# Euroopa Liidu L 110/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 110 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide22. aprill 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 110

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide22. aprill 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 354/2008, 21. aprill 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2008, 21. aprill 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1239/95 elektrooniliste sidevahendite kasutamise osas Ühenduse Sordiameti menetlustes (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 354/2008, 21. aprill 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2008, 21. aprill 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1239/95 elektrooniliste sidevahendite kasutamise osas Ühenduse Sordiameti menetlustes (
  1
  )

1

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/323/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 1. aprill 2008, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses hariliku tuuni varude taastamisega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1202 all) | 7 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/323/EÜ

*

Komisjoni otsus, 1. aprill 2008, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses hariliku tuuni varude taastamisega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1202 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1202 all)

7

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 (millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris) parandus (ELT L 270, 21.10.2003) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 40. köide, lk 391) | 16 |
| | * | Nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) parandus (ELT L 83, 26.3.2008) | 16 |

Parandused

*

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 (millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris) parandus (ELT L 270, 21.10.2003) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 40. köide, lk 391)

16

*

Nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) parandus (ELT L 83, 26.3.2008)

acquis

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 22.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 354/2008,

21. aprill 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. aprillil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 21. aprilli 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 59,5 |
| TN | 115,9 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MK | 86,2 |
| TR | 138,7 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 90 70 | MA | 97,2 |
| TR | 122,6 |
| ZZ | 109,9 |
| 0709 90 80 | EG | 349,4 |
| ZZ | 349,4 |
| 0805 10 20 | EG | 52,3 |
| IL | 51,4 |
| MA | 55,8 |
| TN | 55,4 |
| TR | 55,8 |
| US | 44,5 |
| ZZ | 52,5 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| EG | 157,0 |
| IL | 131,6 |
| TR | 130,6 |
| ZA | 141,8 |
| ZZ | 135,7 |
| 0808 10 80 | AR | 90,5 |
| BR | 81,4 |
| CA | 77,9 |
| CL | 100,8 |
| CN | 84,0 |
| MK | 65,6 |
| NZ | 117,4 |
| TR | 69,6 |
| US | 109,2 |
| UY | 78,4 |
| ZA | 65,1 |
| ZZ | 85,4 |
| 0808 20 50 | AR | 92,7 |
| AU | 88,4 |
| CL | 94,0 |
| CN | 43,3 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 83,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

59,5

TN

115,9

TR

111,9

ZZ

95,8

0707 00 05

JO

178,8

MK

86,2

TR

138,7

ZZ

134,6

0709 90 70

MA

97,2

TR

122,6

ZZ

109,9

0709 90 80

EG

349,4

ZZ

349,4

0805 10 20

EG

52,3

IL

51,4

MA

55,8

TN

55,4

TR

55,8

US

44,5

ZZ

52,5

0805 50 10

AR

117,4

EG

157,0

IL

131,6

TR

130,6

ZA

141,8

ZZ

135,7

0808 10 80

AR

90,5

BR

81,4

CA

77,9

CL

100,8

CN

84,0

MK

65,6

NZ

117,4

TR

69,6

US

109,2

UY

78,4

ZA

65,1

ZZ

85,4

0808 20 50

AR

92,7

AU

88,4

CL

94,0

CN

43,3

ZA

96,6

ZZ

83,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 22.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 355/2008,

21. aprill 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1239/95 elektrooniliste sidevahendite kasutamise osas Ühenduse Sordiameti menetlustes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta, (1) eriti selle artiklit 114,

olles konsulteerinud Ühenduse Sordiameti haldusnõukoguga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. mai 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1239/95 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega ühenduse sordiametis) (2) sätestatud eeskirjad vajavad lihtsustamist, nimelt tuleks lubada kasutada elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. mai 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1239/95 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega ühenduse sordiametis) (2) sätestatud eeskirjad vajavad lihtsustamist, nimelt tuleks lubada kasutada elektroonilisi sidevahendeid.

| (2) | Elektrooniliste vahendite kasutamise lubamisega on ühest küljest asjakohane lihtsustada taotluste, vastuväidete või kaebuste esitamist, teisest küljest lihtsustab see Ühenduse Sordiametil (edaspidi „amet”) dokumentide kättetoimetamist. Peale selle peaks Ühenduse Sordiametil olema võimalus anda ühenduse sordikaitse tunnistusi välja elektroonilisel kujul. Ühenduse sordikaitse kohta peaks saama avaldada teavet ka elektrooniliste vahenditega. Tõhususe eesmärgil peaks olema lubatud säilitada menetluste toimikuid elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(2)

