes osalevad jätkuvas töös julgeoleku-, humanitaar- ja arenguküsimuste lahendamiseks. Sõnavõtjad rõhutasid vajadust taastada rahu ja julgeolek ning tagada piisavad rahalised vahendid selleks, et taastada õigusriik ja põhiliste avalike teenuste osutamine. Liikmed mõistsid hukka inimõiguste rikkumised ning rõhutasid, kui tähtis on võidelda karistamatuse vastu ning luua tingimused pagulaste tagasipöördumiseks. Nad väljendasid toetust Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuaja juhtidele ning rõhutasid, et rahvusvaheline üldsus peab tagama parlamendi- ja presidendivalimiste plaanipärase toimumise.

7.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Xavier Verboveni ettekanne

Hr Verboven andis ülevaate ELi–Aafrika majandus- ja sotsiaalvaldkonna sidusrühmade võrgustiku 4.–5. märtsi 2014. aasta koosolekust ning rõhutas, kui olulised on noorte tööhõive, sotsiaalse kaitse, toiduga kindlustatuse ja rände probleemid.

Liikmed väljendasid heameelt ELi ja AKV riikide kodanikuühiskondade vahelise jätkuva koostöö üle ning rõhutasid vajadust tagada parem koostoime haridussüsteemi ja tööturu vajaduste vahel.

Sõnavõtjad: Adjedoue Weidou (Tšaad), Ousmane Kaba (Guinea) ja Miguel Ángel Martínez Martínez.

Hr Verboven tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung lõppes kell 18.25.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Kaaspresidendia

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 2.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/5

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 18. MÄRTSI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2014/C 345/02

Sisukord

| 1. | Taastuvenergia ja kliimamuutus: inimeste ja tehnoloogiaga seotud probleemid AKV riikides – Kreeka ja Euroopa kogemus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seminari koondaruanne |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nafta ja maavarade ammutamine merepõhjast säästva arengu kontekstis |
| --- | --- |

3.

| 4. | AIDSi leviku tõkestamine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

6.

| 7. | Küsimused Euroopa Komisjonile |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopa Komisjoni tegevus seoses parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega |
| --- | --- |

8.

| 9. | Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll |
| --- | --- |

9.

Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll

| 10. | Aruanne üheteistkümnenda piirkondliku kohtumise kohta |
| --- | --- |

10.

TEISIPÄEVA, 18. MÄRTSI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

Istung algas kell 9.05.

EESISTUJA: Fitz A. JACKSON

Kaaspresident

1.   Taastuvenergia ja kliimamuutus: inimeste ja tehnoloogiaga seotud probleemid AKV riikides – Kreeka ja Euroopa kogemus

Arvamuste vahetus Kreeka asevälisministri Kyriakos Gerontopoulosega.

Kreeka asevälisminister tegi ettekande taastuvenergia ja kliimamuutuse kohta.

Sõnavõtjad: Gay Mitchell, Picewell Forbes (Bahama), Norbert Neuser, Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Christa Klaß, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik).

Liikmed nõudsid ulatuslikumat investeerimist taastuvenergiasse ja ennetusmeetmetesse, näiteks katastroofiohu vähendamisse ja kliimamuutuste vastu võitlemisse. Nad soovisid optimeerida piiratud ressursside kasutamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide tegevuste parema omavahelise kooskõlastamise kaudu. Samuti tehti ettepanek arendada ülikoolidevahelisi vahetusprogramme ja partnerlust, et hõlbustada oskusteabe ja teadmiste edastamist.

Hr Gerontopoulos tegi arutelust kokkuvõtte.

2.   Seminari koondaruanne

Raportöör Arnaldo Álvaro Ramos (Cabo Verde) tegi suulise ettekande seminari „Erasektori arengu toetamine ja taastuvenergiaallikate investeeringute edendamine AVK riikides’ kohta.

Seminaril käsitleti uuenduslikku rahastamist, tehnilisi lahendusi ja parimaid tavasid, mille eesmärk on energialõhe kaotamine tänu taastuvenergiaallikate potentsiaali ärakasutamisele.

Sõnavõtja: kaaspresident Fitz A. Jackson.

3.   Nafta ja maavarade ammutamine merepõhjast säästva arengu kontekstis

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Joe Koim Komun (Paapua Uus-Guinea) ja Christa Klaß

Aruande esitasid Joe Koim Komun (Paapua Uus-Guinea) ja Horst Schnellhardt (asendas Christa Klaßi).

Sõnavõtjad: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Jutta Haug, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Olle Schmidt, Ousmane Kaba (Guinea), Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania), Carlos Manuel (Mosambiik), Lautafi Fio Selafi Purcell (Samoa), Peter Štastný, Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Adjedoue Weidou (Tšaad), Maria Fernanda Lay (Ida-Timor), Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) ja Armando Astudillo González (Euroopa Komisjon).

Liikmed arutasid nafta ja maavarade merepõhjast ammutamisega seotud probleeme ja võimalusi. Nad rõhutasid aruande panust selle areneva valdkonna kujundamisse ja vajadust, et riikide parlamendid looksid õigusraamistikud, mis tagavad keskkonnastandardite täieliku järgimise, samuti kasutuslepingute läbipaistvuse ja tulude tagastamise kohalikele kogukondadele. Nad rõhutasid, et suutlikkuse suurendamine, koolitus ja tehnosiirded on olulised tagamaks, et merepõhja kaevandustegevusel peetaks silmas säästvat arengut.

Joe Koim Komun (Paapua Uus-Guinea) tegi arutelust kokkuvõtte.

4.   AIDSi leviku tõkestamine

Põhiarutelu

ÜRO HIV ja AIDSi vastase ühisprogrammi (UNAIDS) tegevdirektor Michel Sidibé tegi ettekande olukorrast AIDSi leviku tõkestamisel.

Sõnavõtjad: Mariya Gabriel, Michael Cashman, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Nathalie Griesbeck, Dambert René Ndouane (Kongo Vabariik), Musa Hussein Naib (Eritrea), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Michel Sidibé, Picewell Forbes (Bahama), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Louis Michel, Abdourahamane Chegou (Niger), Horst Schnellhardt, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Gay Michell, Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) ja Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik).

Liikmed avaldasid tunnustust ülemaailmsele võitlusele HIV-viiruse/AIDSi vastu UNAIDSi nägemuse põhjal ja juhtimisel. Kampaania tõsteti esile kui rahvusvahelise solidaarsuse edulugu, mis annab tunnistust siseriiklike ressursside, pühendumuse ja juhtimise rohujuuretasandi tegevuse kasvust. Liikmed rõhutasid, et peamised vahendid edu saavutamiseks uute nakkuste täielikul ennetamisel on noorte põlvkondade aktiivne kaasamine, teabealgatused ning tõhus profülaktika ja ravi kättesaadavus ka haavatavamatele elanikkonnarühmadele. Uganda ja Nigeeria seaduse vastuoluline küsimus tekitas elava vaidluse teatud vähemusrühmade, sealhulgas homoseksuaalide diskrimineerimise kohta. Peaaegu kõik liikmed toetasid oma riikidele vabade käte andmist kultuurilist mitmekesisust arvestavate seadusandlike valikute tegemisel. Teised aga kartsid, et mis tahes sammud, mis toovad kaasa häbimärgistamise, võivad ohustada ravi ja hoolduse kättesaadavust ning püüdlusi epideemiast jagu saada.

Michel Sidibé vastas liikmete esitatud küsimustele.

(Istung katkestati kell 13.05 ja jätkus kell 15.00)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Kaaspresidendid | Kaaspeasekretärid |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspresidendid

Kaaspeasekretärid

EESISTUJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

5.   Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

Hr Piebalgs hindas aastatuhande arengueesmärkide vastuvõtmisest alates tehtud edusamme. Ta tunnustas säästva arengu eesmärkide avatud töörühma tööd ja AKV riikide väärtuslikku panust 2015. aasta järgse raamistiku kujundamisse. Hr Piebalgs tuletas meelde, et kuigi paljude riikide majandus on kiiresti ja põhjalikult muutuvas maailmas kasvanud, siis paljudel teistel on arenguraskusi. Euroopa Liidu toetus seisnes koostöö märkimisväärses rahastamises. EL-i muutuste kava ja kohustus tagada poliitikavaldkondade arengusidusus on lubanud keskenduda vaesemate riikide abistamisele. Samuti tuli säilitada sellised universaalsed väärtused nagu näiteks mittediskrimineerimine. Sellega seoses nõudis volinik lahkarvamusi põhjustavates küsimustes avalikku dialoogi, mis annaks tunnistust AKV-ELi partnerluse küpsusest.

6.   Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Arvamuste vahetusel keskenduti järgmistele teemadele: ELi ja Kuuba suhted; seksuaalvähemuste õigused Cotonou lepingus; arenguprojektide tulemuslikkus; VKEde toetamine ja kinnisvaraomandi tugevdamine säästva arengu eesmärkide kontekstis; infrastruktuuri tähtsus ja üleminek rohelisele energiale; erasektori toetamine ja töökohtade loomine; väikepõllumajandustootjate rahastamine; põllumajanduspanganduse tulevikupotentsiaal; ja suuremahuliste investeeringute väiksematesse riikidesse meelitamise probleem.

Sõnavõtjad: Miguel Angel Martínez Martínez, Michael Cashman, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania), Gay Mitchell, Horst Schnellhardt, Arnaldo Andrade Ramos (Cabo Verde), Dalton Tagelagi (Niue), Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Guinea) ja Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius).

Volinik Piebalgs vastas eelneva registreerimiseta sõnavõttude menetluse kohaselt assamblee liikmete küsimustele.

7.   Küsimused Euroopa Komisjonile

Euroopa Komisjonile esitati kokku 16 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud küsimustele kirjalikult. Volinik Piebalgs andis suulised vastused järgmistele lisaküsimustele:

| | küsimus 5, mille esitas Mariya Gabriel Euroopa Liidu sekkumise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas; |
| --- | --- |

küsimus 5, mille esitas Mariya Gabriel Euroopa Liidu sekkumise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas;

| | küsimus nr 6, mille esitas Olle Schmidt inimkaubanduse kohta Siinai kõrbes; |
| --- | --- |

küsimus nr 6, mille esitas Olle Schmidt inimkaubanduse kohta Siinai kõrbes;

| | küsimus nr 9, mille esitas Michael Cashman homoseksuaalsust kuriteoks lugevate seaduste ja Cotonou lepingu artikli 96 kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 9, mille esitas Michael Cashman homoseksuaalsust kuriteoks lugevate seaduste ja Cotonou lepingu artikli 96 kohta;

| | küsimus nr 10, mille esitas Horst Schnellhardt omal jõul vaesuse vastu võitlevate riikide kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 10, mille esitas Horst Schnellhardt omal jõul vaesuse vastu võitlevate riikide kohta;

| | küsimus nr 11, mille esitas Fiona Hall (kelle vahetas välja Olle Schmidt) karjakasvatuse kohta. |
| --- | --- |

küsimus nr 11, mille esitas Fiona Hall (kelle vahetas välja Olle Schmidt) karjakasvatuse kohta.

Küsimuste nr 1, 3 ja 4 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 2, 7, 8, 12, 13, 14, 15 ja 16 esitajad ei olnud kohal.

8.   Euroopa Komisjoni tegevus seoses parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Ühisassambleele edastati dokument, milles käsitletakse Addis Ababas vastu võetud resolutsioonide järelmeetmeid. Kaaspresident tänas Euroopa Komisjoni arenguvolinikku Andris Piebalgsi tema viieaastase ametiaja jooksul ilmutatud järjekindluse ja sügava pühendumise eest.

9.   Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalvõrgustike roll

Kaasraportöörid: Moses Kollie (Libeeria) ja Zita Gurmai

Raporti esitasid Moses Kollie (Libeeria) ja Miguel Angel Martínez Martínez (asendas Zita Gurmaid).

Liikmed rõhutasid interneti ja sotsiaalvõrgustike tähtsust ja nende tohutut kasulikku potentsiaali AKV ja ELi ühiskondade jaoks. Ent samas väitsid nad, et väikesearvulised rühmitused kuritarvitavad neid vahendeid äärmusideoloogiate propageerimiseks ja terrorirünnakute korraldamiseks. Liikmed kutsusid üles tugevdama rahvusvahelist koostööd, et vältida tulevikus interneti-kuritegevust. Nad hoiatasid, et valitsused kasutavad terrorismiohtu ettekäändena põhivabaduste piiramiseks. Eesmärk on välja töötada ja rakendada tasakaalustatud õigusaktid, mis võimaldavad tulemuslikku võitlust terrorismi vastu, ohustamata samas eraelu puutumatust ja seaduslikku poliitilist tegevust.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Mariya Gabriel, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Olle Schmidt, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Michael Gahler, Abdirizak Osman Hassan (Somaalia), Mahamat Togoi Tekilio (Tšaad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) ja Vincent Ringenberg (Euroopa välisteenistus).

Moses Kollie (Libeeria) ja Miguel Ángel Martínez Martínez tegid arutelust kokkuvõtte.

10.   Aruanne 12.–14. veebruaril 2014 Mauritiusel Port Louis’s toimunud 11. piirkondliku kohtumise (Ida-Aafrika piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne

Kaaspresident Fitz A. Jackson tegi suulise ettekande piirkondliku kohtumise kohta ja tutvustas peamisi arutluse all olnud teemasid.

Liikmed tänasid Mauritiust ja avaldasid talle kiitust kohtumise hea korralduse eest. Nad väljendasid oma rahulolu aruteludega, mis keskendusid muu hulgas piirkondliku integratsiooni tähtsusele, terrorismi ja piraatluse ohule ning suhkru tootmisele AKV riikides.

Sõnavõtjad: Christa Klaß, kaaspresident Louis Michel, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Miguel Ángel Martínez Martínez ja kaaspresident Fitz A Jackson.

(Istung lõppes kell 17.35)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Kaaspresidendia

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 2.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/9

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

KOLMAPÄEVA, 19. MÄRTSI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2014/C 345/03

Sisukord

| 1. | Kreeka asevälisministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja Kyriakos Gerontopoulosi sõnavõtt |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tansaania aserahandusministri ja AKV nõukogu eesistujapiirkonna esindaja Mwigulu Lameck Nchemba sõnavõtt |
| --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused nõukogule |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hariduse ja kutseõppe korraldamise probleemid ja võimalused AKV riikides |
| --- | --- |

5.

| 6. | WTOga peetavate läbirääkimiste hetkeseis |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muud küsimused |
| --- | --- |

9.

| 10. | Esmaspäeva, 17. märtsi 2014. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 18. märtsi 2014. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollide kinnitamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht |
| --- | --- |

11.

| I lisa | Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri |
| --- | --- |

I lisa

| II lisa | 17.–19. märtsil 2014. aastal Strasbourgis (Prantsusmaal) toimunud istungjärgul kohal olnute nimekiri |
| --- | --- |

II lisa

| III lisa | Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine |
| --- | --- |

III lisa

| IV lisa | Vastuvõetud tekstid |
| --- | --- |

IV lisa

| — | Resolutsioon interneti ja sotsiaalmeedia rolli kohta terrorismi ülemaailmses levikus (AKV–EL/101.544/14/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon piirkondliku integratsiooni ja tolli ajakohastamise kohta koostöös ELiga AKV riikide säästvaks arenguks (AKV–EL/101 547/14/fin). |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon nafta ja maavarade merepõhjast ammutamise kohta säästva arengu kontekstis (AKV–EL/101.546/14/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon rändajate inim-, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kohta AKV ja ELi riikides (AKV–EL/101.674/14/fin); |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV–EL/101.675/14/fin). |
| --- | --- |

—

KOLMAPÄEVA, 19. MÄRTSI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.05)

ISTUNGI JUHATAJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

1.   Kreeka asevälisministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja Kyriakos Gerontopoulosi sõnavõtt

Kyriakos Gerontopoulos tegi ülevaate ELile ja Aafrikale ühishuvi pakkuvatest teemadest, sealhulgas ELi ja Aafrika tippkohtumise ning juunis 2014 peetava AKV–ELi ministrite nõukogu kohtumise päevakorda kuuluvatest teemadest. Ta tutvustas eesistujariigi prioriteete, muuhulgas 2015. aasta järgset arenguraamistikku, rännet ning erasektori panust arengusse. Ta rõhutas ka ELi toetust piirkondlikule integratsioonile, nii nagu see on 11. Euroopa Arengufondi programmis Vaikse ookeani ja Kariibi mere piirkonnale ette nähtud. Gerontopoulos rõhutas ka seda, et suhted Kariibi mere piirkonnaga on üha enam seotud selliste globaalsete probleemidega nagu julgeolek ja kliima.

2.   Tansaania aserahandusministri ja AKV nõukogu eesistujapiirkonna esindaja Mwigulu Lameck Nchemba sõnavõtt

Mwigulu Lameck Nchemba rõhutas AKV riikide rühma toetust rahu ja õigusriigi taastamisele Kesk-Aafrika Vabariigis ning tunnustas ka ELi panust ja toetust Aafrika rahutagamisrahastu kaudu. Ta märkis, et AKV riikide ministrid olid muuhulgas arutanud banaanide, suhkru ja puuvillaga kauplemisega seotud küsimusi, ning rõhutas, et EL peaks tegelema AKV riikide probleemidega ning et Euroopa puuvillatootjatele jagatavad toetused peaksid olema tootmisest veelgi enam lahutatud. Ta rõhutas majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste edukust ning toonitas, kui oluline on tegeleda arenevate riikide probleemidega isegi pärast lepingute sõlmimist ning suunata nende tähelepanu enam arengule.

3.   Küsimused nõukogule

Mwigulu Lameck Nchemba vastas AKV–ELi ministrite nõukogu nimel järgmistele küsimustele:

| | küsimus nr 1, mille esitas Horst Schnellhardt olukorra kohta Lõuna–Sudaanis; |
| --- | --- |

küsimus nr 1, mille esitas Horst Schnellhardt olukorra kohta Lõuna–Sudaanis;

| | küsimus nr 3, mille esitas Mariya Gabriel emade ja väikelaste suremuse vähendamise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

küsimus nr 3, mille esitas Mariya Gabriel emade ja väikelaste suremuse vähendamise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

| | küsimus nr 4, mille esitas Olle Schmidt sõnavabaduse kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

küsimus nr 4, mille esitas Olle Schmidt sõnavabaduse kohta AKV riikides.

| | Küsimuste nr 1, 3 ja 4 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 1, 3 ja 4 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud.

| | Küsimuste nr 2 ja 5 esitajaid ei onud kohal. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 2 ja 5 esitajaid ei onud kohal.

| | Kyriakos Gerontopoulos vastas Euroopa Liidu Nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele: |
| --- | --- |

Kyriakos Gerontopoulos vastas Euroopa Liidu Nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | küsimus nr 6, mille esitas Horst Schnellhardt olukorra kohta Lõuna–Sudaanis; |
| --- | --- |

küsimus nr 6, mille esitas Horst Schnellhardt olukorra kohta Lõuna–Sudaanis;

| | küsimus nr 7, mille esitas Enrique Guerrero Salom Euroopa Liidu eriesindaja kohta Sudaanis; |
| --- | --- |

küsimus nr 7, mille esitas Enrique Guerrero Salom Euroopa Liidu eriesindaja kohta Sudaanis;

| | küsimus nr 8, mille esitas Gay Mitchell konflikti kohta Kesk-Aafrika vabariigis; |
| --- | --- |

küsimus nr 8, mille esitas Gay Mitchell konflikti kohta Kesk-Aafrika vabariigis;

| | küsimus nr 11, mille esitas Jo Leinen (keda asendas Norbert Neuser) 2015. aasta järgse arengukava kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 11, mille esitas Jo Leinen (keda asendas Norbert Neuser) 2015. aasta järgse arengukava kohta;

| | küsimus nr 13, mille esitas Mariya Gabriel emade ja väikelaste suremuse vähendamise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

küsimus nr 13, mille esitas Mariya Gabriel emade ja väikelaste suremuse vähendamise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

| | küsimus nr 14, mille esitas Patrice Tirolien (keda asendas Miguel Ángel Martínez Martínez) arengu ja kliimamuutustega seotud rahastamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 14, mille esitas Patrice Tirolien (keda asendas Miguel Ángel Martínez Martínez) arengu ja kliimamuutustega seotud rahastamise kohta;

| | küsimus nr 15, mille esitas James Kembi-Gitura (Keenia) rahvusvaheliste ettevõtete maksudest kõrvalehoidumise kohta. |
| --- | --- |

küsimus nr 15, mille esitas James Kembi-Gitura (Keenia) rahvusvaheliste ettevõtete maksudest kõrvalehoidumise kohta.

| | Küsimuste nr 6, 13, 14 ja 15 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 6, 13, 14 ja 15 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud.

| | Küsimuste nr 9, 10, 12, 14 ja 16 esitajaid ei olnud kohal. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 9, 10, 12, 14 ja 16 esitajaid ei olnud kohal.

4.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Musa Hussein Naib (Eritrea), Laurent N’Gon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik) ja Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania).

Kyriakos Gerontopoulos võttis teadmiseks, et liikmed kiitsid heaks ELi tegevuse Kesk-Aafrika Vabariigis ning et ELi sõjalise üleminekuoperatsiooni missiooni soovitakse lähetada kiiremini. Ta rõhutas meediavabaduse tähtsust, sealhulgas ka sellise materjali avaldamise tähtsust, mida poliitikud peavad kohatuks. Vastusena abi vastuvõtmise suutlikkust ja keerulisi menetlusi puudutavatele küsimustele rõhutas ta, et Euroopa Komisjon on pidevas dialoogis toetust saavate riikidega ning et koostöö peab rajanema vastastikusel nõusolekul.

5.   Hariduse ja kutseõppe korraldamise probleemid ja võimalused AKV riikides

Arutelu ilma resolutsioonita

Alice P. Albright (ülemaailmse hariduse edendamise koostöövõrgustiku The Global Partnership for Education tegevjuht) andis ülevaate hariduse rahastamises valitsevast kriisist ning kvaliteetse hariduse puudumisest tingitud sotsiaalsest maksumusest.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Mariya Gabriel, Enrique Guerrero Salom, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Koffi Didier Baudoua-Kouadio (Côte d’Ivoire), Musa Hussein Naib (Eritrea), Netty Baldeh (Gambia), Ousmane Kaba (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Keenia), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Abdourahamane Chegou (Niger), Piet Van Der Walt (Namiibia), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Edit Bauer ja Luis Riera Figueras (Euroopa Komisjon).

AKV riikide parlamendiliikmed tõstsid esile jõupingutused, mis nendes riikides on haridussüsteemi parandamiseks tehtud, ning rõhutasid vajadust suurendada investeerimist kutseõppesse, keskendudes õpetajate oskustele, õppijate arvu suurendamisele õppemaksude kaotamise kaudu, uute tehnoloogiate kasutamisele ning õpilaste IT-oskuste parandamisele, et lihtsustada nende sisenemist tööturule. Nad rääkisid vajadusest siduda omavahel paremini haridussüsteem ja tööturg, toetada ettevõtlusalgatusi ning tagada ebavõrdsuse vähendamiseks nii hariduse andmine väikelastele kui ka täiskasvanuõpe neile, kel ei olnud noorena võimalik saada kvaliteetset haridust.

6.   WTOga peetavate läbirääkimiste hetkeseis

Arutelu ilma resolutsioonita

Yonov Frederick Agah (WTO asepeadirektor) tegi ettekande kaubanduse hõlbustamist, põllumajandust ja arengut käsitlevast Bali paketist, milles lepiti kokku üheksandal WTO ministrite konverentsil 2013. aasta detsembris.

Sõnavõtjad: Netty Baldeh (Gambia), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Olle Schmidt, kaaspresident Fitz A. Jackson, Yonov Frederick Agah ja Paolo Garzotti (Euroopa Komisjon).

Olgugi et mõned AKV riikide esindajad olid skeptilised, pooldas enamik kõnelejatest kokkulepet ning Bali paketi teisi punkte, mille eesmärk on elavdada kaubavahetust, et luua töökohti ja vähendada vaesust. AKV riikide esindajad rõhutasid, et oluline on lisada AKV riikide toodetele väärtust, ning kutsusid ELi partnereid üles täitma oma lubadust tagada piisav abi, sealhulgas kaubandusabi.

(Istung katkestati kell 12.40 ja see jätkus kell 15.00)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Kaaspresidendid | Kaaspeasekretärid |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspresidendid

Kaaspeasekretärid

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

7.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kaaspresident tuletas meelde ühisassamblees hääletamise korda.

| — | Interneti ja sotsiaalmeedia roll terrorismi ülemaailmses levikus (AKV–EL/101.544/14/fin)
  Poliitikakomitee
  Moses Kollie (Libeeria) ja Zita Gurmai raport
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Interneti ja sotsiaalmeedia roll terrorismi ülemaailmses levikus (AKV–EL/101.544/14/fin)

Poliitikakomitee

Moses Kollie (Libeeria) ja Zita Gurmai raport

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Piirkondlik integratsioon ja tolli ajakohastamine säästvaks arenguks AKV riikides koostöös ELiga (AKV–EL/101.547/14/fin)
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee
  Piet Van Der Walti (Namiibia) ja Oldřich Vlasáki raport
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Piirkondlik integratsioon ja tolli ajakohastamine säästvaks arenguks AKV riikides koostöös ELiga (AKV–EL/101.547/14/fin)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Piet Van Der Walti (Namiibia) ja Oldřich Vlasáki raport

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Nafta ja maavarade merepõhjast ammutamine säästva arengu kontekstis (AKV–EL/101.546/14/fin)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Joe Koim Komuni (Paapua Uus-Guinea) ja Christa Klaßi raport
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Nafta ja maavarade merepõhjast ammutamine säästva arengu kontekstis (AKV–EL/101.546/14/fin)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Joe Koim Komuni (Paapua Uus-Guinea) ja Christa Klaßi raport

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

8.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute hääletamine

| — | Migrantide inim-, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused AKV ja ELi riikides (AKV–EL/101.674/14/fin)
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Migrantide inim-, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused AKV ja ELi riikides (AKV–EL/101.674/14/fin)

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Olukord Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV–EL/101.675/14/fin)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: üks suuline muudatusettepanek.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Olukord Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV–EL/101.675/14/fin)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: üks suuline muudatusettepanek.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

9.   Muud küsimused

Sõnavõtjad: Jacob Oulanyah (Uganda), Mohamed Y Goumaneh (Djibouti), Abdirizak Osman Hassan (Somaalia) ja Fitz A. Jackson (kaaspresident)

AKV riikide esindajad palusid, et kaaspresidendid koostaksid avalduse, milles nad mõistaksid hukka al-Shabaabi 18. märtsi 2014. aasta rünnaku Aafrika Liidu missiooni vastu Somaalias (AMISOM) ja Somaalia riiklike relvajõudude vastu Buulo Burtos Somaalias.

Esindajad tõstatasid küsimuse protokolli ja transporditeenuse puudumise kohta Strasbourgi lennujaamas Prantsusmaal ning raskustest Schengeni viisa saamisel.

Kaaspresident võttis terroriakti teadmiseks, avaldas ohvrite perekondadele kaastunnet ning teatas, et kui rünnaku üksikasjad on selgunud, tehakse selle kohta avaldus. Schengeni viisade kohta andis ta ühisassambleele teada, et Belgia valitsus oli võtnud endale kohustuse viisade väljastamist lihtsustada ning oli palunud ühisassambleel osalevate AKV riikide esindajate ja personali koondnimekirja. Kuna mõni riik oli esitanud väga põhjaliku nimekirja, ei olnud veel võimalik koondnimekirja Belgia valitsusele edastada.

Kaaspresident Fitz A. Jackson tänas Louis Micheli vankumatu toetuse ja AKV–ELi partnerlusele pühendumise eest ning soovis talle kõike paremat 22.–25. mail 2014. aastal toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel. Kaaspresident Louis Michel jättis hüvasti nende Euroopa Parlamendi liikmetega, kes enam ühisassambleesse ei naase, tuues eraldi välja Miguel Ángel Martínez Martínezi ja Olle Schmidti.

10.   Esmaspäeva, 17. märtsi 2014. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 18. märtsi 2014. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollide kinnitamine

Protokollid kinnitati.

11.   Parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärk toimub 1.–3. detsembril 2014. aastal Port Vilas Vanuatul.

Kaaspresident tänas AKV riikide esindajaid, kaassekretariaati, tõlke, fraktsioone ning personali istungi ajal tehtud töö eest, tänades eelkõige president Schulzi selle eest, et ta on assamblee tööle pühendunud ja selle tegevust toetanud ning aidanud kohtumist edukaks muuta.

(Istung lõppes kell 15.35)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Kaaspresidendia

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| | |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA SAARED | BAUER |
| BARBADOS (asepresident) | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CASINI |
| CABO VERDE | CASPARY |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASTEX |
| TŠAAD (asepresident) | CHRISTENSEN |
| KOMOORID | COELHO |
| KONGO (Demokraatlik Vabariik) (asepresident) | DE KEYSER |
| KONGO (Vabariik) | DELVAUX |
| COOKI SAARED | DE MITA |
| CÔTE D’IVOIRE | DE SARNEZ |
| DJIBOUTI | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| DOMINIKAANI VABARIIK | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOOPIA (asepresident) | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIA | GAHLER (asepresident) |
| GHANA | GOERENS (asepresident) |
| GRENADA | GRIESBECK |
| GUINEA | GUERRERO SALOM |
| GUINEA-BISSAU | HALL |
| GUYANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTHO | JOLY |
| LIBEERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLAß (asepresident) |
| MALAWI (asepresident) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALLI SAARED (Vabariik) | KURSKI |
| MAURITAANIA | LEGUTKO |
| MAURITIUS | LE PEN |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOSAMBIIK (asepresident) | LÖVIN |
| NAMIIBIA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER | MARTIN |
| NIGEERIA (asepresident) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE (asepresident) | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MITCHELL |
| RWANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MOREIRA |
| SAINT LUCIA | NEUSER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | NICHOLSON (asepresident) |
| SAMOA | OMARJEE (asepresident) |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | OUZKÝ (asepresident) |
| SENEGAL (asepresident) | RIVASI (asepresident) |
| SEIŠELLID | ROITHOVÁ |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (asepresident) |
| SAALOMONI SAARED | SOMAALIA |
| SCHLYTER | SCHMIDT |
| LÕUNA-AAFRIKA | SURINAME (asepresident) |
| SCHNELLHARDT | SCOTTÀ |
| SVAASIMAA | SENYSZYN |
| TANSAANIA | SPERONI (asepresident) |
| IDA-TIMOR | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA (asepresident) | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | TIROLIEN (asepresident) |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (asepresident) |
| VANUATU | VLASÁK |
| SAMBIA | WEBER |
| ZIMBABWE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

JACKSON (JAMAICA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA SAARED

BAUER

BARBADOS (asepresident)

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CASINI

CABO VERDE

CASPARY

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASTEX

TŠAAD (asepresident)

CHRISTENSEN

KOMOORID

COELHO

KONGO (Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

DE KEYSER

KONGO (Vabariik)

DELVAUX

COOKI SAARED

DE MITA

CÔTE D’IVOIRE

DE SARNEZ

DJIBOUTI

DURANT

DOMINICA

ENGEL

DOMINIKAANI VABARIIK

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREA

FERREIRA, Elisa

ETIOOPIA (asepresident)

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIA

GAHLER (asepresident)

GHANA

GOERENS (asepresident)

GRENADA

GRIESBECK

GUINEA

GUERRERO SALOM

GUINEA-BISSAU

HALL

GUYANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTHO

JOLY

LIBEERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLAß (asepresident)

MALAWI (asepresident)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALLI SAARED (Vabariik)

KURSKI

MAURITAANIA

LEGUTKO

MAURITIUS

LE PEN

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

LÓPEZ AGUILAR

MOSAMBIIK (asepresident)

LÖVIN

NAMIIBIA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER

MARTIN

NIGEERIA (asepresident)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE (asepresident)

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAAPUA UUS-GUINEA

MITCHELL

RWANDA

MIZZI

SAINT KITTS JA NEVIS

MOREIRA

SAINT LUCIA

NEUSER

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

NICHOLSON (asepresident)

SAMOA

OMARJEE (asepresident)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

OUZKÝ (asepresident)

SENEGAL (asepresident)

RIVASI (asepresident)

SEIŠELLID

ROITHOVÁ

SIERRA LEONE

RONZULLI (asepresident)

SAALOMONI SAARED

SOMAALIA

SCHLYTER

SCHMIDT

LÕUNA-AAFRIKA

SURINAME (asepresident)

SCHNELLHARDT

SCOTTÀ

SVAASIMAA

SENYSZYN

TANSAANIA

SPERONI (asepresident)

IDA-TIMOR

ŠŤASTNÝ (asepresident)

TOGO

STRIFFLER

TONGA (asepresident)

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

TIROLIEN (asepresident)

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (asepresident)

VANUATU

VLASÁK

SAMBIA

WEBER

ZIMBABWE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| TOPSOBA (BURKINA FASO), aseesimees | KORHOLA, aseesimees |
| WAIS (DJIBOUTI), aseesimees | CASTEX, aseesimees |
| | |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| KAMERUN | CASINI |
| NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK) | DE KEYSER |
| CHANFI (KOMOORID) | DURANT |
| NDOUANE (KONGO VABARIIK) | FERREIRA, ELISA |
| ZINSOU (COTE D’IVOIRE) | GABRIEL |
| VOCEA (FIDŽI) | GAHLER |
| SEERAJ (GUYANA) | GRIESBECK |
| HAITI | HANNAN |
| PHILIPS (JAMAICA) | HÄNDEL |
| ADEN (KEENIA) | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBEERIA) | LE PEN |
| MALAWI | LÓPEZ AGUILAR |
| SOUKOUNA (MALI) | MANDERS |
| MARSHALLI SAARED | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOSAMBIIK) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | ROITHOVÁ |
| NZOWA (TANSAANIA) | SCHMIDT |
| LAY (IDA-TIMOR) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| LEUELU (TUVALU) | WIELAND |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

HLONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees

CASA, kaasesimees

TOPSOBA (BURKINA FASO), aseesimees

KORHOLA, aseesimees

WAIS (DJIBOUTI), aseesimees

CASTEX, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

KAMERUN

CASINI

NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

DE KEYSER

CHANFI (KOMOORID)

DURANT

NDOUANE (KONGO VABARIIK)

FERREIRA, ELISA

ZINSOU (COTE D’IVOIRE)

GABRIEL

VOCEA (FIDŽI)

GAHLER

SEERAJ (GUYANA)

GRIESBECK

HAITI

HANNAN

PHILIPS (JAMAICA)

HÄNDEL

ADEN (KEENIA)

KACZMAREK

KOLLIE (LIBEERIA)

LE PEN

MALAWI

LÓPEZ AGUILAR

SOUKOUNA (MALI)

MANDERS

MARSHALLI SAARED

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOSAMBIIK)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

ROITHOVÁ

NZOWA (TANSAANIA)

SCHMIDT

LAY (IDA-TIMOR)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

LEUELU (TUVALU)

WIELAND

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| KHAN (Trinidad ja Tobago), kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| | |
| Uganda, aseesimees | LEGUTKO, aseesimees |
| Tonga, aseesimees | ALVES, aseesimees |
| | |
| BARBADOS | BICEP |
| MOTHALE (BOTSWANA) | BULLMANN |
| KARERWA (BURUNDI) | CASPARY |
| ANDRADE RAMOS (CABO VERDE) | ENGEL |
| WA BASHARA (KONGO (Demokraatlik Vabariik)) | FORD |
| MESSU (EKVATORIAAL-GUINEA) | GOERENS |
| DABA (ETIOOPIA) | GUERRERO SALOM |
| KABA (GUINEA) | JENSEN |
| GUINEA-BISSAU | KUHN |
| KIRIBATI | MARTIN |
| MAMANGY (MADAGASKAR) | MATO ADROVER |
| VAN DER WALT (NAMIIBIA) | MAYER |
| AHMED (NIGEERIA) | McMILLAN-SCOTT |
| TAGELAGI (NIUE) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | MIZZI |
| SAALOMONI SAARED | OMARJEE |
| SAINT KITTS JA NEVIS | SCHLYTER |
| LONG (SAINT LUCIA) | ŠŤASTNÝ |
| OMER (SUDAAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAME) | TIROLIEN |
| DLAMINI (SVAASIMAA) | WEBER |
| HAMUDULU (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

KHAN (Trinidad ja Tobago), kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

Uganda, aseesimees

LEGUTKO, aseesimees

Tonga, aseesimees

ALVES, aseesimees

BARBADOS

BICEP

MOTHALE (BOTSWANA)

BULLMANN

KARERWA (BURUNDI)

CASPARY

ANDRADE RAMOS (CABO VERDE)

ENGEL

WA BASHARA (KONGO (Demokraatlik Vabariik))

FORD

MESSU (EKVATORIAAL-GUINEA)

GOERENS

DABA (ETIOOPIA)

GUERRERO SALOM

KABA (GUINEA)

JENSEN

GUINEA-BISSAU

KUHN

KIRIBATI

MARTIN

MAMANGY (MADAGASKAR)

MATO ADROVER

VAN DER WALT (NAMIIBIA)

MAYER

AHMED (NIGEERIA)

McMILLAN-SCOTT

TAGELAGI (NIUE)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

MIZZI

SAALOMONI SAARED

OMARJEE

SAINT KITTS JA NEVIS

SCHLYTER

LONG (SAINT LUCIA)

ŠŤASTNÝ

OMER (SUDAAN)

STURDY

PANKA (SURINAME)

TIROLIEN

DLAMINI (SVAASIMAA)

WEBER

HAMUDULU (SAMBIA)

ZANICCHI

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| ROGOMBE (Gabon), kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| BALDEH (Gambia), aseesimees | BAUER, aseesimees |
| JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik), aseesimees | SCHNELLARDT, aseesimees |
| | |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA) | BEARDER |
| BAHAMA SAARED | CHRISTENSEN |
| PEYREFITTE (BELIZE) | COELHO |
| WEIDOU (TŠAAD) | DELVAUX |
| COOKI SAARED | DE MITA |
| DOMINICA | DE SARNEZ |
| ERITREA | ESTARÀS FERRAGUT |
| BAGBIN (GHANA) | FERREIRA, João |
| GRENADA | HALL |
| LESOTHO | HAUG |
| ZAMEL (MAURITAANIA) | JOLY |
| MAURITIUS | KLAß |
| MIKRONEESIA (LIIDURIIGID) | KURSKI |
| CHEGOU (NIGER) | LÖVIN |
| KANAI (PALAU) | NEUSER |
| KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA) | OUZKÝ |
| RWANDA | RONZULLI |
| PURCELL (SAMOA) | SCOTTÀ |
| POOL (SEIŠELLID) | SENYSZYN |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | TOIA |
| HASSAN (SOMAALIA) | VAUGHAN |
| LÕUNA-AAFRIKA | VLASÁK |
| LENGKON (VANUATU) | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

ROGOMBE (Gabon), kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

BALDEH (Gambia), aseesimees

BAUER, aseesimees

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik), aseesimees

SCHNELLARDT, aseesimees

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BEARDER

BAHAMA SAARED

CHRISTENSEN

PEYREFITTE (BELIZE)

COELHO

WEIDOU (TŠAAD)

DELVAUX

COOKI SAARED

DE MITA

DOMINICA

DE SARNEZ

ERITREA

ESTARÀS FERRAGUT

BAGBIN (GHANA)

FERREIRA, João

GRENADA

HALL

LESOTHO

HAUG

ZAMEL (MAURITAANIA)

JOLY

MAURITIUS

KLAß

MIKRONEESIA (LIIDURIIGID)

KURSKI

CHEGOU (NIGER)

LÖVIN

KANAI (PALAU)

NEUSER

KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)

OUZKÝ

RWANDA

RONZULLI

PURCELL (SAMOA)

SCOTTÀ

POOL (SEIŠELLID)

SENYSZYN

BUNDU (SIERRA LEONE)

TOIA

HASSAN (SOMAALIA)

VAUGHAN

LÕUNA-AAFRIKA

VLASÁK

LENGKON (VANUATU)

ZIMMER

---

II LISA

17.–19. MÄRTSIL 2014. AASTAL STRASBOURGIS (PRANTSUSMAAL) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI

| (Keenia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| | |
| FONTES PEREIRA (Angola) | BAUER (1)
   (3) |
| FORBES (Bahama) | BEARDER (1) |
| MOTLHALE (Botswana) | BINEV (1) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | CASHMAN. (1)
   (2)(TOIA, P. asemel) |
| MO-MAMO KARERWA (Burundi) | CHRYSOGELOS (2) |
| GBERI (Kamerun) | GABRIEL |
| ANDRADE RAMOS (Cabo Verde) | GAHLER (asepresident) |
| NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik) | GRIESBECK (2) |
| ALI ABAKAR (Tšaad) (asepresident) | GUERRERO SALOM (3) |
| MABAYA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident) | HAUG |
| NDOUNE (Kongo Vabariik) | KLAß (asepresident) |
| TOURE (Côte d’Ivoire) | MARTÍNEZ MARTÌNEZ (1) |
| WAIS (Djibouti) | MAYER |
| DAGO (Etioopia) (asepresident) | MITCHELL |
| VOCEA (Fidži) | NEUSER |
| ROGOMBE (Gabon) | SCHMIDT |
| BALDEH (Gambia) | SCHNELLHARDT |
| BAGBIN (Ghana) | STASTNY (asepresident) |
| KABA (Guinea) | STRIFFLER |
| PHILLIPS (Jamaica) | ZABORSKA (3) |
| ADEN (Keenia) | |
| KOLLIE (Libeeria) | |
| MAMANGY (Madagaskar) | |
| SOUKOUNA (Mali) | |
| ZAMEL (Mauritaania) | |
| SITHOLE (Mosambiik) (asepresident) | |
| CHEGOU (Niger) | |
| AHMED (Nigeeria) (asepresident) | |
| TAGELAGI (Niue) (asepresident) | |
| KOMUN (Paapua Uus-Guinea) | |
| UWIMANIMPAYE (Rwanda) | |
| SALL (Senegal) (asepresident) | |
| POOL (Seišellid) | |
| BUNDU (Sierra Leone) | |
| HASSAN (Somaalia) | |
| ROTHKEGEL (Lõuna-Aafrika) | |
| PANKA (Suriname) (asepresident) | |
| DLAMINI (Svaasimaa) | |
| NZOWA (Tansaania) | |
| LAY (Ida-Timor) | |
| TIGNOKPA (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) (asepresident) | |
| KHAN (Trinidad ja Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| HAMUDULU (Sambia) | |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | |
| (*) | Riigi esindaja ei ole parlamendiliige. |

(Keenia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

FONTES PEREIRA (Angola)

BAUER (1)
   (3)

FORBES (Bahama)

BEARDER (1)

MOTLHALE (Botswana)

BINEV (1)

TAPSOBA (Burkina Faso)

CASHMAN. (1)
   (2)(TOIA, P. asemel)

MO-MAMO KARERWA (Burundi)

CHRYSOGELOS (2)

GBERI (Kamerun)

GABRIEL

ANDRADE RAMOS (Cabo Verde)

GAHLER (asepresident)

NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)

GRIESBECK (2)

ALI ABAKAR (Tšaad) (asepresident)

GUERRERO SALOM (3)

MABAYA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

HAUG

NDOUNE (Kongo Vabariik)

KLAß (asepresident)

TOURE (Côte d’Ivoire)

MARTÍNEZ MARTÌNEZ (1)

WAIS (Djibouti)

MAYER

DAGO (Etioopia) (asepresident)

MITCHELL

VOCEA (Fidži)

NEUSER

ROGOMBE (Gabon)

SCHMIDT

BALDEH (Gambia)

SCHNELLHARDT

BAGBIN (Ghana)

STASTNY (asepresident)

KABA (Guinea)

STRIFFLER

PHILLIPS (Jamaica)

ZABORSKA (3)

ADEN (Keenia)

KOLLIE (Libeeria)

MAMANGY (Madagaskar)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritaania)

SITHOLE (Mosambiik) (asepresident)