Elektrooniliste vahendite kasutamise lubamisega on ühest küljest asjakohane lihtsustada taotluste, vastuväidete või kaebuste esitamist, teisest küljest lihtsustab see Ühenduse Sordiametil (edaspidi „amet”) dokumentide kättetoimetamist. Peale selle peaks Ühenduse Sordiametil olema võimalus anda ühenduse sordikaitse tunnistusi välja elektroonilisel kujul. Ühenduse sordikaitse kohta peaks saama avaldada teavet ka elektrooniliste vahenditega. Tõhususe eesmärgil peaks olema lubatud säilitada menetluste toimikuid elektroonilisel kujul.

| (3) | Ameti juhatajal peavad olema volitused määrata kindlaks kõik üksikasjad seoses elektrooniliste vahendite kasutamisega andmete edastamiseks või säilitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Ameti juhatajal peavad olema volitused määrata kindlaks kõik üksikasjad seoses elektrooniliste vahendite kasutamisega andmete edastamiseks või säilitamiseks.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1239/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1239/95 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1239/95 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Aadressid sisaldavad kogu asjakohast haldusteavet, sealhulgas selle riigi nime, kus on menetlusosalise elukoht või asukoht. Iga menetlusosalise kohta tuleks soovitatavalt märkida ainult üks aadress; kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui menetlusosaline määrab kättetoimetamisaadressiks ühe muudest aadressidest.
  Ameti juhataja määrab kõik üksikasjad aadressi suhtes, kaasa arvatud asjaomased üksikasjad muude andmeedastusviiside kasutamise kohta.”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Aadressid sisaldavad kogu asjakohast haldusteavet, sealhulgas selle riigi nime, kus on menetlusosalise elukoht või asukoht. Iga menetlusosalise kohta tuleks soovitatavalt märkida ainult üks aadress; kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui menetlusosaline määrab kättetoimetamisaadressiks ühe muudest aadressidest.

Ameti juhataja määrab kõik üksikasjad aadressi suhtes, kaasa arvatud asjaomased üksikasjad muude andmeedastusviiside kasutamise kohta.”.

| 2) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse sordikaitse taotlus esitatakse ametile, määratud riigiasutustele või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt asutatud allasutustele.
  Kui taotlus esitatakse ametile, võib selle esitada nii paberil kui ka elektroonilisel kujul. Kui taotlus esitatakse riigiasutustele või allasutustele, peab see olema paberil ja kahes eksemplaris.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse sordikaitse taotlus esitatakse ametile, määratud riigiasutustele või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt asutatud allasutustele.

Kui taotlus esitatakse ametile, võib selle esitada nii paberil kui ka elektroonilisel kujul. Kui taotlus esitatakse riigiasutustele või allasutustele, peab see olema paberil ja kahes eksemplaris.”;

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Amet annab taotlejatele tasuta järgmised dokumendivormid:






  a) | taotluse blankett ja tehniline küsimustik ühenduse sordikaitse taotluse esitamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Amet annab taotlejatele tasuta järgmised dokumendivormid:

a)

taotluse blankett ja tehniline küsimustik ühenduse sordikaitse taotluse esitamiseks;

| b) | blankett lõikes 2 osutatud teabe edastamiseks, kus on märgitud nimetatud teabe edastamata jätmise tagajärjed. |
| --- | --- |

b)

blankett lõikes 2 osutatud teabe edastamiseks, kus on märgitud nimetatud teabe edastamata jätmise tagajärjed.

4.   Taotleja täidab ja allkirjastab lõikes 3 sätestatud dokumendivormid. Kui taotlus esitatakse elektrooniliste vahenditega, peab see allkirja osas vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.”.

| 3) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Sordinime ettepanek
  Sordinime ettepanek allkirjastatakse ning esitatakse ametile, kui aga ettepanek lisatakse ühenduse sordikaitse taotlusele, mis esitatakse algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutusele või asutatud allasutusele, esitatakse see kahes eksemplaris.
  Sordinime ettepaneku esitamise vormi saab ametilt tasuta.
  Kui sordinime ettepanek esitatakse elektrooniliste vahenditega, peab see allkirja osas vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.”. |
| --- | --- |

3)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Sordinime ettepanek

Sordinime ettepanek allkirjastatakse ning esitatakse ametile, kui aga ettepanek lisatakse ühenduse sordikaitse taotlusele, mis esitatakse algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutusele või asutatud allasutusele, esitatakse see kahes eksemplaris.

Sordinime ettepaneku esitamise vormi saab ametilt tasuta.