CHEGOU (Niger)

AHMED (Nigeeria) (asepresident)

TAGELAGI (Niue) (asepresident)

KOMUN (Paapua Uus-Guinea)

UWIMANIMPAYE (Rwanda)

SALL (Senegal) (asepresident)

POOL (Seišellid)

BUNDU (Sierra Leone)

HASSAN (Somaalia)

ROTHKEGEL (Lõuna-Aafrika)

PANKA (Suriname) (asepresident)

DLAMINI (Svaasimaa)

NZOWA (Tansaania)

LAY (Ida-Timor)

TIGNOKPA (Togo)

TAIONE (Tonga) (asepresident)

KHAN (Trinidad ja Tobago)

OULANYAH (Uganda)

HAMUDULU (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

(*)

Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

Kohal viibisid ka:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

da CRUZ

AFONSO

NGOMA

CORDEIRO

JAIME

dos SANTOS

BAHAMA

JACKSON

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

TODJINOU

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTON

OGUIDAN

BOTSWANA

MANGOLE

SEEKETSO

SAUBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO ZARE

DOAMBA

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

NIYUNGEKO

MASUDI

BUCUMI

HABARUGIRA

BAZONYICA

NIYUBAHWE

Jean KAREKEZI

KAMERUN

NAAH ONDOUA

TCHATCHOUNG

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGAYAP

MBASSA NDINE

ELOUMBA MEDJO

DAOUDA

MBANG EKOUTOU

KESK-AAFRIKA VABARIIK

NOUGANGA

TŠAAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

GUELPINA

KOMOORID

MOHAMED

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

MABAYA GIZI AMINE

MUTIRI wa BASHARA

MOLIWA MOLEKO

KONDE VILA-ki-KAKANDA

BASIALA MAKA

KABAMBA WA UMBA

OTSHUMAMPITA ALOKI

EBUA LIHAU

KABWE

VUDISA MBOMGOMPASI

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA

KONGO Vabariik

NDINGA MAKANDA

LIKIBI

DOUMA

NGAMELLA

CÔTE D’IVOIRE

ZINSOU

BAUDOUA-KOUADIO

TOURE

SANGANOKO

DJIBOUTI

GOUMANEH

HASSAN

SAID

BOURHAN ALI

EKVATORIAAL- GUINEA

MOHABA MESSU

TORAO OYO

OBAMA NSUE MENGUE

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA

CHEVOLA BOMALA

ERITREA

TEKLE

ETIOOPIA

DABA WAKJIRA

DESTA

GABON

MILEBOU AUBUSSON MANGOUALA

MOMBO

RISSONGA

LOUNDOU

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

SARKU

OSEI-MENSAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

SYLLA

DIALLO

GROVOGUI

KEENIA

KEMBI GITURA

JOHNSON

NJIRU

KARWITHA

NDINDIRI

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MOQOLO

MALI

CISSE

HAMATOU

HAIDARA Aïchata CISSE

DIARRASSOUBA

TIMBINE

DIALLO

DIALLO

MAURITAANIA

EL MOKHTAR

WANE

MARRAKCHY

MINT HAMA OULD GHRIB

MOSAMBIIK

MALENDZA

MANUEL

DAVA

MATE

NAMIIBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

ILLO

OUSMANE

TONDY

MAINA

IBRAHIM

ISSAKOU

CAZALICA

NIGEERIA

MADWATTE

IBRAHIM

NSIEGBE

OKORIE

DALHATU

BURAIMO

MAIKASUWA

AUDU

AKPAN

ABDULLAHI

ALHASSAN

PAAPUA UUS-GUINEA

KALINOE, CSM CBE

BALANGETUMA

ME’ALIN

RWANDA

RUGEMA

SENEGAL

TALL

FALL

LO

DIALLO

SECK

SAMBOU

SEIŠELLID

FOCK TAVE

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

SORIE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMAALIA

HASSAN

LÕUNA-AAFRIKA

ROTHKEGEL

SWART

SUDAAN

HASSABELRASOUL

ABDELMAGID

OMER

MOHAMED

OSMAN

SURINAME

TJIN A TSOI

WANGSABESARI

NELSON

NAAR

SVAASIMAA

NHLEKO

TANSAANIA

ZUNGU

MWANJELWA

THOMAS

MARWA

MBISE

YAKUBU

NZOWA

IDA-TIMOR

BRANCO

SANTOS

FILIPE

MARTINS

TRINIDAD JA TOBAGO

KING-ROUSSEAU

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

BWAMBALE

AKOL

TANNA

MDHVANI

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

JOY

SAMBIA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

JURU

MASARA

AKV NÕUKOGU

Mwigulu LAMECK NCHEMBA, aserahandusminister (Tansaania)

ELi NÕUKOGU

Kyriakos GERONTOPOULOS, asevälisminister (Kreeka)

EUROOPA KOMISJON

Andris PIEBALGS, Euroopa Komisjoni arenguvolinik

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

COSTA PEREIRA, osakonna juhataja, üleaafrikalised küsimused

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

VERBOVEN

AAFRIKA LIIT

IGUEH

Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus

KABORE

AKV SEKRETARIAAT

MUMUNI, kaaspeasekretär

EUROOPA LIIDU SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Viibis kohal 17. märtsil 2014

(2)  Viibis kohal 18. märtsil 2014

(3)  Viibis kohal 19. märtsil 2014

---

III LISA

PARLAMENDIVÄLISTE ESINDAJATE AKREDITEERIMINE

Fidži

Peceli Vuniwaqa Vocea

Fidži delegatsiooni suursaadik

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

RESOLUTSIOON (1)

interneti ja sotsiaalmeedia rolli kohta terrorismi ülemaailmses levikus

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), eriti selle artiklit 11A, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), eriti selle artiklit 11A,

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1999. aastal vastu võetud terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni ja 2002. aastal Aafrika Liidu kõrgetasemelisel valitsustevahelisel kohtumisel vastu võetud tegevuskava terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1999. aastal vastu võetud terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni ja 2002. aastal Aafrika Liidu kõrgetasemelisel valitsustevahelisel kohtumisel vastu võetud tegevuskava terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ministrite nõukogu otsuseid nr 3/04 ja 7/06, milles käsitletakse võitlust interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ministrite nõukogu otsuseid nr 3/04 ja 7/06, milles käsitletakse võitlust interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1373 (2001), 1566 (2004) ja 1624 (2005), mis hõlmavad terrorismivastase võitluse rahvusvahelise õigusraamistiku olulisi osi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1373 (2001), 1566 (2004) ja 1624 (2005), mis hõlmavad terrorismivastase võitluse rahvusvahelise õigusraamistiku olulisi osi,

| — | võttes arvesse 8. septembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat,

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV–EL/101.544/14/A/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV–EL/101.544/14/A/fin),

| A. | arvestades, et terrorismioht püsib kogu maailmas, eeskätt AKV riikides ja ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et terrorismioht püsib kogu maailmas, eeskätt AKV riikides ja ELi liikmesriikides;

| B. | arvestades, et terrorismivastased poliitikasuunad ja meetmed saavad olla tõhusad ainult siis, kui neid viiakse ellu kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige rahvusvahelise inimõigusi käsitleva õigusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et terrorismivastased poliitikasuunad ja meetmed saavad olla tõhusad ainult siis, kui neid viiakse ellu kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige rahvusvahelise inimõigusi käsitleva õigusega;

| C. | arvestades, et terrorismi levikut võimendab interneti ja sotsiaalmeedia kasutamine, mis on muutnud terroristlike võrgustike struktuuri, meetodid ja rahastamismudelid keerukamaks ja raskemini avastatavaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et terrorismi levikut võimendab interneti ja sotsiaalmeedia kasutamine, mis on muutnud terroristlike võrgustike struktuuri, meetodid ja rahastamismudelid keerukamaks ja raskemini avastatavaks;

| D | arvestades, et internet ja sotsiaalmeedia on vahendid, mida saab kasutada nii terroristlikel eesmärkidel kui ka terrorismi leviku vastu võitlemiseks; arvestades, et internetti ei tohiks pidada ohuks iseenesest; |
| --- | --- |

D

arvestades, et internet ja sotsiaalmeedia on vahendid, mida saab kasutada nii terroristlikel eesmärkidel kui ka terrorismi leviku vastu võitlemiseks; arvestades, et internetti ei tohiks pidada ohuks iseenesest;

| E. | arvestades, et on olemas uus, IT-teenuste, eeskätt avaliku sektori asutuste vastu suunatud terrorismi vorm, mida tuntakse küberterrorismi nime all; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on olemas uus, IT-teenuste, eeskätt avaliku sektori asutuste vastu suunatud terrorismi vorm, mida tuntakse küberterrorismi nime all;

| F. | arvestades, et internetti ja sotsiaalvõrgustikke, nagu Facebook, Linkedin, Viadeo, Twitter ja Youtube, kasutavad üha rohkem terroriorganisatsioonid internetikasutajate värbamiseks, rahastamiseks ja väljaõppeks ning nende terrorismi levitamisele ja terroriaktide toimepanemisele õhutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et internetti ja sotsiaalvõrgustikke, nagu Facebook, Linkedin, Viadeo, Twitter ja Youtube, kasutavad üha rohkem terroriorganisatsioonid internetikasutajate värbamiseks, rahastamiseks ja väljaõppeks ning nende terrorismi levitamisele ja terroriaktide toimepanemisele õhutamiseks;

| G. | arvestades, et internet on silmapilgu kiirusel töötav rahvusvaheline kommunikatsioonivõrk ja piiramatu tegutsemisruum, mida ei saa tsenseerida; arvestades, et internet on ka võimas vahend väljapressimiseks ja rahvusvahelisele arvamusele surve avaldamiseks, levitades pilte hukkamistest või pantvangide väärkohtlemisest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et internet on silmapilgu kiirusel töötav rahvusvaheline kommunikatsioonivõrk ja piiramatu tegutsemisruum, mida ei saa tsenseerida; arvestades, et internet on ka võimas vahend väljapressimiseks ja rahvusvahelisele arvamusele surve avaldamiseks, levitades pilte hukkamistest või pantvangide väärkohtlemisest;

| H. | arvestades, et küberterrorism võimaldab terroristlikel rühmitustel luua ja hoida sidemeid ilma füüsilise takistuseta piiride näol, mistõttu väheneb vajadus baaside või redupaikade järele riikides; arvestades, et sellise riikidevahelise iseloomu tõttu on vaja riikide koordineeritud reaktsiooni sellele kurjusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et küberterrorism võimaldab terroristlikel rühmitustel luua ja hoida sidemeid ilma füüsilise takistuseta piiride näol, mistõttu väheneb vajadus baaside või redupaikade järele riikides; arvestades, et sellise riikidevahelise iseloomu tõttu on vaja riikide koordineeritud reaktsiooni sellele kurjusele;

| I. | arvestades, et terroristid kasutavad üha enam uut infotehnoloogiat oma audivisuaalsalvestiste levitamiseks, mille eesmärk on nende ideoloogia väljendamine, rahva seas hirmu külvamine, potentsiaalsete liikmete väljaselgitamine, värbamine ja radikaliseerimine, et teha neist tulevased võitlejad, raha kogumine ja ülekandmine ning terroriaktide korraldamine või inimeste nendele õhutamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et terroristid kasutavad üha enam uut infotehnoloogiat oma audivisuaalsalvestiste levitamiseks, mille eesmärk on nende ideoloogia väljendamine, rahva seas hirmu külvamine, potentsiaalsete liikmete väljaselgitamine, värbamine ja radikaliseerimine, et teha neist tulevased võitlejad, raha kogumine ja ülekandmine ning terroriaktide korraldamine või inimeste nendele õhutamine;

| J. | arvestades, et terroristlikud organisatsioonid kasutavad lisaks väga palju internetti ja sotsiaalmeediat üksteisega ja oma tegevusega seotud infrastruktuuridega – mis paiknevad sageli üksteisest väga kaugel – side pidamiseks, pommi- ja raketiehitusega seotud oskusteabe edastamiseks ja annetuste kogumiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et terroristlikud organisatsioonid kasutavad lisaks väga palju internetti ja sotsiaalmeediat üksteisega ja oma tegevusega seotud infrastruktuuridega – mis paiknevad sageli üksteisest väga kaugel – side pidamiseks, pommi- ja raketiehitusega seotud oskusteabe edastamiseks ja annetuste kogumiseks;

| K. | arvestades, et interneti ja sotsiaalmeedia terroristlikel eesmärkidel kasutamist soodustab asjaolu, et demokraatlikud riigid on tegutsemise suhtes üldiselt kõhklevad, muretsedes sõnavabaduse kaitse pärast, ega taha võtta tõhusaid meetmeid selliste veebisaitide vastu, mis propageerivad radikaalseid ideoloogiaid ning jutlustavad sallimatust, vihkamist ja vägivalda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et interneti ja sotsiaalmeedia terroristlikel eesmärkidel kasutamist soodustab asjaolu, et demokraatlikud riigid on tegutsemise suhtes üldiselt kõhklevad, muretsedes sõnavabaduse kaitse pärast, ega taha võtta tõhusaid meetmeid selliste veebisaitide vastu, mis propageerivad radikaalseid ideoloogiaid ning jutlustavad sallimatust, vihkamist ja vägivalda;

| L. | arvestades, et mitmed sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised tegurid, nagu vaesus, noorte töötus, eraldatus ja eemaldumine ühiskonnast, sallimatus, hariduse puudumine, sotsiaalne ebaõiglus, konfliktid ja halb valitsemistava, võivad pakkuda radikaliseerumisele viljakat pinnast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitmed sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised tegurid, nagu vaesus, noorte töötus, eraldatus ja eemaldumine ühiskonnast, sallimatus, hariduse puudumine, sotsiaalne ebaõiglus, konfliktid ja halb valitsemistava, võivad pakkuda radikaliseerumisele viljakat pinnast;

| M | arvestades, et terrorism kõigis selle vormides ja ilmingutes on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning seetõttu on hädavajalik võidelda selle vastu kõigi ÜRO põhikirja, rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaste vahenditega; |
| --- | --- |

M

arvestades, et terrorism kõigis selle vormides ja ilmingutes on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning seetõttu on hädavajalik võidelda selle vastu kõigi ÜRO põhikirja, rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaste vahenditega;

| N. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1624 (2005) kutsutakse riike võtma kõik vajalikud ja asjakohased meetmed kooskõlas nende rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega, et keelata seadusega ära terroriaktidele õhutamine ja vältida selliste tegude toimepanemist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1624 (2005) kutsutakse riike võtma kõik vajalikud ja asjakohased meetmed kooskõlas nende rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega, et keelata seadusega ära terroriaktidele õhutamine ja vältida selliste tegude toimepanemist;

| O. | arvestades, et veel kord tuleb kinnitada riikide ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia raames võetud kohustusi, eeskätt „koordineerida jõupingutusi rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil, et võidelda terrorismi vastu kõigis selle vormides ja ilmingutes internetis”, ja „kasutada internetti vahendina võitluses terrorismi leviku vastu”; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et veel kord tuleb kinnitada riikide ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia raames võetud kohustusi, eeskätt „koordineerida jõupingutusi rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil, et võidelda terrorismi vastu kõigis selle vormides ja ilmingutes internetis”, ja „kasutada internetti vahendina võitluses terrorismi leviku vastu”;

| 1. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles täitma oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1373, 1566 ja 1624 kohaseid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles täitma oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1373, 1566 ja 1624 kohaseid kohustusi;

| 2. | palub tungivalt, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid teeksid täielikku koostööd resolutsiooni 1373 (2001) alusel loodud terrorismivastase võitluse komisjoniga ja resolutsiooni 1540 (2004) alusel loodud komisjoniga, ning kutsub lisaks neid organeid üles seadma sisse omavahelise koostöö; |
| --- | --- |

2.

palub tungivalt, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid teeksid täielikku koostööd resolutsiooni 1373 (2001) alusel loodud terrorismivastase võitluse komisjoniga ja resolutsiooni 1540 (2004) alusel loodud komisjoniga, ning kutsub lisaks neid organeid üles seadma sisse omavahelise koostöö;

| 3. | palub tungivalt, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid teeksid koostööd, et parandada valvsust seoses terroristlike organisatsioonide tegevusega; kutsub samuti AKV riike ja ELi üles töötama välja koostööviise terroriaktide ennetamiseks, edendades sellega tõhusat terrorismivastast võitlust, võimaldades eelkõige teabevahetust nõuetekohaste ametlike kommunikatsioonikanalite kaudu; |
| --- | --- |

3.

palub tungivalt, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid teeksid koostööd, et parandada valvsust seoses terroristlike organisatsioonide tegevusega; kutsub samuti AKV riike ja ELi üles töötama välja koostööviise terroriaktide ennetamiseks, edendades sellega tõhusat terrorismivastast võitlust, võimaldades eelkõige teabevahetust nõuetekohaste ametlike kommunikatsioonikanalite kaudu;

| 4. | kutsub üles neid AKV riike ja ELi liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, moodustama oma valitsustes üksused terrorismi mitmekülgsete vormide ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, et parandada teenistuste koostööd ja pidada sidet rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike kontaktasutuste vahel, tagades samas kodanike õiguse vabalt kõnelda, tugeva demokraatliku opositsiooni ja arutelu; kutsub riike üles suurendama võrguseire suutlikkust, sealhulgas tihedas koostöös selle valdkonna spetsialiste koolitavate ülikoolidega; |
| --- | --- |

4.

kutsub üles neid AKV riike ja ELi liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, moodustama oma valitsustes üksused terrorismi mitmekülgsete vormide ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, et parandada teenistuste koostööd ja pidada sidet rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike kontaktasutuste vahel, tagades samas kodanike õiguse vabalt kõnelda, tugeva demokraatliku opositsiooni ja arutelu; kutsub riike üles suurendama võrguseire suutlikkust, sealhulgas tihedas koostöös selle valdkonna spetsialiste koolitavate ülikoolidega;

| 5. | palub Euroopa Komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, nagu terrorismivastase võitluse komisjon (CTC), Interpol, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE), anda AKV riikidele vajalikku abi nende suutlikkuse suurendamiseks, et ennetada terrorismi ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

5.

palub Euroopa Komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, nagu terrorismivastase võitluse komisjon (CTC), Interpol, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE), anda AKV riikidele vajalikku abi nende suutlikkuse suurendamiseks, et ennetada terrorismi ja selle vastu võidelda;

| 6. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles vahetama teavet interneti kasutamise kohta terrorismi eesmärgil ja tegema koostööd selle ohu vastu võitlemiseks tõhusate vahendite väljatöötamisel; |
| --- | --- |

6.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles vahetama teavet interneti kasutamise kohta terrorismi eesmärgil ja tegema koostööd selle ohu vastu võitlemiseks tõhusate vahendite väljatöötamisel;

| 7. | nõuab järelevalvet nende veebisaitide üle, mis õhutavad vaenu ja levitavad terroristlikke ideid, samuti teavet ja luureandmeid terroriaktide ja terroristliku tegevuse kohta, ning nõuab, et see järelevalve oleks läbipaistev ja kogutud andmed oleksid kaitstud; |
| --- | --- |

7.

nõuab järelevalvet nende veebisaitide üle, mis õhutavad vaenu ja levitavad terroristlikke ideid, samuti teavet ja luureandmeid terroriaktide ja terroristliku tegevuse kohta, ning nõuab, et see järelevalve oleks läbipaistev ja kogutud andmed oleksid kaitstud;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et internet on tohutult väärtuslik vahend, mis muudab kodanike jaoks võimalikuks väljendada või kinnitada oma vaateid, saada teavet ja nõuda oma õigusi, ning samuti on see suurepärane sidevahend, mis on maailmale avatud ja isiklikku elu rikastav; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et internet on tohutult väärtuslik vahend, mis muudab kodanike jaoks võimalikuks väljendada või kinnitada oma vaateid, saada teavet ja nõuda oma õigusi, ning samuti on see suurepärane sidevahend, mis on maailmale avatud ja isiklikku elu rikastav;

| 9. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles võtma vastu õigusakte, et kehtestada tõhusad, läbipaistvad ja demokraatlikud menetlused, mis muudavad võimalikuks sulgeda kiiresti veebilehed, mis teenivad terroristide huve; |
| --- | --- |

9.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles võtma vastu õigusakte, et kehtestada tõhusad, läbipaistvad ja demokraatlikud menetlused, mis muudavad võimalikuks sulgeda kiiresti veebilehed, mis teenivad terroristide huve;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, õigusaktide vastuvõtmisest ei piisa interneti ja sotsiaalmeedia kaudu terrorismi levitamise vastu võitlemiseks, arvestades raskusi veebi käsitlevate õigusaktide jõustamisel; kutsub seetõttu AKV riike ja ELi liikmesriike üles keskenduma ennetusele ja teabele, eelkõige noorte jaoks, et teha neist vastutustundlikud ja teavitatud kasutajad, kuid ka otseselt või kaudselt riikliku julgeoleku valdkonnas töötavatele isikutele, kelle internetti postitatud isiklikke andmeid võidakse kasutada terroristlikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, õigusaktide vastuvõtmisest ei piisa interneti ja sotsiaalmeedia kaudu terrorismi levitamise vastu võitlemiseks, arvestades raskusi veebi käsitlevate õigusaktide jõustamisel; kutsub seetõttu AKV riike ja ELi liikmesriike üles keskenduma ennetusele ja teabele, eelkõige noorte jaoks, et teha neist vastutustundlikud ja teavitatud kasutajad, kuid ka otseselt või kaudselt riikliku julgeoleku valdkonnas töötavatele isikutele, kelle internetti postitatud isiklikke andmeid võidakse kasutada terroristlikel eesmärkidel;

| 11. | kutsub AKV riike, ELi liikmesriike ja komisjoni üles tegema koostööd suurte internetitööstuse gruppidega, et leida teid võitluseks interneti terroristlikel eesmärkidel kasutamise vastu ja jälgida, kuid ka ennetada kasutajate värbamist, järgides samal ajal üksikisikute õigust eraelu puutumatusele ja sõnavabadusele; juhib tähelepanu, et riikidel ja ka rahvusvahelistel organisatsioonidel on võimalus kasutada internetti ja sotsiaalmeediat rohkem ära, et levitada terrorismivastast diskursust eesmärgiga võidelda radikaliseerumise vastu; |
| --- | --- |

11.

kutsub AKV riike, ELi liikmesriike ja komisjoni üles tegema koostööd suurte internetitööstuse gruppidega, et leida teid võitluseks interneti terroristlikel eesmärkidel kasutamise vastu ja jälgida, kuid ka ennetada kasutajate värbamist, järgides samal ajal üksikisikute õigust eraelu puutumatusele ja sõnavabadusele; juhib tähelepanu, et riikidel ja ka rahvusvahelistel organisatsioonidel on võimalus kasutada internetti ja sotsiaalmeediat rohkem ära, et levitada terrorismivastast diskursust eesmärgiga võidelda radikaliseerumise vastu;

| 12. | kutsub valitsusi üles teostama ranget järelevalvet, et ennetada heategevuslike annetuste ja sotsiaalsete ühenduste muutumist terroristliku tegevuse rahastamisallikaks; |
| --- | --- |

12.

kutsub valitsusi üles teostama ranget järelevalvet, et ennetada heategevuslike annetuste ja sotsiaalsete ühenduste muutumist terroristliku tegevuse rahastamisallikaks;

| 13. | kutsub kõiki riike üles tegema tingimusteta koostööd terrorismivastaste meetmete valdkonnas kooskõlas nende rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

13.

kutsub kõiki riike üles tegema tingimusteta koostööd terrorismivastaste meetmete valdkonnas kooskõlas nende rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega;

| 14. | kutsub pädevaid rahvusvahelisi, piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone üles parandama rahvusvahelist koostööd terrorismivastases võitluses ja tihendama suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga, eelkõige terrorismivastase võitluse komisjoniga, eesmärgiga lihtsustada resolutsiooni 1373 (2001) täielikku ja kiiret rakendamist; julgustab ELi liikmesriike ja AKV riike säilitama korrapäraseid kontakte ÜRO eriraportööriga terrorismivastase võitluse ja inimõiguste küsimustes ja saatma talle kutseid; |
| --- | --- |

14.

kutsub pädevaid rahvusvahelisi, piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone üles parandama rahvusvahelist koostööd terrorismivastases võitluses ja tihendama suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga, eelkõige terrorismivastase võitluse komisjoniga, eesmärgiga lihtsustada resolutsiooni 1373 (2001) täielikku ja kiiret rakendamist; julgustab ELi liikmesriike ja AKV riike säilitama korrapäraseid kontakte ÜRO eriraportööriga terrorismivastase võitluse ja inimõiguste küsimustes ja saatma talle kutseid;

| 15. | rõhutab vajadust veelgi tugevdada programme, et võidelda vaesuse ja tõrjutuse vastu ning edendada konfliktide lahendamist, et peatada haavatavuse suurenemise protsess ühiskonna teatud osade seas, kes võiksid muidu meeleheitest kalduda teatud määral uskuma propagandat või äärmusrühmituste jutlusi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust veelgi tugevdada programme, et võidelda vaesuse ja tõrjutuse vastu ning edendada konfliktide lahendamist, et peatada haavatavuse suurenemise protsess ühiskonna teatud osade seas, kes võiksid muidu meeleheitest kalduda teatud määral uskuma propagandat või äärmusrühmituste jutlusi;

| 16. | kutsub avalik-õiguslikke ja erasektori audiovisuaalvaldkonna organisatsioone lisama oma toodangusse sisu, mille eesmärk on teavitada üldsust äärmusrühmituste propagandaga seotud ohtudest ja võidelda sellega kaasnevate hävitavate ja äärmuslike ideede vastu; |
| --- | --- |

16.

kutsub avalik-õiguslikke ja erasektori audiovisuaalvaldkonna organisatsioone lisama oma toodangusse sisu, mille eesmärk on teavitada üldsust äärmusrühmituste propagandaga seotud ohtudest ja võidelda sellega kaasnevate hävitavate ja äärmuslike ideede vastu;

| 17. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

17.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (2)

piirkondliku integratsiooni ja tolli ajakohastamise kohta koostöös ELiga AKV riikide säästvaks arenguks

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), eriti selle artikleid 36 ja 37 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. (3) ja 2010. aastal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), eriti selle artikleid 36 ja 37 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. (3) ja 2010. aastal (4),

| — | võttes arvesse ÜRO 18. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid,

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637) ja „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637) ja „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (COM(2013)0445), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (COM(2013)0445),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1207/2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise, kaubaarve deklaratsioonide ja vormide EUR.2 koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3351/83 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1207/2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise, kaubaarve deklaratsioonide ja vormide EUR.2 koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3351/83 (7),

| — | võttes arvesse ühenduse suuniseid, mis käsitlevad päritolutõendite kehtivust käsitlevate sätete kohaldamist ühenduses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse suuniseid, mis käsitlevad päritolutõendite kehtivust käsitlevate sätete kohaldamist ühenduses,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, milles sätestatakse tariifse sooduskorra raames tingimused ettevõtjate ja liikmesriikide ametiasutuste teavitamiseks juhtudest, mille puhul kauba päritolu suhtes on põhjendatud kahtlus (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, milles sätestatakse tariifse sooduskorra raames tingimused ettevõtjate ja liikmesriikide ametiasutuste teavitamiseks juhtudest, mille puhul kauba päritolu suhtes on põhjendatud kahtlus (8),

| — | võttes arvesse 2005. aastal avaldatud (prantsuskeelne versioon 2007. aastal) Maailmapanga tolli ajakohastamise käsiraamatut (World Bank’s Customs Modernization Handbook), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal avaldatud (prantsuskeelne versioon 2007. aastal) Maailmapanga tolli ajakohastamise käsiraamatut (World Bank’s Customs Modernization Handbook),

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses (9),

| — | võttes arvesse ÜRO asukohakoodi (UN/LOCODE) ja selle iga-aastaseid uuendusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asukohakoodi (UN/LOCODE) ja selle iga-aastaseid uuendusi,

| — | võttes arvesse Customs Quick Tooli kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi koodekseid osoonikihti kahandavate ainete (OKAd) sõelumiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Customs Quick Tooli kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi koodekseid osoonikihti kahandavate ainete (OKAd) sõelumiseks,

| — | võttes arvesse OECD 2012. aasta juuli dokumenti „Tax administration: detecting corruption”, mis anti välja osana CleanBizi algatusest (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2012. aasta juuli dokumenti „Tax administration: detecting corruption”, mis anti välja osana CleanBizi algatusest (10),

| — | võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni kaheksandat konverentsi partnerluse kohta tolli teaduslikus uurimis- ja arendustegevuses (PICARD), mille korraldas Peterburi riikliku uurimisülikooli rahvusvahelise äri ja õiguse instituut 18.–20. septembril 2013 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni kaheksandat konverentsi partnerluse kohta tolli teaduslikus uurimis- ja arendustegevuses (PICARD), mille korraldas Peterburi riikliku uurimisülikooli rahvusvahelise äri ja õiguse instituut 18.–20. septembril 2013 (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2013, millega muudetakse kohaldamiskuupäeva osas määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2013, millega muudetakse kohaldamiskuupäeva osas määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (13),

| — | võttes arvesse WTO VII artikli (tolliväärtus) rakendamise lepingut (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO VII artikli (tolliväärtus) rakendamise lepingut (14),

| — | võttes arvesse WTO päritolureeglite lepingut (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO päritolureeglite lepingut (15),

| — | võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni dokumenti „Customs in the 21st Century” (toll 21. sajandil) ja Tollikoostöö Nõukogu 2009. aasta juuni resolutsiooni Maailma Tolliorganisatsiooni jätkuva vastuse kohta ülemaailmsele majanduslangusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni dokumenti „Customs in the 21st Century” (toll 21. sajandil) ja Tollikoostöö Nõukogu 2009. aasta juuni resolutsiooni Maailma Tolliorganisatsiooni jätkuva vastuse kohta ülemaailmsele majanduslangusele,

| — | võttes arvesse WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 51 joonealust märkust 14 „võltsitud kaubamärgiga kaupade” ja „autoriõigust rikkuvate kaupade” kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 51 joonealust märkust 14 „võltsitud kaubamärgiga kaupade” ja „autoriõigust rikkuvate kaupade” kohta (16),

| — | võttes arvesse 9.–12. septembril 2013 Nairobis (Keenia) toimunud organisatsiooni CIAT konverentsi, kus käsitleti tolli- ja maksuasutuste suhete tugevdamist maksupettuste vastu võitlemiseks (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–12. septembril 2013 Nairobis (Keenia) toimunud organisatsiooni CIAT konverentsi, kus käsitleti tolli- ja maksuasutuste suhete tugevdamist maksupettuste vastu võitlemiseks (17),

| — | võttes arvesse 3.–6. detsembril 2013 Balis toimunud WTO üheksanda ministrite konverentsi ministrite deklaratsiooni ja otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–6. detsembril 2013 Balis toimunud WTO üheksanda ministrite konverentsi ministrite deklaratsiooni ja otsuseid,

| — | võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV–EL/101.547/14/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV–EL/101.547/14/fin),

| A. | arvestades, et tollil on oluline roll kaubavahetuselt maksude kogumises, mis on riigieelarve väga oluline tuluallikas, eriti selliste riikide jaoks nagu enamik AKV riike, kes võitlevad suure eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori võlaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tollil on oluline roll kaubavahetuselt maksude kogumises, mis on riigieelarve väga oluline tuluallikas, eriti selliste riikide jaoks nagu enamik AKV riike, kes võitlevad suure eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori võlaga;

| B. | arvestades, et 11. Euroopa Arengufondist (2014–2020) makstava eelarvetoetuse üks eesmärke peaks olema parandada ja tõhustada tehnilist abi ja parimate tavade vahetust tolli valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 11. Euroopa Arengufondist (2014–2020) makstava eelarvetoetuse üks eesmärke peaks olema parandada ja tõhustada tehnilist abi ja parimate tavade vahetust tolli valdkonnas;

| C. | arvestades, et AKV riikides piirkondliku integratsiooni süvendamine, sealhulgas tolliliitude loomine ja säilitamine, nõuab tolli kaalutletult ajakohastamist, head valitsemistava ning läbipaistvust tolli- ja maksuküsimustes, samuti tõhusat õigusraamistikku, et töötada välja ja rakendada kaubanduse kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et AKV riikides piirkondliku integratsiooni süvendamine, sealhulgas tolliliitude loomine ja säilitamine, nõuab tolli kaalutletult ajakohastamist, head valitsemistava ning läbipaistvust tolli- ja maksuküsimustes, samuti tõhusat õigusraamistikku, et töötada välja ja rakendada kaubanduse kaitsemeetmed;

| D. | arvestades, et tolli ajakohastamine peab toimuma läbipaistvalt, kaasates parlamendid ja demokraatlikud sidusrühmad, ning arvestades, et ajakohastamise protsess peaks hõlmama tolliekspertide töölevõtmist ja koolitamist, piisavat tehnilist taristut, sealhulgas IKT-ühenduvust, ja tolliasutuste tugevdatud institutsioonilist jõustamissuutlikkust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tolli ajakohastamine peab toimuma läbipaistvalt, kaasates parlamendid ja demokraatlikud sidusrühmad, ning arvestades, et ajakohastamise protsess peaks hõlmama tolliekspertide töölevõtmist ja koolitamist, piisavat tehnilist taristut, sealhulgas IKT-ühenduvust, ja tolliasutuste tugevdatud institutsioonilist jõustamissuutlikkust;

| E. | arvestades, et tolli valdkonna riikliku tasandi reform ja piirkondliku integratsiooni algatused tuleb läbi viia koostoimes kaubanduse lihtsustamise nimel tehtava tööga mitmepoolses WTO süsteemis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tolli valdkonna riikliku tasandi reform ja piirkondliku integratsiooni algatused tuleb läbi viia koostoimes kaubanduse lihtsustamise nimel tehtava tööga mitmepoolses WTO süsteemis;

| F. | arvestades, et üheksandal WTO ministrite konverentsil Balis sõlmitud kaubanduse lihtsustamise lepingu sätete kiire ja laiaulatuslik rakendamine aitab ajakohastada tollirežiimi ja kiirendada kaubandusega seotud protseduure ning parandada kaubavahetust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üheksandal WTO ministrite konverentsil Balis sõlmitud kaubanduse lihtsustamise lepingu sätete kiire ja laiaulatuslik rakendamine aitab ajakohastada tollirežiimi ja kiirendada kaubandusega seotud protseduure ning parandada kaubavahetust;

| G. | arvestades, et ajakohastatud toll peaks toimima tarbijasõbralikul viisil, et aidata võidelda võltsitud ja järeletehtud kaupade vastu, aidates seega tarbijatel teha teavitatud valikut ja parandades nende ohutust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ajakohastatud toll peaks toimima tarbijasõbralikul viisil, et aidata võidelda võltsitud ja järeletehtud kaupade vastu, aidates seega tarbijatel teha teavitatud valikut ja parandades nende ohutust;

| H. | arvestades, et tollikontrolli tõhusus nõuab bürokraatia, tarbetu halduskoormuse ja sellest tulenevate kulude vähendamist ning teiste kaubanduspartneritega võrdsete tingimuste loomist, mis seejärel aitab kaasa nii piirkondlikule integratsioonile kui ka elujõulisele ELi–AKV kaubandusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tollikontrolli tõhusus nõuab bürokraatia, tarbetu halduskoormuse ja sellest tulenevate kulude vähendamist ning teiste kaubanduspartneritega võrdsete tingimuste loomist, mis seejärel aitab kaasa nii piirkondlikule integratsioonile kui ka elujõulisele ELi–AKV kaubandusele;

| I. | arvestades, et komisjon nõuab tollikoostöö lepingute sõlmimist riikide ja piirkondadega, et lihtsustada kumulatsiooni eri tasanditel, ja arvestades, et üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglid ei näe ette täielikku kumulatsiooni harmoneeritud süsteemi (HS) koodi kirjetele 1–24, kuigi need on tooted, mille suhtes paljudel AKV vähim arenenud riikidel on ekspordi korral konkurentsivõime ja suhteline eelis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon nõuab tollikoostöö lepingute sõlmimist riikide ja piirkondadega, et lihtsustada kumulatsiooni eri tasanditel, ja arvestades, et üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglid ei näe ette täielikku kumulatsiooni harmoneeritud süsteemi (HS) koodi kirjetele 1–24, kuigi need on tooted, mille suhtes paljudel AKV vähim arenenud riikidel on ekspordi korral konkurentsivõime ja suhteline eelis;

| 1. | tunneb heameelt tolliasutuste suurenenud rolli üle mitte ainult meetmete jõustamises, vaid ka võimalike kuritegude avastamises, eeskätt salakaubandusega seotud kuritegudes, ja juhib tähelepanu vajadusele võidelda tollimaksu kuritegude ja rikkumistega, sealhulgas altkäemaksuga; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt tolliasutuste suurenenud rolli üle mitte ainult meetmete jõustamises, vaid ka võimalike kuritegude avastamises, eeskätt salakaubandusega seotud kuritegudes, ja juhib tähelepanu vajadusele võidelda tollimaksu kuritegude ja rikkumistega, sealhulgas altkäemaksuga;

| 2. | leiab, et AKV riigid saaksid suurt kasu tolliasutuste tugevdamisest, et lihtsustada piirkondlike integratsioonieesmärkide ja sihtide saavutamist; |
| --- | --- |

2.

leiab, et AKV riigid saaksid suurt kasu tolliasutuste tugevdamisest, et lihtsustada piirkondlike integratsioonieesmärkide ja sihtide saavutamist;

| 3. | juhib tähelepanu piirkondlike tolliliitude olulisele lihtsustavale rollile piirkondadevahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu piirkondlike tolliliitude olulisele lihtsustavale rollile piirkondadevahelises kaubanduses;

| 4. | möönab, et tollimaksud on AKV riikide riigieelarve oluline tuluallikas, kuid need ei tohiks olla ainus tuluallikas; rõhutab, et tollitariifide kaotamist või tollimaksude vähendamist võiks kompenseerida suuremate kaubavahetuse mahtudega, maksutulude mitmekesistamise ja kogurahvatulu suurema osakaaluga; |
| --- | --- |

4.

möönab, et tollimaksud on AKV riikide riigieelarve oluline tuluallikas, kuid need ei tohiks olla ainus tuluallikas; rõhutab, et tollitariifide kaotamist või tollimaksude vähendamist võiks kompenseerida suuremate kaubavahetuse mahtudega, maksutulude mitmekesistamise ja kogurahvatulu suurema osakaaluga;

| 5. | avaldab tunnustust nendele OECD riikidele, kes on tunnistanud käibemaksu suutlikkust suurendada tulusid läbipaistval viisil, ja kutsub ELi üles pakkuma neile AKV partnerriikidele tehnilist abi, kes tegelevad praegu laiapõhjalise tarbimismaksu kehtestamisega, et edendada vastavust OECD VAT/GST (kaupade ja teenuste maksu) suunistega; rõhutab, et rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimise kontekstis on käibemaksu kehtestamine üks eelistatud alternatiive tollimaksudele; |
| --- | --- |

5.

avaldab tunnustust nendele OECD riikidele, kes on tunnistanud käibemaksu suutlikkust suurendada tulusid läbipaistval viisil, ja kutsub ELi üles pakkuma neile AKV partnerriikidele tehnilist abi, kes tegelevad praegu laiapõhjalise tarbimismaksu kehtestamisega, et edendada vastavust OECD VAT/GST (kaupade ja teenuste maksu) suunistega; rõhutab, et rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimise kontekstis on käibemaksu kehtestamine üks eelistatud alternatiive tollimaksudele;

| 6. | leiab, et majanduspartnerluslepingute raames tehtavad sooduspäritolureeglite muudatused peavad võtma arvesse mõju, mis on kindlaks määratud seotud kulude ja tulude analüüsiga, igale AKV riigi majandusele; leiab, et ELi liikmesriikidele ja AKV riikidele tekkivaid lisandväärtuse alusel päritolu kindlaksmääramise arvutusmeetodi kulusid ja tulusid tuleb rangelt analüüsida; |
| --- | --- |

6.

leiab, et majanduspartnerluslepingute raames tehtavad sooduspäritolureeglite muudatused peavad võtma arvesse mõju, mis on kindlaks määratud seotud kulude ja tulude analüüsiga, igale AKV riigi majandusele; leiab, et ELi liikmesriikidele ja AKV riikidele tekkivaid lisandväärtuse alusel päritolu kindlaksmääramise arvutusmeetodi kulusid ja tulusid tuleb rangelt analüüsida;

| 7. | palub seetõttu ELi kui AKV riikidele antava ametliku arenguabi suurimat rahastajat ja abisaavate riikide valitsusi keskenduma piisavate eelarvevahendite tagamisele ja nõuab tolliasutuste poolel suuremat läbipaistvust ja vastutust, et parandada nende igapäevase tegevuse tõhusust ja üldist positiivset mõju, mida nad avaldavad piiriüleste, kahepoolsete, mõnepoolsete ja mitmepoolsete seaduslike kaubavoogude arengule; |
| --- | --- |

7.

palub seetõttu ELi kui AKV riikidele antava ametliku arenguabi suurimat rahastajat ja abisaavate riikide valitsusi keskenduma piisavate eelarvevahendite tagamisele ja nõuab tolliasutuste poolel suuremat läbipaistvust ja vastutust, et parandada nende igapäevase tegevuse tõhusust ja üldist positiivset mõju, mida nad avaldavad piiriüleste, kahepoolsete, mõnepoolsete ja mitmepoolsete seaduslike kaubavoogude arengule;

| 8. | rõhutab, et taotluse korral peaks EL toetama tollireforme ja tolli ajakohastamist, jagades oma oskusteadmisi ja häid tavasid tollikoostöö valdkonnas ning optimeerides olemasolevas raamistikus fondide ja vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et taotluse korral peaks EL toetama tollireforme ja tolli ajakohastamist, jagades oma oskusteadmisi ja häid tavasid tollikoostöö valdkonnas ning optimeerides olemasolevas raamistikus fondide ja vahendite kasutamist;

| 9. | julgustab tolli ajakohastamise ja kaubanduse soodustamise hea tava vahetamist Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel; |
| --- | --- |

9.

julgustab tolli ajakohastamise ja kaubanduse soodustamise hea tava vahetamist Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et toll aitab kaasa tõhusale ja tulemuslikule piirikontrollile, mis on oluline kaubanduse soodustamiseks, kaubanduskulude vähendamiseks ja seega riigi konkurentsivõime suurendamiseks, ja et 21. sajandil on tolli põhitähelepanu nihkumas saadetiste füüsiliselt kontrollilt impordi ajal riiki lubamise järgsele kontrollile, kasutades auditipõhiseid kontrolle, mis suurendavad nõudlust hästi välja töötatud IKT toe järele; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et toll aitab kaasa tõhusale ja tulemuslikule piirikontrollile, mis on oluline kaubanduse soodustamiseks, kaubanduskulude vähendamiseks ja seega riigi konkurentsivõime suurendamiseks, ja et 21. sajandil on tolli põhitähelepanu nihkumas saadetiste füüsiliselt kontrollilt impordi ajal riiki lubamise järgsele kontrollile, kasutades auditipõhiseid kontrolle, mis suurendavad nõudlust hästi välja töötatud IKT toe järele;

| 11. | on veendunud, et hästi toimiv toll on säästva arengu keskne tegur, mis muudab võimalikuks näiteks erasektori osalemise reaalmajanduses, piirkondliku ühtekuuluvuse ja turgude integratsiooni piiriülese koostöö kaudu ja WTO eeskirjadega kooskõlas oleva avatud ja õiglase kaubanduse; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et hästi toimiv toll on säästva arengu keskne tegur, mis muudab võimalikuks näiteks erasektori osalemise reaalmajanduses, piirkondliku ühtekuuluvuse ja turgude integratsiooni piiriülese koostöö kaudu ja WTO eeskirjadega kooskõlas oleva avatud ja õiglase kaubanduse;

| 12. | leiab, et praktilised meetmed, mis toovad kaasa tolli ajakohastamise, peaksid muude eesmärkide hulgas keskenduma