Kui sordinime ettepanek esitatakse elektrooniliste vahenditega, peab see allkirja osas vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.”.

| 4) | Artikli 36 lõike 1 viimane lause jäetakse välja ja lisatakse lõige 4 järgmisel kujul:
  „4.   Kui sordinime muutmise ettepanek esitatakse elektrooniliste vahenditega, peab see allkirja osas vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.”. |
| --- | --- |

4)

Artikli 36 lõike 1 viimane lause jäetakse välja ja lisatakse lõige 4 järgmisel kujul:

„4.   Kui sordinime muutmise ettepanek esitatakse elektrooniliste vahenditega, peab see allkirja osas vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.”.

| 5) | Artikli 52 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kolme kuu jooksul pärast asja suulise arutamise lõppu saadetakse otsus kaebuse asjas apellatsioonimenetluse pooltele kirjalikult mis tahes artikli 64 lõikes 3 sätestatud vahenditega.”. |
| --- | --- |

5)

Artikli 52 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kolme kuu jooksul pärast asja suulise arutamise lõppu saadetakse otsus kaebuse asjas apellatsioonimenetluse pooltele kirjalikult mis tahes artikli 64 lõikes 3 sätestatud vahenditega.”.

| 6) | Artikli 53 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Seejärel antakse vastavalt artiklile 64 kirjalik otsus menetlusosalistele”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 53 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:

„Seejärel antakse vastavalt artiklile 64 kirjalik otsus menetlusosalistele”.

| 7) | Artikli 54 lõikes 3 asendatakse sõna „duplikaat” sõnaga „koopia”. |
| --- | --- |

7)

Artikli 54 lõikes 3 asendatakse sõna „duplikaat” sõnaga „koopia”.

| 8) | Artiklid 57 ja 58 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 57
  Menetlusosaliste esitatud dokumendid
  1.   Menetlusosaliste esitatavad dokumendid saadetakse postiga, käsipostiga või elektrooniliste vahenditega.
  Elektroonilise edastamise üksikasjad määrab kindlaks ameti juhataja.
  2.   Menetlusosaliste esitatud dokumentide vastuvõtmise kuupäevaks loetakse kuupäeva, mil dokument tegelikult ametis vastu võetakse või, elektrooniliste vahenditega esitamisel, kui dokument elektrooniliselt ametis vastu võetakse.
  3.   Kõigil menetlusosaliste esitatud dokumentidel, välja arvatud lisatud dokumentidel peab olema menetlusosalise või tema esindaja allkiri.
  Kui dokument esitatakse ametile elektrooniliste vahenditega, peab sellel olema digitaalallkiri.
  4.   Kui dokumendil puudub nõuetekohane allkiri või kui vastuvõetud dokument on mittetäielik või loetamatu, või kui ametil on kahtlusi dokumendi õigsuses, teatab amet seda saatjale ja palub tal ühe kuu jooksul kas esitada originaaldokumendi, mis on allkirjastatud vastavalt lõikele 3, või saata uuesti originaali koopia.
  Kui nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse allkirjastatud dokumendi või uuesti saadetud dokumendi esitamise kuupäevaks esialgse dokumendi esitamise kuupäev. Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta saadetist kättesaaduks.
  5.   Dokumentidest, mis tuleb esitada teistele menetlusosalistele ja asjaomasele kontrolliasutusele või mis käsitlevad kahte või enamat ühenduse sordikaitse taotlust või litsentsi taotlust, tuleb esitada piisav arv koopiaid. Puuduvate koopiate tegemise kulud kannab menetlusosaline.
  Esimest lõiku ei kohaldata elektrooniliste vahenditega edastatud dokumentide suhtes.
  Artikkel 58
  Dokumentaalsed tõendid
  1.   Tõendid lõplike kohtuotsuste või otsuste kohta, mida ei ole teinud amet, või muud dokumentaalsed tõendid, mis tuleb esitada menetlusosalistele, võidakse esitada kinnitamata koopia kujul.
  2.   Kui ametil on kahtlusi lõikes 1 nimetatud tõendite ehtsuses, võib ta nõuda originaali või kinnitatud koopiat.”. |
| --- | --- |

8)

Artiklid 57 ja 58 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 57

Menetlusosaliste esitatud dokumendid

1.   Menetlusosaliste esitatavad dokumendid saadetakse postiga, käsipostiga või elektrooniliste vahenditega.

Elektroonilise edastamise üksikasjad määrab kindlaks ameti juhataja.

2.   Menetlusosaliste esitatud dokumentide vastuvõtmise kuupäevaks loetakse kuupäeva, mil dokument tegelikult ametis vastu võetakse või, elektrooniliste vahenditega esitamisel, kui dokument elektrooniliselt ametis vastu võetakse.

3.   Kõigil menetlusosaliste esitatud dokumentidel, välja arvatud lisatud dokumentidel peab olema menetlusosalise või tema esindaja allkiri.

Kui dokument esitatakse ametile elektrooniliste vahenditega, peab sellel olema digitaalallkiri.

4.   Kui dokumendil puudub nõuetekohane allkiri või kui vastuvõetud dokument on mittetäielik või loetamatu, või kui ametil on kahtlusi dokumendi õigsuses, teatab amet seda saatjale ja palub tal ühe kuu jooksul kas esitada originaaldokumendi, mis on allkirjastatud vastavalt lõikele 3, või saata uuesti originaali koopia.