  — | sellele, et nõuetekohaselt võetakse arvesse volitatud ettevõtjate seisukohti, et tagada kehtiva korra tulemuslik lihtsustamine ja sujuvamaks muutmine; |
| --- | --- | --- |

12.

leiab, et praktilised meetmed, mis toovad kaasa tolli ajakohastamise, peaksid muude eesmärkide hulgas keskenduma

—

sellele, et nõuetekohaselt võetakse arvesse volitatud ettevõtjate seisukohti, et tagada kehtiva korra tulemuslik lihtsustamine ja sujuvamaks muutmine;

| — | pakkide ja saadetiste riskipõhise kontrolli meetodi väljatöötamisele ja rakendamisele osana tõhusast strateegiast, et võidelda võltsimise vastu, vältides samal ajal tarbetut bürokraatiat, viivitusi tollivormistuses ja lisakulusid nii ettevõtjatele kui ka kodanikele; |
| --- | --- |

—

pakkide ja saadetiste riskipõhise kontrolli meetodi väljatöötamisele ja rakendamisele osana tõhusast strateegiast, et võidelda võltsimise vastu, vältides samal ajal tarbetut bürokraatiat, viivitusi tollivormistuses ja lisakulusid nii ettevõtjatele kui ka kodanikele;

| — | ühtlustatud eeskirjade väljatöötamisele ja rakendamisele osana ühtsest tolliseadustikust, sealhulgas ühtne välistariif, igale tolliliidule ja võimalusele volitatud ettevõtja staatusele vastava tolliesindaja jaoks pakkuda oma teenuseid tolliliidu liikmesriigis, mis ei ole riik, kus ettevõtja on asutatud; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud eeskirjade väljatöötamisele ja rakendamisele osana ühtsest tolliseadustikust, sealhulgas ühtne välistariif, igale tolliliidule ja võimalusele volitatud ettevõtja staatusele vastava tolliesindaja jaoks pakkuda oma teenuseid tolliliidu liikmesriigis, mis ei ole riik, kus ettevõtja on asutatud;

| — | selle tagamisele, et seadusekuulekad ja usaldusväärsed volitatud ettevõtjad saavad kasu volitatud ettevõtja vastastikust tunnustamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest tulenevatest eelistest; |
| --- | --- |

—

selle tagamisele, et seadusekuulekad ja usaldusväärsed volitatud ettevõtjad saavad kasu volitatud ettevõtja vastastikust tunnustamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest tulenevatest eelistest;

| — | kaupade jälgitavuse suhtes kehtivate meetmete edasiarendamisele ja tugevdamisele; |
| --- | --- |

—

kaupade jälgitavuse suhtes kehtivate meetmete edasiarendamisele ja tugevdamisele;

| — | tollivormistuse dokumentide kontrolli eest vastutavate tolliametnikele piisavate koolitusvõimaluste tagamisele, eriti seoses päritolureeglite, ÜRO asukohakoodi (UN/LOCODE) ja osoonikihti kahandavate ainete (OKAd) koodidega; |
| --- | --- |

—

tollivormistuse dokumentide kontrolli eest vastutavate tolliametnikele piisavate koolitusvõimaluste tagamisele, eriti seoses päritolureeglite, ÜRO asukohakoodi (UN/LOCODE) ja osoonikihti kahandavate ainete (OKAd) koodidega;

| 13. | leiab lisaks, et volitatud ettevõtjate andmebaas, mis sisaldab teavet tollirikkumiste ja käimasolevate uurimiste kohta, mis tehtaks tasuta kättesaadavaks AKV riikide tolliasutustele, võiks lihtsustada teabe ja parimate tavade vahetust ning suurendada tollieeskirjade jõustamise määra; |
| --- | --- |

13.

leiab lisaks, et volitatud ettevõtjate andmebaas, mis sisaldab teavet tollirikkumiste ja käimasolevate uurimiste kohta, mis tehtaks tasuta kättesaadavaks AKV riikide tolliasutustele, võiks lihtsustada teabe ja parimate tavade vahetust ning suurendada tollieeskirjade jõustamise määra;

| 14. | kutsub komisjoni üles looma ELi ja AKV riikide tolliekspertide ja teiste õiguskaitseasutuste ametnike vahetusprogramme koostöös ELi liikmesriikide tolliasutuste ja uue intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega, eesmärgiga tugevdada kahepoolset koostööd võitluses kaupade ebaseadusliku paralleelkaubanduse vastu, edendada õiguste registreeritud omajate intellektuaalomandi kaitset ja tähelepanelikult jälgida kliimamuutustele kaasaaitavate osoonikihti kahandavate ainetega kauplemist; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles looma ELi ja AKV riikide tolliekspertide ja teiste õiguskaitseasutuste ametnike vahetusprogramme koostöös ELi liikmesriikide tolliasutuste ja uue intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega, eesmärgiga tugevdada kahepoolset koostööd võitluses kaupade ebaseadusliku paralleelkaubanduse vastu, edendada õiguste registreeritud omajate intellektuaalomandi kaitset ja tähelepanelikult jälgida kliimamuutustele kaasaaitavate osoonikihti kahandavate ainetega kauplemist;

| 15. | peab nüüdisaegset ja tõhusat tollisüsteemi kaubanduse tulemusliku kaitsepoliitika vajalikuks aluseks ning leiab, et asutused, kelle ülesannete hulka kuuluvad kaubanduse kaitsemenetlused, peaksid seetõttu võtma täielikult arvesse tolliasutuste kogemusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

15.

peab nüüdisaegset ja tõhusat tollisüsteemi kaubanduse tulemusliku kaitsepoliitika vajalikuks aluseks ning leiab, et asutused, kelle ülesannete hulka kuuluvad kaubanduse kaitsemenetlused, peaksid seetõttu võtma täielikult arvesse tolliasutuste kogemusi ja teadmisi;

| 16. | nõuab, et tolliasutused suurendaksid ametkondadevahelist koostööd piiri- ja piiriüleste üksustega, eeskätt tervise- ja ohutusinspektsioonidega, sealhulgas AKV ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et tolliasutused suurendaksid ametkondadevahelist koostööd piiri- ja piiriüleste üksustega, eeskätt tervise- ja ohutusinspektsioonidega, sealhulgas AKV ja ELi tasandil;

| 17. | kutsub Euroopa Liitu ja AKV riike üles ergutama tolli valdkonna kõiki piirkondliku integratsiooni edendamise algatusi, tagades samas, et selliste algatuste raames kehtestatud standardid vastavad rahvusvahelisele mitmepoolsele süsteemile ja et nende kaugem eesmärk oleks avatud, õiglase turu loomine; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Liitu ja AKV riike üles ergutama tolli valdkonna kõiki piirkondliku integratsiooni edendamise algatusi, tagades samas, et selliste algatuste raames kehtestatud standardid vastavad rahvusvahelisele mitmepoolsele süsteemile ja et nende kaugem eesmärk oleks avatud, õiglase turu loomine;

| 18. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

18.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (18)

nafta ja maavarade merepõhjast ammutamise kohta säästva arengu kontekstis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis, |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping) ning eriti selle artiklit 32 keskkonna ja loodusvarade kohta ja artiklit 49 kaubanduse ja keskkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping) ning eriti selle artiklit 32 keskkonna ja loodusvarade kohta ja artiklit 49 kaubanduse ja keskkonna kohta,

| — | võttes arvesse Brüsseli deklaratsiooni AKV riikide mäetööstuse jätkusuutliku arengu ja haldamise kohta (AKV/89/008/10), mis võeti vastu AKV riikide mäetööstuse eest vastutavate ministrite 13.–15. detsembril 2010 toimunud esimesel kohtumisel Belgias Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsseli deklaratsiooni AKV riikide mäetööstuse jätkusuutliku arengu ja haldamise kohta (AKV/89/008/10), mis võeti vastu AKV riikide mäetööstuse eest vastutavate ministrite 13.–15. detsembril 2010 toimunud esimesel kohtumisel Belgias Brüsselis,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) loodusvarade säästva majandamise rahvusvahelise töörühma tegevust ja tegevusvaldkondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) loodusvarade säästva majandamise rahvusvahelise töörühma tegevust ja tegevusvaldkondi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (19),

| — | võttes arvesse Aafrika kaubanduspoliitika keskuse (African Trade Policy Centre) uuringut maavarade kasutamise, keskkonna jätkusuutlikkuse ja säästva arengu kohta Ida-Aafrika Ühenduse, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse piirkondades („Mineral Exploitation, Environmental Sustainability and Sustainable Development in EAC, SADC and ECOWAS Regions”) (2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika kaubanduspoliitika keskuse (African Trade Policy Centre) uuringut maavarade kasutamise, keskkonna jätkusuutlikkuse ja säästva arengu kohta Ida-Aafrika Ühenduse, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse piirkondades („Mineral Exploitation, Environmental Sustainability and Sustainable Development in EAC, SADC and ECOWAS Regions”) (2009),

| — | võttes arvesse 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust,

| — | võttes arvesse 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja 1994. aasta lepingut selle XI osa rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja 1994. aasta lepingut selle XI osa rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Barcelona konventsioonile lisatud 24. märtsi 2011. aasta protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamere protokoll”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Barcelona konventsioonile lisatud 24. märtsi 2011. aasta protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamere protokoll”),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemid” (COM(2010)0560), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemid” (COM(2010)0560),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni kaevandamiskoodeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni kaevandamiskoodeksit,

| — | võttes arvesse 14. augusti 1987. aasta rahvusvahelist keskkonnaalast kokkulepet praktiliste probleemide lahendamise kohta seoses süvamerepõhja maardlate kaevanduspiirkondadega, millele kirjutasid alla Kanada, Belgia, Madalmaad, Itaalia ja Venemaa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. augusti 1987. aasta rahvusvahelist keskkonnaalast kokkulepet praktiliste probleemide lahendamise kohta seoses süvamerepõhja maardlate kaevanduspiirkondadega, millele kirjutasid alla Kanada, Belgia, Madalmaad, Itaalia ja Venemaa,

| — | võttes arvesse 29. novembrist2. detsembrini 2011 Nadis Fijis toimunud süvamerepõhja maavarade uurimise ja kasutamisega seotud keskkonnajuhtimise vajadusi käsitleva rahvusvahelise seminari arutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. novembrist2. detsembrini 2011 Nadis Fijis toimunud süvamerepõhja maavarade uurimise ja kasutamisega seotud keskkonnajuhtimise vajadusi käsitleva rahvusvahelise seminari arutelusid,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta aruannet „ELi integreeritud merenduspoliitika edusammud” (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta aruannet „ELi integreeritud merenduspoliitika edusammud” (COM(2012)0491),

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV–EL/101.546/14/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV–EL/101.546/14/fin),

| A. | arvestades, et loodusvarad kujutavad endast majandustegevuse, tööhõive ja riigi heaolu eeltingimust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et loodusvarad kujutavad endast majandustegevuse, tööhõive ja riigi heaolu eeltingimust;

| B. | arvestades, et kaevandustegevuse lühi- ja pikaajalised tagajärjed, eriti süvameres, jäävad ebaselgeks ja püsib mure vee suurenenud toksilisuse ja elupaikade muutumise pärast, samuti lekete, väljavoolu ja korrosiooni pärast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaevandustegevuse lühi- ja pikaajalised tagajärjed, eriti süvameres, jäävad ebaselgeks ja püsib mure vee suurenenud toksilisuse ja elupaikade muutumise pärast, samuti lekete, väljavoolu ja korrosiooni pärast;

| C. | arvestades, et ühelt poolt on ressursid piiratud ja teisalt on innovatsiooni ja arengu jaoks vaja uusi vahendeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühelt poolt on ressursid piiratud ja teisalt on innovatsiooni ja arengu jaoks vaja uusi vahendeid;

| D. | arvestades, et igasugune ressursside kasutamine ja kaevandustegevus avaldavad mõju ökosüsteemidele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et igasugune ressursside kasutamine ja kaevandustegevus avaldavad mõju ökosüsteemidele ja keskkonnale;

| E. | arvestades, et paljude AKV riikide territoriaalvetes ja ka rahvusvahelistes vetes – ranniku- või süvamere vetes – leiduvad merepõhjas maavarad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljude AKV riikide territoriaalvetes ja ka rahvusvahelistes vetes – ranniku- või süvamere vetes – leiduvad merepõhjas maavarad;

| F. | arvestades, et töötlev tööstus sõltub praegu oma tööstustegevuses tihti toorainete ja nafta pakkumisest, ja arvestades, et nende pakkumist kontrollivad sageli vähesed tarnijad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötlev tööstus sõltub praegu oma tööstustegevuses tihti toorainete ja nafta pakkumisest, ja arvestades, et nende pakkumist kontrollivad sageli vähesed tarnijad;

| G. | arvestades, et enamik merepõhjast ammutatud naftast ja enamik merepõhjast kaevandatud maavaradest eksporditakse AKV tootjariikides, andmata eriti palju lisandväärtust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enamik merepõhjast ammutatud naftast ja enamik merepõhjast kaevandatud maavaradest eksporditakse AKV tootjariikides, andmata eriti palju lisandväärtust;

| H. | arvestades, et Cotonou leping näeb ette koostöö keskkonnakaitse ja loodusressursside säästva kasutamise ja majandamise valdkonnas ning kinnitab võetud kohustust edendada rahvusvahelist kaubandust sellisel viisil, mis tagab keskkonna säästva ja usaldusväärse majandamise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Cotonou leping näeb ette koostöö keskkonnakaitse ja loodusressursside säästva kasutamise ja majandamise valdkonnas ning kinnitab võetud kohustust edendada rahvusvahelist kaubandust sellisel viisil, mis tagab keskkonna säästva ja usaldusväärse majandamise;

| I. | arvestades, et AKV riikide valitsustel on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni osalistena suveräänsus ja jurisdiktsioon oma vastavate majandusvööndite suhtes kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et AKV riikide valitsustel on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni osalistena suveräänsus ja jurisdiktsioon oma vastavate majandusvööndite suhtes kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| J. | arvestades, et kui puuduvad tugevad valitsused meremaardlate kaevandussektori reguleerimiseks ja kontrollimiseks, võib meremaardlate kaevandamisega tegelevate ettevõtete tegevus põhjustada olulist ning pikaajalist keskkonna- ja tervisekahju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui puuduvad tugevad valitsused meremaardlate kaevandussektori reguleerimiseks ja kontrollimiseks, võib meremaardlate kaevandamisega tegelevate ettevõtete tegevus põhjustada olulist ning pikaajalist keskkonna- ja tervisekahju;

| K. | arvestades, et välja on kujunenud rahvusvahelise õiguse põhimõte, et avamere maavarad, mis jäävad väljapoole riigi majandusvööndi merealast jurisdiktsiooni, on inimkonna ühisvara; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et välja on kujunenud rahvusvahelise õiguse põhimõte, et avamere maavarad, mis jäävad väljapoole riigi majandusvööndi merealast jurisdiktsiooni, on inimkonna ühisvara;

| L. | arvestades, et 1990. aastate ja 2008. aasta vahel suurenes 14 peamise maavara tootmine maailmas 1 miljonilt tonnilt umbes 2,5 miljoni tonnini; arvestades, et ülemaailmne nõudlus suureneb eeldatavasti märkimisväärselt, kui maailma rahvastiku arv jõuab 2050. aastaks 9 miljardini; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 1990. aastate ja 2008. aasta vahel suurenes 14 peamise maavara tootmine maailmas 1 miljonilt tonnilt umbes 2,5 miljoni tonnini; arvestades, et ülemaailmne nõudlus suureneb eeldatavasti märkimisväärselt, kui maailma rahvastiku arv jõuab 2050. aastaks 9 miljardini;

| M. | arvestades, et kaevandamiskoodeksis sätestatakse terviklik kogum eeskirju, regulatsioone ja menetlusi, mille on välja andnud Rahvusvaheline Süvamerepõhja Organisatsioon, et reguleerida meremineraalide geoloogilisi uuringuid, uurimist ja kasutamist rahvusvahelises merepõhja piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaevandamiskoodeksis sätestatakse terviklik kogum eeskirju, regulatsioone ja menetlusi, mille on välja andnud Rahvusvaheline Süvamerepõhja Organisatsioon, et reguleerida meremineraalide geoloogilisi uuringuid, uurimist ja kasutamist rahvusvahelises merepõhja piirkonnas;

| 1. | väljendab muret selle pärast, et vaatamata asjaolule, et arenguriigid on kindlustatud rikkalike maavaradega, ei ole praegune kaubandusmudel, mille kohaselt nad ekspordivad tooraineid ja ostavad valmistooteid tööstusriikidelt, suutnud lahendada jätkuvaid vaesusest tingitud probleeme; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret selle pärast, et vaatamata asjaolule, et arenguriigid on kindlustatud rikkalike maavaradega, ei ole praegune kaubandusmudel, mille kohaselt nad ekspordivad tooraineid ja ostavad valmistooteid tööstusriikidelt, suutnud lahendada jätkuvaid vaesusest tingitud probleeme;

| 2. | rõhutab eelkõige seda, et mis tahes maavarade kasutamine ja kaevandamistegevus peaks seadma eesmärgiks ökosüsteemide tervena säilimise ja sekkuva tegevuse piiramise miinimumini; |
| --- | --- |

2.

rõhutab eelkõige seda, et mis tahes maavarade kasutamine ja kaevandamistegevus peaks seadma eesmärgiks ökosüsteemide tervena säilimise ja sekkuva tegevuse piiramise miinimumini;

| 3. | kutsub AKV ja ELi riikide valitsusi üles lõpetama „loodusvarade needuse” ja seadma AKV riikide rikkalikud loodusvarad oma arengustrateegiate keskmesse, et need tooksid kasu kogu elanikkonnale, mitte ei rikastaks ainult investoreid ja väikesearvulist eliiti, jättes tavakodanikud tühjade kätega; |
| --- | --- |

3.

kutsub AKV ja ELi riikide valitsusi üles lõpetama „loodusvarade needuse” ja seadma AKV riikide rikkalikud loodusvarad oma arengustrateegiate keskmesse, et need tooksid kasu kogu elanikkonnale, mitte ei rikastaks ainult investoreid ja väikesearvulist eliiti, jättes tavakodanikud tühjade kätega;

| 4. | nõuab, et AKV riigid kasutaksid kaevandusettevõtjatega maavarasid käsitlevate lepingute läbirääkimisteks asjatundlikke ja kogenud eksperte; julgustab AKV riike investeerima hariduse ja koolituse kaudu ka enda õigus- ja kaevandusspetsialistidesse, et tagada andmete pidev ja jätkusuutlik kogumine; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama teadmussiirde algatusi; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et AKV riigid kasutaksid kaevandusettevõtjatega maavarasid käsitlevate lepingute läbirääkimisteks asjatundlikke ja kogenud eksperte; julgustab AKV riike investeerima hariduse ja koolituse kaudu ka enda õigus- ja kaevandusspetsialistidesse, et tagada andmete pidev ja jätkusuutlik kogumine; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama teadmussiirde algatusi;

| 5. | tuletab meelde, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele ja seetõttu fossiilkütuste asendamine peab olema AKV ja ELi riikide jaoks pikaajaline eesmärk; palub tungivalt, et riigid ja investorid kasutaksid paremini ära AKV riikides olemas olevat tohutut taastuvenergia potentsiaali; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele ja seetõttu fossiilkütuste asendamine peab olema AKV ja ELi riikide jaoks pikaajaline eesmärk; palub tungivalt, et riigid ja investorid kasutaksid paremini ära AKV riikides olemas olevat tohutut taastuvenergia potentsiaali;

| 6. | rõhutab olulist rolli, mida riikide parlamendid peaksid mängima kaevanduskokkulepete ja -lepingute järelevalves, et täita oma kohustused kodanike ees; |
| --- | --- |

6.

rõhutab olulist rolli, mida riikide parlamendid peaksid mängima kaevanduskokkulepete ja -lepingute järelevalves, et täita oma kohustused kodanike ees;

| 7. | rõhutab vajadust merepõhja maavarade tööstust hõlmavate läbipaistvate ja tõhusalt jõustatavate seadusandlike ja reguleerivate raamistike järele; tuletab sellega seoses meelde vajadust võtta vastu seadused, millega keelatakse rahvusvaheliselt keelatud toksiliste ainete kasutamine; palub, et riikide valitsused ja parlamendid viiksid ellu poliitikat ja reguleeriksid välisinvesteeringuid avalikes huvides, pidades nõu kodanikuühiskonnaga, nii et välisinvesteeringud tooksid kasu kohalikule majandusele, looksid riigisisest lisandväärtust ja edendaksid arengut; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust merepõhja maavarade tööstust hõlmavate läbipaistvate ja tõhusalt jõustatavate seadusandlike ja reguleerivate raamistike järele; tuletab sellega seoses meelde vajadust võtta vastu seadused, millega keelatakse rahvusvaheliselt keelatud toksiliste ainete kasutamine; palub, et riikide valitsused ja parlamendid viiksid ellu poliitikat ja reguleeriksid välisinvesteeringuid avalikes huvides, pidades nõu kodanikuühiskonnaga, nii et välisinvesteeringud tooksid kasu kohalikule majandusele, looksid riigisisest lisandväärtust ja edendaksid arengut;

| 8. | rõhutab, et riigid peaksid tagama, et meremaardlate kaevandamise lube antakse välja läbipaistva, konkurentsipõhise ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu ja et load peaksid sisaldama õiguslikult siduvaid sätteid sotsiaal- ja keskkonnanormide kohta; palub tungivalt, et riigid jälgiksid kaevandamist ja kontrolliksid, et neid sotsiaal- ja keskkonnanorme kohaldatakse; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et riigid peaksid tagama, et meremaardlate kaevandamise lube antakse välja läbipaistva, konkurentsipõhise ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu ja et load peaksid sisaldama õiguslikult siduvaid sätteid sotsiaal- ja keskkonnanormide kohta; palub tungivalt, et riigid jälgiksid kaevandamist ja kontrolliksid, et neid sotsiaal- ja keskkonnanorme kohaldatakse;

| 9. | kutsub kõiki riike ja nende valitsusi üles panema arenguriikides tegutsevatele välisinvestoritele kohustused ja ülesanded järgida inimõigusi, keskkonnanorme ja ILO peamisi töönorme; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki riike ja nende valitsusi üles panema arenguriikides tegutsevatele välisinvestoritele kohustused ja ülesanded järgida inimõigusi, keskkonnanorme ja ILO peamisi töönorme;

| 10. | nõuab tungivalt, et arengupartnerid, sealhulgas Euroopa Liit, annaksid tehnilist abi meremaardlaid kaevandavatele riikidele merepõhja kaevandustegevuse varasema ja praeguse keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamiseks, et määrata kindlaks vastutus keskkonna- ja tervisekahju eest kõikidel tasanditel, hüvitamaks ohvritele tekitatud kahju ja rehabiliteerida ökosüsteem põhimõttel, mille kohaselt saastaja maksab; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et arengupartnerid, sealhulgas Euroopa Liit, annaksid tehnilist abi meremaardlaid kaevandavatele riikidele merepõhja kaevandustegevuse varasema ja praeguse keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamiseks, et määrata kindlaks vastutus keskkonna- ja tervisekahju eest kõikidel tasanditel, hüvitamaks ohvritele tekitatud kahju ja rehabiliteerida ökosüsteem põhimõttel, mille kohaselt saastaja maksab;

| 11. | nõuab tungivalt, et ettevõtted kasutaksid parimaid olemasolevaid tehnoloogiaid, et vähendada kaevandamise lühi- ja pikaajalist keskkonnamõju; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et ettevõtted kasutaksid parimaid olemasolevaid tehnoloogiaid, et vähendada kaevandamise lühi- ja pikaajalist keskkonnamõju;

| 12. | tunneb heameelt projekti „Deep Sea Minerals in the Pacific Islands Region: a Legal and Fiscal Framework for Sustainable Resource Management” üle, mida rahastas Euroopa Liit kümnendast Euroopa Arengufondist ja mille viis ellu Vaikse ookeani ühenduse sekretariaat, ning nõuab teadusuuringuid ja teaduslikke hinnanguid meremaardlate kaevandamisega seotud võimaluste ja riskide kohta, selle otsese ja kaudse keskkonnamõju ja kulutõhususe kohta; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt projekti „Deep Sea Minerals in the Pacific Islands Region: a Legal and Fiscal Framework for Sustainable Resource Management” üle, mida rahastas Euroopa Liit kümnendast Euroopa Arengufondist ja mille viis ellu Vaikse ookeani ühenduse sekretariaat, ning nõuab teadusuuringuid ja teaduslikke hinnanguid meremaardlate kaevandamisega seotud võimaluste ja riskide kohta, selle otsese ja kaudse keskkonnamõju ja kulutõhususe kohta;

| 13. | julgustab AKV ja ELi riike looma või tugevdama järelevalvesuutlikkusega riiklikke teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniasutusi, et edendada tehnoloogiat ja oskusteavet meremaardlate uurimise ja kaevandamise valdkonnas, et parandada meremaardlate uurimis- ja kaevanduskohtade jätkusuutlikkust ja ohutust; |
| --- | --- |

13.

julgustab AKV ja ELi riike looma või tugevdama järelevalvesuutlikkusega riiklikke teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniasutusi, et edendada tehnoloogiat ja oskusteavet meremaardlate uurimise ja kaevandamise valdkonnas, et parandada meremaardlate uurimis- ja kaevanduskohtade jätkusuutlikkust ja ohutust;

| 14. | peab kiiduväärseks komisjoni 2014. aastaks kavandatud avalikku konsultatsiooni meremaardlate kaevandamise üle 2015. aastal avaldatava teatise ettevalmistamise käigus ja palub komisjonil AKV–ELi parlamentaarsele assambleele korrapäraselt aru anda konsultatsioonimenetluse edusammude kohta; |
| --- | --- |

14.

peab kiiduväärseks komisjoni 2014. aastaks kavandatud avalikku konsultatsiooni meremaardlate kaevandamise üle 2015. aastal avaldatava teatise ettevalmistamise käigus ja palub komisjonil AKV–ELi parlamentaarsele assambleele korrapäraselt aru anda konsultatsioonimenetluse edusammude kohta;

| 15. | tuletab meelde, et nafta ja gaasi leiukohtade uurimisel võib juba olla ettenägematu sotsiaalne ja keskkonnamõju; rõhutab, et ettevõtted peaksid hindama sotsiaalset ja keskkonnamõju enne maavarade uurimist ja kasutamist; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et nafta ja gaasi leiukohtade uurimisel võib juba olla ettenägematu sotsiaalne ja keskkonnamõju; rõhutab, et ettevõtted peaksid hindama sotsiaalset ja keskkonnamõju enne maavarade uurimist ja kasutamist;

| 16. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, Rahvusvahelisele Süvamerepõhja Organisatsioonile ja ÜRO Keskkonnaprogrammile. |
| --- | --- |

16.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, Rahvusvahelisele Süvamerepõhja Organisatsioonile ja ÜRO Keskkonnaprogrammile.

RESOLUTSIOON (20)

rändajate inimõiguste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kohta AKV ja ELi riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, eriti selle artiklit 13, mille alusel toimub AKV–ELi rändealane dialoog, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, eriti selle artiklit 13, mille alusel toimub AKV–ELi rändealane dialoog,

| — | võttes arvesse 2010. aasta juuni AKV–ELi ministrite nõukogu ühisavaldust rände ja arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta juuni AKV–ELi ministrite nõukogu ühisavaldust rände ja arengu kohta,

| — | võttes arvesse aruannet rännet ja arengut käsitleva 2011.–2012. aasta dialoogi kohta, mille AKV–ELi ministrite nõukogu oma 14. juunil 2012. aastal Port Vilas peetud 37. istungil heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet rännet ja arengut käsitleva 2011.–2012. aasta dialoogi kohta, mille AKV–ELi ministrite nõukogu oma 14. juunil 2012. aastal Port Vilas peetud 37. istungil heaks kiitis,

| — | võttes arvesse ÜRO 3. oktoobri 2013. aasta rahvusvahelise rände ja arengu kõrgetasemelist dialoogi ning ELi ja selle liikmesriikide ja AKV riikide ühisavaldust samal teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 3. oktoobri 2013. aasta rahvusvahelise rände ja arengu kõrgetasemelist dialoogi ning ELi ja selle liikmesriikide ja AKV riikide ühisavaldust samal teemal,

| — | võttes arvesse AKV rände vaatluskeskuse loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV rände vaatluskeskuse loomist,

| — | võttes arvesse ELi ja Aafrika ühisstrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aafrika ühisstrateegiat,

| — | võttes arvesse ELi ja Aafrika ühisdeklaratsiooni rände ja arengu kohta, mis kirjutati alla Sirtes 23. novembril 2006, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aafrika ühisdeklaratsiooni rände ja arengu kohta, mis kirjutati alla Sirtes 23. novembril 2006,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 77 ja 80, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 77 ja 80,

| — | võttes arvesse 2005. aasta ELi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi, mida uuendati 2011. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta ELi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi, mida uuendati 2011. aasta novembris,

| — | võttes arvesse Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti, mille nõukogu võttis vastu 2008. aasta oktoobris, komisjoni aruannet „Esimene aastaaruanne sisserände- ja varjupaigaalaste küsimuste kohta (2009)” (COM(2010)0214) ning nõukogu 3. juuni 2010. aasta järeldusi Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti järelmeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti, mille nõukogu võttis vastu 2008. aasta oktoobris, komisjoni aruannet „Esimene aastaaruanne sisserände- ja varjupaigaalaste küsimuste kohta (2009)” (COM(2010)0214) ning nõukogu 3. juuni 2010. aasta järeldusi Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti järelmeetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (21),

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi 2010.–2014. aastaks, Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”(COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi 2010.–2014. aastaks, Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”(COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiivi 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (23), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (24) ning ettepanekut võtta vastu direktiiv kolmandate riikide kodanike hooajatöö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (COM(2010)0379), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiivi 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (23), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (24) ning ettepanekut võtta vastu direktiiv kolmandate riikide kodanike hooajatöö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (COM(2010)0379),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatava operatiivkoostöö raames toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (COM(2013)0197), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatava operatiivkoostöö raames toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (COM(2013)0197),

| — | võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine” (JOIN/2013/0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine” (JOIN/2013/0004),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ÜRO Julgeolekunõukogus 4. mail 2010 peetud kõnet, milles ta toonitas vajadust tervikliku lähenemisviisi järele kriisiohjamisele ja rahu kindlustamisele ning rõhutas selgeid seoseid julgeoleku, arengu ja inimõiguste vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ÜRO Julgeolekunõukogus 4. mail 2010 peetud kõnet, milles ta toonitas vajadust tervikliku lähenemisviisi järele kriisiohjamisele ja rahu kindlustamisele ning rõhutas selgeid seoseid julgeoleku, arengu ja inimõiguste vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ebastabiilsusest tulenevate rändevoogude ning ELi välispoliitika reguleerimisala ja rolli kohta (25) ning 21. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (26), ja oma 5. veebruari 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike hooajatöö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (27), mis hõlmab nende inim-, sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ebastabiilsusest tulenevate rändevoogude ning ELi välispoliitika reguleerimisala ja rolli kohta (25) ning 21. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (26), ja oma 5. veebruari 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike hooajatöö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (27), mis hõlmab nende inim-, sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni aruannet „The State of Environmental Migration 2012”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni aruannet „The State of Environmental Migration 2012”,

| — | võttes 1999. aastal ÜRO inimõiguste komisjoni loodud rändajate õigustega tegeleva eriraportööri volitusi, |
| --- | --- |

—

võttes 1999. aastal ÜRO inimõiguste komisjoni loodud rändajate õigustega tegeleva eriraportööri volitusi,

| — | võttes arvesse ülemaailmset rahvusvahelise rände komisjoni, rahvusvahelist rännet ja arengut käsitlevat ÜRO kõrgetasemelist dialoogi ning ülemaailmset rände ja arengu foorumit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset rahvusvahelise rände komisjoni, rahvusvahelist rännet ja arengut käsitlevat ÜRO kõrgetasemelist dialoogi ning ülemaailmset rände ja arengu foorumit,

| — | võttes arvesse 18. detsembril 1990. aastal vastu võetud ÜRO konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembril 1990. aastal vastu võetud ÜRO konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ja selle protokolle, mille ÜRO Peaassamblee 2000. aasta novembris vastu võttis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ja selle protokolle, mille ÜRO Peaassamblee 2000. aasta novembris vastu võttis,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning selle 31. jaanuari 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning selle 31. jaanuari 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| A. | arvestades, et poliitiline, sotsiaalne ja majanduslik ebastabiilsus, majanduslangus, halb valitsemistava, turvalisuse puudumine, inimõiguste rikkumised, poliitilised repressioonid, humanitaarkriisid ja looduskatastroofid ning elutingimuste kasvav ebavõrdsus on peamised rännet põhjustavad jõud; arvestades, et ebakindlad riigid on sisemiste ja väliste šokkide suhtes kõige haavatavamad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et poliitiline, sotsiaalne ja majanduslik ebastabiilsus, majanduslangus, halb valitsemistava, turvalisuse puudumine, inimõiguste rikkumised, poliitilised repressioonid, humanitaarkriisid ja looduskatastroofid ning elutingimuste kasvav ebavõrdsus on peamised rännet põhjustavad jõud; arvestades, et ebakindlad riigid on sisemiste ja väliste šokkide suhtes kõige haavatavamad;

| B. | arvestades, et ränne on nii võimalus kui ka väljakutse arenguks, millel on olulised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed päritoluriikidele, transiidi- ja sihtriikidele, samuti rändajatele endile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ränne on nii võimalus kui ka väljakutse arenguks, millel on olulised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed päritoluriikidele, transiidi- ja sihtriikidele, samuti rändajatele endile;

| C. | arvestades, et hästi juhitud ränne võib olla kasulik nii ELi kui ka AKV riikidele, aidates rahuldada olemasolevaid ja tulevasi tööjõuvajadusi ning panustades kõigi asjaomaste riikide arengusse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hästi juhitud ränne võib olla kasulik nii ELi kui ka AKV riikidele, aidates rahuldada olemasolevaid ja tulevasi tööjõuvajadusi ning panustades kõigi asjaomaste riikide arengusse;

| D. | arvestades, et lõuna-lõuna-suunaline ränne on oluliselt suurem kui lõuna-põhja-suunaline ränne, kuna see moodustab 62,6 % kogurändest, ja arvestades, et 84,7 % kõigist rändajatest asuvad väljaspool ELi (28); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lõuna-lõuna-suunaline ränne on oluliselt suurem kui lõuna-põhja-suunaline ränne, kuna see moodustab 62,6 % kogurändest, ja arvestades, et 84,7 % kõigist rändajatest asuvad väljaspool ELi (28);

| E. | arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmete kohaselt on hinnatud, et pool maailma 214 miljonist rahvusvahelisest rändajast on võõrtöötajad, kellest kasvav osa on naised; arvestades, et tööjõurände feminiseerumine on toimunud viimastel aastakümnetel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmete kohaselt on hinnatud, et pool maailma 214 miljonist rahvusvahelisest rändajast on võõrtöötajad, kellest kasvav osa on naised; arvestades, et tööjõurände feminiseerumine on toimunud viimastel aastakümnetel;

| F. | arvestades, et alates 2000. aastast on rahvusvaheline ränne muutunud ülemaailmses valitsemise tegevuskavas esmatähtsaks ja sündinud on terve hulk kahepoolseid ja mitmepoolseid partnerlusi; arvestades, et rände kui arengu hoova vaatenurga tekkimine pani aluse piirkondadevahelise koostöö ja dialoogi uutele vormidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alates 2000. aastast on rahvusvaheline ränne muutunud ülemaailmses valitsemise tegevuskavas esmatähtsaks ja sündinud on terve hulk kahepoolseid ja mitmepoolseid partnerlusi; arvestades, et rände kui arengu hoova vaatenurga tekkimine pani aluse piirkondadevahelise koostöö ja dialoogi uutele vormidele;

| G. | arvestades, et ühtlustatud ja tõhusat rändepoliitikat on vaja päritolu-, transiidi- ja vastuvõtvate riikide suhete lihtsustamiseks ning rändajate inim-, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kindlustamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtlustatud ja tõhusat rändepoliitikat on vaja päritolu-, transiidi- ja vastuvõtvate riikide suhete lihtsustamiseks ning rändajate inim-, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kindlustamiseks;

| H. | arvestades, et AKV–ELi nõukogu leppis 2011. aasta mais kokku, et kvalifitseeritud inimeste liikumist, seaduslikku rännet, tagasivõtmist, viisasid, inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, rändajate õigusi ja rahaülekandeid käsitlevat dialoogi tuleks jätkata, ning arvestades, et AKV ja ELi riigid on võtnud kohustuse austada rändajate inimõigusi, sõltumata nende sisserändaja staatusest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et AKV–ELi nõukogu leppis 2011. aasta mais kokku, et kvalifitseeritud inimeste liikumist, seaduslikku rännet, tagasivõtmist, viisasid, inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, rändajate õigusi ja rahaülekandeid käsitlevat dialoogi tuleks jätkata, ning arvestades, et AKV ja ELi riigid on võtnud kohustuse austada rändajate inimõigusi, sõltumata nende sisserändaja staatusest;

| I. | arvestades, et Aafrika–ELi rände-, liikuvuse- ja tööhõivealane partnerlus kohustab osapooli pidama dialoogi diasporaade, rahaülekannete, ajude äravoolu, rändajate õiguste, sotsiaalsete tagajärgede, regulaarse rände, korduvrände ja ebaseadusliku rände, viisaküsimuste, rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse, tagasivõtmise ja tagasipöördumise, pagulaste kaitse ning õpilaste liikuvuse üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aafrika–ELi rände-, liikuvuse- ja tööhõivealane partnerlus kohustab osapooli pidama dialoogi diasporaade, rahaülekannete, ajude äravoolu, rändajate õiguste, sotsiaalsete tagajärgede, regulaarse rände, korduvrände ja ebaseadusliku rände, viisaküsimuste, rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse, tagasivõtmise ja tagasipöördumise, pagulaste kaitse ning õpilaste liikuvuse üle;

| J. | arvestades, et diskrimineerimine ja vägivald, mis on suunatud eeskätt rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate vastu, koos märgatavalt suureneva ksenofoobia, rändajatevastase meelsuse, vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegudega jääb ELi ja AKV riikide tõsiseks mureks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et diskrimineerimine ja vägivald, mis on suunatud eeskätt rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate vastu, koos märgatavalt suureneva ksenofoobia, rändajatevastase meelsuse, vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegudega jääb ELi ja AKV riikide tõsiseks mureks;

| K. | arvestades, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad ja inimkaubitsejad kasutavad ära ebaseaduslikku rännet ning kuritegelikud võrgustikud sunnivad, meelitavad või petavad inimesi Euroopasse tulema, ning arvestades, et nende probleemide tõttu on ELi julgeolek ja rändajate elu tõsiselt ohustatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad ja inimkaubitsejad kasutavad ära ebaseaduslikku rännet ning kuritegelikud võrgustikud sunnivad, meelitavad või petavad inimesi Euroopasse tulema, ning arvestades, et nende probleemide tõttu on ELi julgeolek ja rändajate elu tõsiselt ohustatud;

| L. | arvestades, et rändajate, sealhulgas naisrändajate ja laste õiguste kaitsmine on jätkusuutliku rändepoliitika juhtimise üks peamisi elemente; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rändajate, sealhulgas naisrändajate ja laste õiguste kaitsmine on jätkusuutliku rändepoliitika juhtimise üks peamisi elemente;

| M. | arvestades, et uue läbivaadatud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi eesmärk on kehtestada selgemad eeskirjad ning tagada rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õiglane ja piisav kaitse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uue läbivaadatud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi eesmärk on kehtestada selgemad eeskirjad ning tagada rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õiglane ja piisav kaitse;

| N. | arvestades, et ELi õigusaktid näevad ette teatud vahendid, nagu viisaeeskirjad ja Schengeni piirieeskirjad, mis võimaldavad anda pagulastele kriisiolukorras humanitaarviisasid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi õigusaktid näevad ette teatud vahendid, nagu viisaeeskirjad ja Schengeni piirieeskirjad, mis võimaldavad anda pagulastele kriisiolukorras humanitaarviisasid;

| O. | arvestades, et ELi liikmesriike tuleks julgustada kasutama ära rahalisi vahendeid, mis on kättesaadavad Varjupaiga- ja Rändefondi raames, ja fonde, mis on kättesaadavad ettevalmistava meetme „Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukorras” raames; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi liikmesriike tuleks julgustada kasutama ära rahalisi vahendeid, mis on kättesaadavad Varjupaiga- ja Rändefondi raames, ja fonde, mis on kättesaadavad ettevalmistava meetme „Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukorras” raames;

| P. | arvestades, et seaduslik ränne on parim tee inimestele, kes soovivad oma päritoluriigist ära kolida, ja vastuvõtvale riigile; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et seaduslik ränne on parim tee inimestele, kes soovivad oma päritoluriigist ära kolida, ja vastuvõtvale riigile;

| Q. | arvestades, et ränne võib suurendada ajude äravoolu, millel on pikaajaline kahjulik mõju arenguriigi tööjõuturule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ränne võib suurendada ajude äravoolu, millel on pikaajaline kahjulik mõju arenguriigi tööjõuturule;

| 1. | kutsub AKV riike ja ELi üles täitma veelgi paremini oma võetud kohustust süvendada rände- ja arengukoostööd ning edendada hästi juhitud rännet, mis võimaldab jätkusuutlikku majandus-, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut; rõhutab, et rohkem koordineeritud lähenemisviis rände juhtimisele peaks tagama rändajate inim-, sotsiaalsete ja majanduslike õiguste austamise; |
| --- | --- |

1.

kutsub AKV riike ja ELi üles täitma veelgi paremini oma võetud kohustust süvendada rände- ja arengukoostööd ning edendada hästi juhitud rännet, mis võimaldab jätkusuutlikku majandus-, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut; rõhutab, et rohkem koordineeritud lähenemisviis rände juhtimisele peaks tagama rändajate inim-, sotsiaalsete ja majanduslike õiguste austamise;

| 2. | rõhutab vajadust päritolu-, transiidi- ja sihtriikide tugevama partnerluse järele, et juhtida rännet paremini kõikehõlmaval viisil, jagades vastutust ja tehes koostööd; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust päritolu-, transiidi- ja sihtriikide tugevama partnerluse järele, et juhtida rännet paremini kõikehõlmaval viisil, jagades vastutust ja tehes koostööd;

| 3. | toonitab, et vaesus, nõrk majandus, arengu puudumine, vaeseid toetava majanduskasvu ja töökohtade puudumine, inimõiguste rikkumised ja relvastatud konfliktid on rahvusvahelise rände algpõhjused; kutsub ELi üles tegema täiendavat tööd seoses päritoluriikide arengu ja demokratiseerimisega ja õigusriigi edendamisega; kutsub AKV riike üles jätkama tulemuslikku ja paremini suunatud vaesuse vähendamise ja majanduse arendamise poliitikat, mille eesmärk on luua töökohti; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et vaesus, nõrk majandus, arengu puudumine, vaeseid toetava majanduskasvu ja töökohtade puudumine, inimõiguste rikkumised ja relvastatud konfliktid on rahvusvahelise rände algpõhjused; kutsub ELi üles tegema täiendavat tööd seoses päritoluriikide arengu ja demokratiseerimisega ja õigusriigi edendamisega; kutsub AKV riike üles jätkama tulemuslikku ja paremini suunatud vaesuse vähendamise ja majanduse arendamise poliitikat, mille eesmärk on luua töökohti;

| 4. | tunneb muret selle pärast, et üha rohkem inimesi riskib eluga, võttes ette ohtliku paadiretke üle Vahemere Euroopa Liitu; tuletab meelde, et ELi solidaarsus peaks käima käsikäes vastutusega; tuletab ELi liikmesriikidele meelde, et neil on seaduslik kohustus anda merel rändajatele abi; palub sellega seoses AKV riike, eeskätt Eritread, kust pärineb enamik ohvreid, otsida rahvusvahelise koostöö võimalusi eesmärgiga võidelda inimkaubanduse vastu ja tagada kõigile kodanikele põhilised inimõigused; |
| --- | --- |

4.

tunneb muret selle pärast, et üha rohkem inimesi riskib eluga, võttes ette ohtliku paadiretke üle Vahemere Euroopa Liitu; tuletab meelde, et ELi solidaarsus peaks käima käsikäes vastutusega; tuletab ELi liikmesriikidele meelde, et neil on seaduslik kohustus anda merel rändajatele abi; palub sellega seoses AKV riike, eeskätt Eritread, kust pärineb enamik ohvreid, otsida rahvusvahelise koostöö võimalusi eesmärgiga võidelda inimkaubanduse vastu ja tagada kõigile kodanikele põhilised inimõigused;

| 5. | rõhutab, et ELi kehtivad õigusaktid (direktiivid 2009/50/EÜ ja 2011/98/EL) tagavad võrdse kohtlemise seaduslikele sisserändajatele ja selle liikmesriigi kodanikele, kus nad elavad seoses i) töötingimustega, ii) ühinemisvabadusega, iii) hariduse ja kutseõppega, iv) diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega, v) sotsiaalkindlustuse liikidega, vi) maksusoodustustega, vii) juurdepääsuga kaupadele ja teenustele ning viii) tööhõiveametite pakutavate nõustamisteenustega, ning juhib tähelepanu sellele, et ELi liikmesriigid võivad piirata võrdset kohtlemist ainult seadusega kindlaksmääratud valdkondades; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi kehtivad õigusaktid (direktiivid 2009/50/EÜ ja 2011/98/EL) tagavad võrdse kohtlemise seaduslikele sisserändajatele ja selle liikmesriigi kodanikele, kus nad elavad seoses i) töötingimustega, ii) ühinemisvabadusega, iii) hariduse ja kutseõppega, iv) diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega, v) sotsiaalkindlustuse liikidega, vi) maksusoodustustega, vii) juurdepääsuga kaupadele ja teenustele ning viii) tööhõiveametite pakutavate nõustamisteenustega, ning juhib tähelepanu sellele, et ELi liikmesriigid võivad piirata võrdset kohtlemist ainult seadusega kindlaksmääratud valdkondades;

| 6. | kutsub AKV ja ELi riike üles võitlema aktiivselt rändajatevastase ksenofoobia ja ksenofoobse vägivalla vastu, sealhulgas suurendades üldsuse ja rändajatega tegelevate spetsialistide teadlikkust vajaduse kohta austada rändajate inimõigusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub AKV ja ELi riike üles võitlema aktiivselt rändajatevastase ksenofoobia ja ksenofoobse vägivalla vastu, sealhulgas suurendades üldsuse ja rändajatega tegelevate spetsialistide teadlikkust vajaduse kohta austada rändajate inimõigusi;

| 7. | kutsub ELi liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele; kutsub ELi liikmesriike üles lõpetama viivitamata mis tahes sobimatud ja laiendatud vahistamistavad; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele; kutsub ELi liikmesriike üles lõpetama viivitamata mis tahes sobimatud ja laiendatud vahistamistavad;

| 8. | kutsub AKV ja ELi ametiasutusi üles kehtestama poliitika, mille raames tegeletakse naisrändajate erivajadustega, kui nad kannatavad vägivalla ja väärkohtlemise all, mis jäävad suureks ohuks eelkõige põgenikelaagrites, ja tagama laste parimate huvide aluspõhimõtte austamine; |
| --- | --- |

8.

kutsub AKV ja ELi ametiasutusi üles kehtestama poliitika, mille raames tegeletakse naisrändajate erivajadustega, kui nad kannatavad vägivalla ja väärkohtlemise all, mis jäävad suureks ohuks eelkõige põgenikelaagrites, ja tagama laste parimate huvide aluspõhimõtte austamine;

| 9. | toonitab, et tagades kõigi rändajate inimõigused, peaks EL keskenduma Genfi pagulasseisundi konventsiooni raames saabuvatele pagulastele, et pakkuda neile parimat võimalikku abi ja kaitset; kutsub komisjoni üles edendama kaitsemeetmeid haavatavate rühmade ja nende inimeste jaoks, kes langevad sageli inimkaubanduse ning seksuaalse ja tööalase ärakasutamise ohvriks; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et tagades kõigi rändajate inimõigused, peaks EL keskenduma Genfi pagulasseisundi konventsiooni raames saabuvatele pagulastele, et pakkuda neile parimat võimalikku abi ja kaitset; kutsub komisjoni üles edendama kaitsemeetmeid haavatavate rühmade ja nende inimeste jaoks, kes langevad sageli inimkaubanduse ning seksuaalse ja tööalase ärakasutamise ohvriks;

| 10. | toonitab, et rändajate õiguste kaitse on tagasivõtmise protsessi peamine tegur; kutsub kõiki osapooli üles tagama, et praktikas kohaldataks poliitikat, mis tagab nende õigused ja inimväärikuse protsessi kõigis etappides, kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et rändajate õiguste kaitse on tagasivõtmise protsessi peamine tegur; kutsub kõiki osapooli üles tagama, et praktikas kohaldataks poliitikat, mis tagab nende õigused ja inimväärikuse protsessi kõigis etappides, kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste kohustustega;

| 11. | kutsub ELi, Frontexit ja liikmesriike üles tagama, et abi raskustes olevatele rändajatele on üks peamisi prioriteete EUROSURi määruse rakendamisel; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi, Frontexit ja liikmesriike üles tagama, et abi raskustes olevatele rändajatele on üks peamisi prioriteete EUROSURi määruse rakendamisel;

| 12. | nõuab tugevamat koostööd võitluses ebaseadusliku rände vastu, sealhulgas kokkuleppeid ebaseaduslike rändajate päritoluriiki tagasipöördumist ja tagasivõtmist hõlmavates küsimustes ning kahepoolseid ja mitmepoolseid kokkuleppeid; |
| --- | --- |

12.

nõuab tugevamat koostööd võitluses ebaseadusliku rände vastu, sealhulgas kokkuleppeid ebaseaduslike rändajate päritoluriiki tagasipöördumist ja tagasivõtmist hõlmavates küsimustes ning kahepoolseid ja mitmepoolseid kokkuleppeid;

| 13. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni hiljutiste ettepanekute üle seadusliku rände võimaluste leidmise kohta nende jaoks, kes ei ole varjupaigataotlejad, ja nõuab tungivalt edasiste sellesuunaliste vahendite väljatöötamist, mis aitaksid luua ühise rändepoliitika, hallata majanduslikest põhjustest tulenevat rännet eesmärgiga edendada vastuvõtvate, transiidi- ja päritoluriikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades sisserännanute integratsiooni; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni hiljutiste ettepanekute üle seadusliku rände võimaluste leidmise kohta nende jaoks, kes ei ole varjupaigataotlejad, ja nõuab tungivalt edasiste sellesuunaliste vahendite väljatöötamist, mis aitaksid luua ühise rändepoliitika, hallata majanduslikest põhjustest tulenevat rännet eesmärgiga edendada vastuvõtvate, transiidi- ja päritoluriikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades sisserännanute integratsiooni;

| 14. | kutsub ELi liikmesriike üles töötama koos AKV riikidega, tagamaks, et seaduslikku rännet käsitlev teave on kergesti kättesaadav, pöörates erilist tähelepanu rändajate õigustele ja kohustustele, nagu see on näiteks internetis olevas Euroopa Liidu sisserändeportaalis; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi liikmesriike üles töötama koos AKV riikidega, tagamaks, et seaduslikku rännet käsitlev teave on kergesti kättesaadav, pöörates erilist tähelepanu rändajate õigustele ja kohustustele, nagu see on näiteks internetis olevas Euroopa Liidu sisserändeportaalis;

| 15. | soovitab väljaspool ELi luua rändealase teabe ja rände juhtimise keskused, nagu juba Malis on loodud, eesmärgiga aidata päritolu- või transiidiriikidel määratleda rändepoliitika vastuseks võimalike naasvate rändajatega seotud muredele, pakkudes juhiseid seadusliku sisserände ja töövõimaluste ning elutingimuste kohta sihtriikides ja aidates tööalase koolitusega; |
| --- | --- |

15.

soovitab väljaspool ELi luua rändealase teabe ja rände juhtimise keskused, nagu juba Malis on loodud, eesmärgiga aidata päritolu- või transiidiriikidel määratleda rändepoliitika vastuseks võimalike naasvate rändajatega seotud muredele, pakkudes juhiseid seadusliku sisserände ja töövõimaluste ning elutingimuste kohta sihtriikides ja aidates tööalase koolitusega;

| 16. | väljendab heameelt eelseisva ELi ja Aafrika tippkohtumise (2.–3. aprill 2014, Brüssel) üle ja nõuab ühist lähenemisviisi piiriküsimustes ja konkreetseid tulemuslikke strateegiaid, et tegeleda rändeprobleemidega Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt eelseisva ELi ja Aafrika tippkohtumise (2.–3. aprill 2014, Brüssel) üle ja nõuab ühist lähenemisviisi piiriküsimustes ja konkreetseid tulemuslikke strateegiaid, et tegeleda rändeprobleemidega Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames;

| 17. | rõhutab, et ajude äravool võib põhjustada tõsiseid probleeme arenguriikides ja et seetõttu tuleks teha tööd korduvrände soodustamiseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ajude äravool võib põhjustada tõsiseid probleeme arenguriikides ja et seetõttu tuleks teha tööd korduvrände soodustamiseks;

| 18. | rõhutab käimasoleva AKV–ELi rännet ja arengut käsitleva dialoogi ning ülemaailmse rände ja arengu foorumi tähtsat rolli, mis pakub struktureeritud raamistikku tõhusama dialoogi ja koostöö edendamiseks nii valitsuste kui ka valitsusväliste osalejate vahel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab käimasoleva AKV–ELi rännet ja arengut käsitleva dialoogi ning ülemaailmse rände ja arengu foorumi tähtsat rolli, mis pakub struktureeritud raamistikku tõhusama dialoogi ja koostöö edendamiseks nii valitsuste kui ka valitsusväliste osalejate vahel;

| 19. | rõhutab, et rahaülekanded rändajatelt on peamine ja kõige stabiilsem rahavoo allikas, eeldusel, et rändajatele on kättesaadavad raha kiiremaks, odavamaks ja turvalisemaks ülekandmiseks vajalikud kanalid; palub seetõttu, et EL ja AKV riigid lihtsustaksid rahaülekannete tegemist ja vähendaksid arengu huvides rahaülekannete maksumust nii lähte- kui ka vastuvõtvates riikides; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et rahaülekanded rändajatelt on peamine ja kõige stabiilsem rahavoo allikas, eeldusel, et rändajatele on kättesaadavad raha kiiremaks, odavamaks ja turvalisemaks ülekandmiseks vajalikud kanalid; palub seetõttu, et EL ja AKV riigid lihtsustaksid rahaülekannete tegemist ja vähendaksid arengu huvides rahaülekannete maksumust nii lähte- kui ka vastuvõtvates riikides;

| 20. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, AKV riikide ja ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Peaassambleele. |
| --- | --- |

20.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, AKV riikide ja ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Peaassambleele.

RESOLUTSIOON (29)

olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i kokkulepet Kesk-Aafrika Vabariigi (KAV) poliitilis-sõjalise kriisi lahendamise kohta, mis kirjutati alla Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide egiidi all ja milles sätestatakse Kesk-Aafrika Vabariigis kriisi lõpetamise tingimused, ning võttes arvesse Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide avaldusi oma 3. ja 18. aprilli 2013. aasta tippkohtumisel N’Djamenas, kus kehtestati ülemineku tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i kokkulepet Kesk-Aafrika Vabariigi (KAV) poliitilis-sõjalise kriisi lahendamise kohta, mis kirjutati alla Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide egiidi all ja milles sätestatakse Kesk-Aafrika Vabariigis kriisi lõpetamise tingimused, ning võttes arvesse Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide avaldusi oma 3. ja 18. aprilli 2013. aasta tippkohtumisel N’Djamenas, kus kehtestati ülemineku tegevuskava,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu 24. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni 2088 (2013), 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni 2121 (2013), 5. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 2127 (2013) ja 28. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni 2134 (2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu 24. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni 2088 (2013), 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni 2121 (2013), 5. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 2127 (2013) ja 28. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni 2134 (2014),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 27. detsembri 2014. aasta pressiavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 27. detsembri 2014. aasta pressiavaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri juhitud 3. märtsi 2014. aasta julgeolekunõukogu infotundi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri juhitud 3. märtsi 2014. aasta julgeolekunõukogu infotundi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. detsembri 2013. aasta ja 21. jaanuari 2014. aasta avaldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. detsembri 2013. aasta ja 21. jaanuari 2014. aasta avaldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse ELi rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku 10. septembri ja 30. detsembri 2013. aasta avaldusi kriisi süvenemise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku 10. septembri ja 30. detsembri 2013. aasta avaldusi kriisi süvenemise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 10. veebruari 2014. aasta pressiteadet Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, võttes arvesse pressiteadet, mille Euroopa Komisjon avaldas 13. märtsil 2014 Euroopa arenguvoliniku visiidi kohta Kesk-Aafrika Vabariiki koos Saksamaa ja Prantsusmaa arenguministritega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 10. veebruari 2014. aasta pressiteadet Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, võttes arvesse pressiteadet, mille Euroopa Komisjon avaldas 13. märtsil 2014 Euroopa arenguvoliniku visiidi kohta Kesk-Aafrika Vabariiki koos Saksamaa ja Prantsusmaa arenguministritega,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi küsimuste rahvusvahelise kontaktrühma moodustamist 2013. aasta mais, et koordineerida tegevust piirkonna, mandri ja rahvusvahelisel tasandil ning leida riigi korduvatele probleemidele püsiv lahendus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi küsimuste rahvusvahelise kontaktrühma moodustamist 2013. aasta mais, et koordineerida tegevust piirkonna, mandri ja rahvusvahelisel tasandil ning leida riigi korduvatele probleemidele püsiv lahendus,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse, millele Kesk-Aafrika Vabariik on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse, millele Kesk-Aafrika Vabariik on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse 9. jaanuaril 2014. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse riigipeade ja riigijuhtide erakorralist tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. jaanuaril 2014. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse riigipeade ja riigijuhtide erakorralist tippkohtumist,

| — | võttes arvesse uue operatsioonide kontseptsiooni vastuvõtmist Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu poolt 10. oktoobril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue operatsioonide kontseptsiooni vastuvõtmist Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu poolt 10. oktoobril 2013,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 7. märtsil 2014. aastal välja antud kommünikeed, milles väljendati heameelt julgeolekuolukorra märgatava paranemise üle Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid tunnistati samas, et mõnes kohas on olukord endiselt murettekitav ja et jõupingutused peavad seetõttu jätkuma, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 7. märtsil 2014. aastal välja antud kommünikeed, milles väljendati heameelt julgeolekuolukorra märgatava paranemise üle Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid tunnistati samas, et mõnes kohas on olukord endiselt murettekitav ja et jõupingutused peavad seetõttu jätkuma,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 27. novembri 2013. aasta Addis Abebas (Etioopia) tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 27. novembri 2013. aasta Addis Abebas (Etioopia) tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni esimehe Nkosazana Dlamini-Zuma 3. märtsi 2014. aasta avaldust olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni esimehe Nkosazana Dlamini-Zuma 3. märtsi 2014. aasta avaldust olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse ELi Nõukogu 16. detsembri 2013. aasta, 20. jaanuari 2014. aasta ja 10. veebruari 2014. aasta järeldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Nõukogu 16. detsembri 2013. aasta, 20. jaanuari 2014. aasta ja 10. veebruari 2014. aasta järeldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta, 12. septembri 2013. aasta ja 12. detsembri 2013. aasta resolutsioone olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta, 12. septembri 2013. aasta ja 12. detsembri 2013. aasta resolutsioone olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse oma eelmist, 19. juuni 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kesk-Aafrikas Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmist, 19. juuni 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kesk-Aafrikas Vabariigis,

| — | võttes arvesse 20. jaanuaril 2014 Brüsselis toimunud kõrgetasemelist kohtumist, kus arutati humanitaarmeetmeid Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. jaanuaril 2014 Brüsselis toimunud kõrgetasemelist kohtumist, kus arutati humanitaarmeetmeid Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse 1. veebruaril 2014 Addis Abebas toimunud Kesk-Aafrika rahvusvahelise abimissiooni (MISCA) doonorriikide konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. veebruaril 2014 Addis Abebas toimunud Kesk-Aafrika rahvusvahelise abimissiooni (MISCA) doonorriikide konverentsi,

| A. | arvestades, et kriisi süvenemine Kesk-Aafrika Vabariigis 2013. aasta detsembris viis üleminekuaja riigipea Michel Djotodia ja üleminekuvalitsuse peaministri Nicolas Tiangaye tagasiastumiseni 10. jaanuaril 2014; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kriisi süvenemine Kesk-Aafrika Vabariigis 2013. aasta detsembris viis üleminekuaja riigipea Michel Djotodia ja üleminekuvalitsuse peaministri Nicolas Tiangaye tagasiastumiseni 10. jaanuaril 2014;

| B. | arvestades, et 20. jaanuaril 2014 valis riiklik üleminekunõukogu pärast Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) otsust uueks üleminekuaja riigipeaks Catherine Samba-Panza; arvestades, et 25. jaanuaril 2014 nimetas üleminekuaja president André Nzapayéké peaministriks, ja arvestades, et moodustati uus valitsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 20. jaanuaril 2014 valis riiklik üleminekunõukogu pärast Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) otsust uueks üleminekuaja riigipeaks Catherine Samba-Panza; arvestades, et 25. jaanuaril 2014 nimetas üleminekuaja president André Nzapayéké peaministriks, ja arvestades, et moodustati uus valitsus;

| C. | arvestades, et olukorra halvenemine Kesk-Aafrika Vabariigis võib põhjustada piirkonnas ebastabiilsust; arvestades, et julgeoleku taastamine on prioriteet, mis nõuab kogu Anti-bakala desarmeerimist ja endiste Séléka mässuliste jätkuvat neutraliseerimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et olukorra halvenemine Kesk-Aafrika Vabariigis võib põhjustada piirkonnas ebastabiilsust; arvestades, et julgeoleku taastamine on prioriteet, mis nõuab kogu Anti-bakala desarmeerimist ja endiste Séléka mässuliste jätkuvat neutraliseerimist;

| D. | arvestades, et Aafrika Liidu vastutusel oleva Kesk-Aafrika rahvusvahelise abimissiooni (MISCA) vägede ja Prantsuse relvajõudude (Sangaris) vaheline koostöö ja vastastikune täiendavus on suurepärane; arvestades, et jõu kasutamise praegune tase ei ole piisav, et tagada elanikkonna turvalisus; arvestades, et ELi Nõukogu on otsustanud korraldada EUROFORi Kesk-Aafrika Vabariigi missiooni, et turvata Bangui lennujaama ja selle lähedal 1 00  000 pagulasele peavarju pakkuvat laagrit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Aafrika Liidu vastutusel oleva Kesk-Aafrika rahvusvahelise abimissiooni (MISCA) vägede ja Prantsuse relvajõudude (Sangaris) vaheline koostöö ja vastastikune täiendavus on suurepärane; arvestades, et jõu kasutamise praegune tase ei ole piisav, et tagada elanikkonna turvalisus; arvestades, et ELi Nõukogu on otsustanud korraldada EUROFORi Kesk-Aafrika Vabariigi missiooni, et turvata Bangui lennujaama ja selle lähedal 1 00  000 pagulasele peavarju pakkuvat laagrit;

| E. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid annavad Aafrika Liidu, Prantsusmaa ja ELi sekkumiseks õigusraamistiku; arvestades, et alates 5. detsembrist 2014 on kõnealused operatsioonid olnud seotud pigem korra säilitamise kui sõjalise tegevusega; arvestades, et ei ole võimalik saavutada täieliku julgeoleku taset; arvestades, et lõpuks peab Kesk-Aafrika Vabariik looma Kesk-Aafrika armee; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid annavad Aafrika Liidu, Prantsusmaa ja ELi sekkumiseks õigusraamistiku; arvestades, et alates 5. detsembrist 2014 on kõnealused operatsioonid olnud seotud pigem korra säilitamise kui sõjalise tegevusega; arvestades, et ei ole võimalik saavutada täieliku julgeoleku taset; arvestades, et lõpuks peab Kesk-Aafrika Vabariik looma Kesk-Aafrika armee;

| F. | arvestades, et üleminekuaja president on ELi sekkumist pooldanud; arvestades, et ta on palunud tungivalt, et ÜRO viiks Kesk-Aafrika Vabariigis läbi rahuvalveoperatsiooni, et võtta mitmemõõtmeline kriis kontrolli alla; arvestades, et on võimalik, nagu nähakse ette ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2027 (2013), et MISCA muudetakse ÜRO rahuvalveoperatsiooniks, et tagada sellele jätkuv rahaline tugi, toetades seda arvestades peasekretär Ban Ki-mooni soovitust kasutada Kesk-Aafrika Vabariigis 11  820 ÜRO rahuvalvajat, kelle hulgas on 10  000 sõdurit ja 1  820 politseinikku, et taastada seal kord ja julgeolek; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üleminekuaja president on ELi sekkumist pooldanud; arvestades, et ta on palunud tungivalt, et ÜRO viiks Kesk-Aafrika Vabariigis läbi rahuvalveoperatsiooni, et võtta mitmemõõtmeline kriis kontrolli alla; arvestades, et on võimalik, nagu nähakse ette ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2027 (2013), et MISCA muudetakse ÜRO rahuvalveoperatsiooniks, et tagada sellele jätkuv rahaline tugi, toetades seda arvestades peasekretär Ban Ki-mooni soovitust kasutada Kesk-Aafrika Vabariigis 11  820 ÜRO rahuvalvajat, kelle hulgas on 10  000 sõdurit ja 1  820 politseinikku, et taastada seal kord ja julgeolek;

| G. | arvestades, et rahvusvahelise kogukonna antud rahaline abi on väga oluline julgeoleku ja riigi autoriteedi taastamiseks ning riigi suveräänsete funktsioonide ning ülesannete täitmiseks hariduse ja sotsiaalvaldkonnas; arvestades, et abi on hädasti vaja ja selle tingimuseks ei saa olla olematu risk või täielik turvalisus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvahelise kogukonna antud rahaline abi on väga oluline julgeoleku ja riigi autoriteedi taastamiseks ning riigi suveräänsete funktsioonide ning ülesannete täitmiseks hariduse ja sotsiaalvaldkonnas; arvestades, et abi on hädasti vaja ja selle tingimuseks ei saa olla olematu risk või täielik turvalisus;

| H. | arvestades, et desarmeerimine, lepitamine, heastamine, poliitiline dialoog ja karistamatusele lõpu tegemine on olulised selleks, et kõrvaldada ebastabiilsuse põhjused riigis, ja arvestades, et riigi territoriaalset terviklikkust ei või ohtu seada; arvestades et riigi minimaalne halduslik ümberkorraldamine on oluline 15. veebruariks 2015 kavandatud valimiste jaoks; arvestades, et selleks peaks rahvusvaheline üldsus üleminekut toetama, et valimisprotsessiga kaasa minna; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et desarmeerimine, lepitamine, heastamine, poliitiline dialoog ja karistamatusele lõpu tegemine on olulised selleks, et kõrvaldada ebastabiilsuse põhjused riigis, ja arvestades, et riigi territoriaalset terviklikkust ei või ohtu seada; arvestades et riigi minimaalne halduslik ümberkorraldamine on oluline 15. veebruariks 2015 kavandatud valimiste jaoks; arvestades, et selleks peaks rahvusvaheline üldsus üleminekut toetama, et valimisprotsessiga kaasa minna;

| I. | arvestades, et 14. märtsil 2014 alustas riiklik üleminekunõukogu ametlikult uue põhiseaduse eelnõu ettevalmistustööd; arvestades, et on loodud riiklik valimiskomisjon; arvestades, et Euroopa arenguvolinik teatas 13. märtsil 2014. aastal 81 miljoni euro suurusest uuest abieraldisest Kesk-Aafrika Vabariigile, see summa on lisaks 20 miljonile eurole, millega EL on juba lubanud toetada Kesk-Aafrika Vabariigi valimisprotsessi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 14. märtsil 2014 alustas riiklik üleminekunõukogu ametlikult uue põhiseaduse eelnõu ettevalmistustööd; arvestades, et on loodud riiklik valimiskomisjon; arvestades, et Euroopa arenguvolinik teatas 13. märtsil 2014. aastal 81 miljoni euro suurusest uuest abieraldisest Kesk-Aafrika Vabariigile, see summa on lisaks 20 miljonile eurole, millega EL on juba lubanud toetada Kesk-Aafrika Vabariigi valimisprotsessi;

| J. | arvestades, et paljudele inimõiguste rikkujatele ja sõjakuritegude toimepanijatele ei ole süüdistust esitatud; arvestades, et 20. jaanuaril 2014 nimetati Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum inimõiguste olukorra sõltumatuks eksperdiks ja ÜRO Julgeolekunõukogu palus tal esitada 2014. aasta märtsis aruande; arvestades, et 22. jaanuaril 2014 teatas ÜRO peasekretär rahvusvahelisest komisjonist, kes uurib kõiki teatatud inimõiguste rikkumise juhtumeid; arvestades, et see komisjon alustas tööd 11. märtsil 2014; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljudele inimõiguste rikkujatele ja sõjakuritegude toimepanijatele ei ole süüdistust esitatud; arvestades, et 20. jaanuaril 2014 nimetati Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum inimõiguste olukorra sõltumatuks eksperdiks ja ÜRO Julgeolekunõukogu palus tal esitada 2014. aasta märtsis aruande; arvestades, et 22. jaanuaril 2014 teatas ÜRO peasekretär rahvusvahelisest komisjonist, kes uurib kõiki teatatud inimõiguste rikkumise juhtumeid; arvestades, et see komisjon alustas tööd 11. märtsil 2014;

| K. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu 28. jaanuari 2014. aasta resolutsiooniga 2134 (2014) antakse luba kasutada sanktsioone nende vastu, kes ähvardavad rahu, stabiilsust ja julgeolekut; arvestades, et 7. veebruaril alustas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri büroo eeluurimist alates 2012. aasta septembrist toime pandud kuritegude suhtes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu 28. jaanuari 2014. aasta resolutsiooniga 2134 (2014) antakse luba kasutada sanktsioone nende vastu, kes ähvardavad rahu, stabiilsust ja julgeolekut; arvestades, et 7. veebruaril alustas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri büroo eeluurimist alates 2012. aasta septembrist toime pandud kuritegude suhtes;

| L. | arvestades, et teateid on mõlema poole metsikuste kohta, ja arvestades, et 3. märtsil 2014 avaldas ÜRO peasekretär aruande, milles kinnitati inimõiguste rikkumisi; arvestades, et kriis ei ole veel muutunud usulahkude kodusõjaks, kuid laienemise oht püsib; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teateid on mõlema poole metsikuste kohta, ja arvestades, et 3. märtsil 2014 avaldas ÜRO peasekretär aruande, milles kinnitati inimõiguste rikkumisi; arvestades, et kriis ei ole veel muutunud usulahkude kodusõjaks, kuid laienemise oht püsib;

| M. | arvestades, et rikkumised, sõjakuriteod ja inimsusevastased kuriteod on sundinud muslimeid riigist põgenema, pöörduma tagasi oma päritoluriiki või otsima peavarju Kesk-Aafrika Vabariigis loodud laagrites; arvestades, et selline põgenemine, olgu siis vabatahtlik või sunniviisiline, allpiirkonna riikidesse tekitab praegu reaalmajanduses tõsise kriisi; arvestades, et lisaks puudub riigieelarve ja avaliku sektori palgad on mitu kuud maksmata, kuigi prefektuurid tuleb taastada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rikkumised, sõjakuriteod ja inimsusevastased kuriteod on sundinud muslimeid riigist põgenema, pöörduma tagasi oma päritoluriiki või otsima peavarju Kesk-Aafrika Vabariigis loodud laagrites; arvestades, et selline põgenemine, olgu siis vabatahtlik või sunniviisiline, allpiirkonna riikidesse tekitab praegu reaalmajanduses tõsise kriisi; arvestades, et lisaks puudub riigieelarve ja avaliku sektori palgad on mitu kuud maksmata, kuigi prefektuurid tuleb taastada;

| N. | arvestades, et häired avalikus korras ja julgeolekus põhjustavad Kesk-Aafrika Vabariigis tõsise humanitaarkriisi, mille käigus on ümber asunud peaaegu miljon inimest, ja arvestades, et seda kriisi märgistavad toidupuudus, töökorras tervishoiuasutuste puudumine ja puudus ravimitest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et häired avalikus korras ja julgeolekus põhjustavad Kesk-Aafrika Vabariigis tõsise humanitaarkriisi, mille käigus on ümber asunud peaaegu miljon inimest, ja arvestades, et seda kriisi märgistavad toidupuudus, töökorras tervishoiuasutuste puudumine ja puudus ravimitest;

| O. | arvestades, et kaks aastat ei ole olnud toimivat haridussüsteemi; arvestades, et noortel ei ole tööd; arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt on relvajõud ja relvastatud rühmitused värvanud 6  000 last; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kaks aastat ei ole olnud toimivat haridussüsteemi; arvestades, et noortel ei ole tööd; arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt on relvajõud ja relvastatud rühmitused värvanud 6  000 last;

| P. | arvestades, et on tähtis tegeleda Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi algpõhjustega, võttes vastu laiaulatusliku ja tervikliku lähenemisviisi, milles võetakse arvesse riigi valitsuse, majandusarengu ja julgeoleku omavahelisi seoseid, eesmärgiga parandada elanikkonna elutingimusi ja kehtestada püsiv rahu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on tähtis tegeleda Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi algpõhjustega, võttes vastu laiaulatusliku ja tervikliku lähenemisviisi, milles võetakse arvesse riigi valitsuse, majandusarengu ja julgeoleku omavahelisi seoseid, eesmärgiga parandada elanikkonna elutingimusi ja kehtestada püsiv rahu;

| Q. | arvestades, et EL on Kesk-Aafrika Vabariigi kõige olulisem humanitaar- ja arengupartner; arvestades, et EL on suurendanud oma humanitaarabiga seotud kohustusi enam kui 100 miljoni euroni 2013./2014. aastal; arvestades, et 20. jaanuaril 2014 lubasid rahvusvahelised rahastajad anda veel 496 miljonit USA dollarit abi; arvestades, et Euroopa Komisjon käivitab 101 miljoni euro suuruse rahastamisfondiga isikukeskse arenguprogrammi, et taastada põhilised sotsiaalteenused ja elatusvahendid, eelkõige hariduse, tervishoiu ning toidu ja toiduainetega kindlustatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on Kesk-Aafrika Vabariigi kõige olulisem humanitaar- ja arengupartner; arvestades, et EL on suurendanud oma humanitaarabiga seotud kohustusi enam kui 100 miljoni euroni 2013./2014. aastal; arvestades, et 20. jaanuaril 2014 lubasid rahvusvahelised rahastajad anda veel 496 miljonit USA dollarit abi; arvestades, et Euroopa Komisjon käivitab 101 miljoni euro suuruse rahastamisfondiga isikukeskse arenguprogrammi, et taastada põhilised sotsiaalteenused ja elatusvahendid, eelkõige hariduse, tervishoiu ning toidu ja toiduainetega kindlustatuse valdkonnas;

| 1. | väljendab heameelt, et riiklik üleminekunõukogu valis Catherine Samba-Panza Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuaja presidendiks, ja tunneb heameelt uue valitsuse moodustamise üle; kinnitab neile oma täielikku toetust ja kutsub kõiki poliitilisi jõude üles aitama rahu taastamisel ja riigi uuesti ülesehitamisel; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt, et riiklik üleminekunõukogu valis Catherine Samba-Panza Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuaja presidendiks, ja tunneb heameelt uue valitsuse moodustamise üle; kinnitab neile oma täielikku toetust ja kutsub kõiki poliitilisi jõude üles aitama rahu taastamisel ja riigi uuesti ülesehitamisel;

| 2. | väljendab sügavat muret olukorra pärast Kesk-Aafrika Vabariigis, mida iseloomustab seaduse ja korra tõsine halvenemine; mõistab hukka vägivalla, mis takistab põhiteenuste nõuetekohast toimimist ja süvendab juba niigi halba humanitaar- ja majanduslikku olukorda; rõhutab pakilist vajadust taastada sotsiaal- ja tervishoiuteenused ning varustada koolid taas vajalikuga ja need uuesti avada; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret olukorra pärast Kesk-Aafrika Vabariigis, mida iseloomustab seaduse ja korra tõsine halvenemine; mõistab hukka vägivalla, mis takistab põhiteenuste nõuetekohast toimimist ja süvendab juba niigi halba humanitaar- ja majanduslikku olukorda; rõhutab pakilist vajadust taastada sotsiaal- ja tervishoiuteenused ning varustada koolid taas vajalikuga ja need uuesti avada;

| 3. | kutsub rahvusvahelisi partnereid üles toetama ühiseid jõupingutusi julgeoleku, humanitaarabi, õigusriigi põhimõtete kehtestamise ja majanduse elavdamise valdkonnas nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

3.

kutsub rahvusvahelisi partnereid üles toetama ühiseid jõupingutusi julgeoleku, humanitaarabi, õigusriigi põhimõtete kehtestamise ja majanduse elavdamise valdkonnas nii palju kui võimalik;

| 4. | mõistab teravalt hukka humanitaarõiguse tõsised rikkumised ja inimõiguste laialt levinud rikkumised; |
| --- | --- |

4.

mõistab teravalt hukka humanitaarõiguse tõsised rikkumised ja inimõiguste laialt levinud rikkumised;

| 5. | rõhutab, et neid, kes on toime pannud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskeid rikkumisi, ei tohi lasta karistamatult pääseda; nõuab, et nad mõistetaks hukka, neile esitataks süüdistus ja neid karistataks siseriikliku ja rahvusvahelise kriminaalõiguse kohaselt; väljendab heameelt kolmest liikmest koosneva rahvusvahelise komisjoni moodustamise üle, et uurida inimõiguste rikkumisi, ja Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoumi sõltumatuks eksperdiks nimetamise üle; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et neid, kes on toime pannud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskeid rikkumisi, ei tohi lasta karistamatult pääseda; nõuab, et nad mõistetaks hukka, neile esitataks süüdistus ja neid karistataks siseriikliku ja rahvusvahelise kriminaalõiguse kohaselt; väljendab heameelt kolmest liikmest koosneva rahvusvahelise komisjoni moodustamise üle, et uurida inimõiguste rikkumisi, ja Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoumi sõltumatuks eksperdiks nimetamise üle;

| 6. | väljendab heameelt MISCA ja Prantsuse relvajõudude tehtud töö üle (Sangarise missioon); märgib, et olukord Banguis paraneb tasapisi; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt MISCA ja Prantsuse relvajõudude tehtud töö üle (Sangarise missioon); märgib, et olukord Banguis paraneb tasapisi;

| 7. | toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2127 (2013) rakendamist, millega antakse luba kõigi relvarühmituste sunniviisiliseks desarmeerimiseks, ilma neil vahet tegemata; |
| --- | --- |

7.

toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2127 (2013) rakendamist, millega antakse luba kõigi relvarühmituste sunniviisiliseks desarmeerimiseks, ilma neil vahet tegemata;

| 8. | kutsub ELi liikmesriike üles panustama EUFORi Kesk-Aafrika Vabariigi missiooni, nii et selle saaks kiiresti teoks teha; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid üles nõustuma peasekretäri ja Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuasutuste palvega korraldada ÜRO rahuvalvemissioon ja anda luba selle rahastamiseks; nõuab, et MISCAd tugevdataks, ja avaldab kiitust neile Aafrika riikidele, kes on sellele kaasa aidanud; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi liikmesriike üles panustama EUFORi Kesk-Aafrika Vabariigi missiooni, nii et selle saaks kiiresti teoks teha; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid üles nõustuma peasekretäri ja Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuasutuste palvega korraldada ÜRO rahuvalvemissioon ja anda luba selle rahastamiseks; nõuab, et MISCAd tugevdataks, ja avaldab kiitust neile Aafrika riikidele, kes on sellele kaasa aidanud;

| 9. | palub tungivalt, et rahvusvaheline kogukond mobiliseeriks kõik vajalikud rahalised, inim- ja muud ressursid, et tugevdada rahvusvaheliste julgeolekujõudude – mis koosnevad peamiselt aafriklastest – kohalolekut; |
| --- | --- |

9.

palub tungivalt, et rahvusvaheline kogukond mobiliseeriks kõik vajalikud rahalised, inim- ja muud ressursid, et tugevdada rahvusvaheliste julgeolekujõudude – mis koosnevad peamiselt aafriklastest – kohalolekut;

| 10. | mõistab hukka muslimite ja kristlaste vastu suunatud rünnakud; avaldab kartust, et konflikt võib muutuda usulahkude kodusõjaks; tunneb heameelt religiooniasutuste jõupingutuste üle vältida usulahkude konflikti ja säilitada traditsioonilist rahumeelset kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

10.

mõistab hukka muslimite ja kristlaste vastu suunatud rünnakud; avaldab kartust, et konflikt võib muutuda usulahkude kodusõjaks; tunneb heameelt religiooniasutuste jõupingutuste üle vältida usulahkude konflikti ja säilitada traditsioonilist rahumeelset kooseksisteerimist;

| 11. | peab väga oluliseks luua tõe- ja lepituskomisjon, et heastada vägivallateod, kaitsta ohvrite õigusi, vältida karistamatust ja hõlbustada riigi üleminekut demokraatlikuks riigiks, mis põhineb inimõiguste austamisel, õigusriigil ja üksikisikute vastutusel, nii et inimesed saavad elada inimväärsetes tingimustes; |
| --- | --- |

11.

peab väga oluliseks luua tõe- ja lepituskomisjon, et heastada vägivallateod, kaitsta ohvrite õigusi, vältida karistamatust ja hõlbustada riigi üleminekut demokraatlikuks riigiks, mis põhineb inimõiguste austamisel, õigusriigil ja üksikisikute vastutusel, nii et inimesed saavad elada inimväärsetes tingimustes;

| 12. | pooldab Kesk-Aafrika Vabariigi institutsioonide taasloomist; toetab parlamendi- ja presidendivalimiste korraldamist 2015. aasta veebruaris ja julgustab kodanikuühiskonda osalema aruteludes Kesk-Aafrika Vabariigi tuleviku üle; |
| --- | --- |

12.

pooldab Kesk-Aafrika Vabariigi institutsioonide taasloomist; toetab parlamendi- ja presidendivalimiste korraldamist 2015. aasta veebruaris ja julgustab kodanikuühiskonda osalema aruteludes Kesk-Aafrika Vabariigi tuleviku üle;

| 13. | nõuab, et kiiremas korras võetaks meetmeid konfliktide tagajärgedega toime tulemiseks, eelkõige relva- ja julgeolekujõudude reformimiseks, pagulaste kodumaale tagasi toomiseks, riigisiseste põgenike naasmiseks, kohalike asutuste rehabiliteerimiseks, riigis ja kodanikuühiskonnas olemasoleva inimpotentsiaali mobiliseerimiseks ning elujõuliste arenguprogrammide rakendamiseks; kutsub rahvusvahelist kogukonda üles aitama ja toetama Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutusi ja naaberriikide ametiasutusi, kes on pidanud selle konflikti mõjuga, eeskätt toiduga kindlustamatuse ohuga, toime tulema; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et kiiremas korras võetaks meetmeid konfliktide tagajärgedega toime tulemiseks, eelkõige relva- ja julgeolekujõudude reformimiseks, pagulaste kodumaale tagasi toomiseks, riigisiseste põgenike naasmiseks, kohalike asutuste rehabiliteerimiseks, riigis ja kodanikuühiskonnas olemasoleva inimpotentsiaali mobiliseerimiseks ning elujõuliste arenguprogrammide rakendamiseks; kutsub rahvusvahelist kogukonda üles aitama ja toetama Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutusi ja naaberriikide ametiasutusi, kes on pidanud selle konflikti mõjuga, eeskätt toiduga kindlustamatuse ohuga, toime tulema;

| 14. | rõhutab, kui oluline on rakendada integreeritud allpiirkondlik strateegia, mille eesmärk on lisaks julgeolekule, et tagada majanduslik ja sotsiaalne areng, ka demokraatia ja inimõiguste austamine eesmärgiga sillutada teed säästvale arengule piirkonnas; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on rakendada integreeritud allpiirkondlik strateegia, mille eesmärk on lisaks julgeolekule, et tagada majanduslik ja sotsiaalne areng, ka demokraatia ja inimõiguste austamine eesmärgiga sillutada teed säästvale arengule piirkonnas;

| 15. | tunneb heameelt allpiirkonna riikide ametiasutuste tehtud töö üle; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt allpiirkonna riikide ametiasutuste tehtud töö üle;

| 16. | tunneb heameelt ELi suurenenud toetuse üle vastusena humanitaarkriisile, julgustab ELi ja selle liikmesriike jätkama tööd oma meetmete koordineerimiseks teiste rahastajatega ja kutsub kõiki pooli üles tagama humanitaarabiasutuste kiire ja takistamatu juurdepääs kõigile abi vajavatele isikutele; kutsub rahvusvahelist üldsust üles täitma endale võetud rahastamise kohustusi; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt ELi suurenenud toetuse üle vastusena humanitaarkriisile, julgustab ELi ja selle liikmesriike jätkama tööd oma meetmete koordineerimiseks teiste rahastajatega ja kutsub kõiki pooli üles tagama humanitaarabiasutuste kiire ja takistamatu juurdepääs kõigile abi vajavatele isikutele; kutsub rahvusvahelist üldsust üles täitma endale võetud rahastamise kohustusi;

| 17. | tuletab meelde, et rahalised vahendid ei tohi olla seotud täieliku turvalisuse tingimusega; toetab üleminekuaja presidendi tungivat palvet anda abi eelarvetoetuse vormis, millega kaasneb kaasjuhtimine; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et rahalised vahendid ei tohi olla seotud täieliku turvalisuse tingimusega; toetab üleminekuaja presidendi tungivat palvet anda abi eelarvetoetuse vormis, millega kaasneb kaasjuhtimine;

| 18. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuaja institutsioonidele, Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV–ELi ministrite nõukogule, Rahvusvahelisele Frankofoonia Organisatsioonile, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusele (ECCAS) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

18.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuaja institutsioonidele, Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV–ELi ministrite nõukogule, Rahvusvahelisele Frankofoonia Organisatsioonile, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusele (ECCAS) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  Vastu võetud 19. märtsil 2014. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Strasbourgis (Prantsusmaa).

1

(2)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

2

(3)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

3

(4)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

4

(5)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

6

(7)  ELT L 165, 21.6.2001, lk 1.

7

(8)  ELT C 332, 30.10.2012, lk 1.

8

(9)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

9

(10)  http://www.oecd.org/cleangovbiz/toolkit/49360071.pdf

10

(11)  http://www.wcoomd.org/en/media/newsroom/2013/september/wco-picard-conference.aspx

11

(12)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 62.

12

(13)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 15.

13

(14)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

14

(15)  http://www.wcoomd.org/en/about-us/legal-instruments/~/link.aspx?_id=8FB281B82DD8465CB7FE588031749A3B&_z=z

15

(16)  http://www.wto.org/english/news_e/news12_e/trip_05jun12_e.htm

16

(17)  http://www.ciat.org/index.php/en/international-cooperation/international-activities/technical-conferences/2682.html

17

(18)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

18

(19)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 21.

19

(20)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

20

(21)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

21

(22)  ELT L 180, 29.6.2013, lk 96.

22

(23)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 17.

23

(24)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 1.

24

(25)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 1.

25

(26)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0448.

26

(27)  P7_TC1-COD(2010)0210.

27

(28)  J. Crush, Between North and South: The EU-ACP Migration Relationship, CIGI Papers nr 16, aprill 2013, lk 8.

28

Between North and South: The EU-ACP Migration Relationship,

(29)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

29

---