Kui nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse allkirjastatud dokumendi või uuesti saadetud dokumendi esitamise kuupäevaks esialgse dokumendi esitamise kuupäev. Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta saadetist kättesaaduks.

5.   Dokumentidest, mis tuleb esitada teistele menetlusosalistele ja asjaomasele kontrolliasutusele või mis käsitlevad kahte või enamat ühenduse sordikaitse taotlust või litsentsi taotlust, tuleb esitada piisav arv koopiaid. Puuduvate koopiate tegemise kulud kannab menetlusosaline.

Esimest lõiku ei kohaldata elektrooniliste vahenditega edastatud dokumentide suhtes.

Artikkel 58

Dokumentaalsed tõendid

1.   Tõendid lõplike kohtuotsuste või otsuste kohta, mida ei ole teinud amet, või muud dokumentaalsed tõendid, mis tuleb esitada menetlusosalistele, võidakse esitada kinnitamata koopia kujul.

2.   Kui ametil on kahtlusi lõikes 1 nimetatud tõendite ehtsuses, võib ta nõuda originaali või kinnitatud koopiat.”.

| 9) | Artikkel 64 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 64
  Üldsätted kättetoimetamise kohta
  1.   Ameti menetluses saavad menetlusosalised ametilt dokumendid kätte originaaldokumendina, selle kinnitamata koopiana või arvuti väljatrükina. Teiste menetlusosaliste esitatud dokumendid võidakse toimetada kätte kinnitamata koopiana.
  2.   Kui üks või mitu menetlusosalist on nimetanud endale esindaja, toimetatakse esindajale dokumendid kätte vastavalt lõikele 1.
  3.   Dokumendid saadetakse:






  a) | posti teel artikli 65 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

9)

Artikkel 64 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 64

Üldsätted kättetoimetamise kohta

1.   Ameti menetluses saavad menetlusosalised ametilt dokumendid kätte originaaldokumendina, selle kinnitamata koopiana või arvuti väljatrükina. Teiste menetlusosaliste esitatud dokumendid võidakse toimetada kätte kinnitamata koopiana.

2.   Kui üks või mitu menetlusosalist on nimetanud endale esindaja, toimetatakse esindajale dokumendid kätte vastavalt lõikele 1.

3.   Dokumendid saadetakse:

a)

posti teel artikli 65 kohaselt;

| b) | käsipostiga vastavalt artiklile 66; |
| --- | --- |

b)

käsipostiga vastavalt artiklile 66;

| c) | avaliku teatamisega artikli 67 kohaselt või |
| --- | --- |

c)

avaliku teatamisega artikli 67 kohaselt või

| d) | elektrooniliste vahenditega või muude tehniliste vahenditega vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule. |
| --- | --- |

d)

elektrooniliste vahenditega või muude tehniliste vahenditega vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule.

Ameti juhataja määrab kindlaks üksikasjad elektrooniliste vahenditega kättetoimetamise kohta.

4.   Dokumendid või nende koopiad, mille kättetoimetamine on sätestatud algmääruse artiklis 79, toimetatakse kätte posti teel väljastusteatega tähitud kirjaga; selle võib toimetada kohale ka elektrooniliste vahenditega, nagu selle määrab kindlaks ameti juhataja.”.

| 10) | Artikli 65 lõige 1 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artikli 65 lõige 1 jäetakse välja.

| 11) | Artiklis 67 asendatakse sõnad „artikli 65 lõike 1” sõnadega „artikli 64 lõike 4”. |
| --- | --- |

11)

Artiklis 67 asendatakse sõnad „artikli 65 lõike 1” sõnadega „artikli 64 lõike 4”.

| 12) | Artikli 71 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis või liikmesriigi ja ameti vahel on posti laialikandmine üldiselt katkenud või sellest tulenevalt häiritud, pikeneb tähtaeg esimese päevani pärast katkestuse või häirituse lõppu postikandes nende menetlusosaliste suhtes, kelle alaline elu-, asu- või tegevuskoht või kelle esindaja asukoht on kõnealuses liikmesriigis. Kui amet asub kõnealuses liikmesriigis, kohaldatakse seda sätet kõigi menetlusosaliste suhtes. Ameti juhataja sedastab ja teatab katkestus- või häiritusperioodi pikkuse.
  Elektrooniliste vahenditega edastatavate dokumentide osas kehtib esimene lõik mutatis mutandis, kui ameti elektroonilises sides on katkestus.”. |
| --- | --- |

12)

Artikli 71 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis või liikmesriigi ja ameti vahel on posti laialikandmine üldiselt katkenud või sellest tulenevalt häiritud, pikeneb tähtaeg esimese päevani pärast katkestuse või häirituse lõppu postikandes nende menetlusosaliste suhtes, kelle alaline elu-, asu- või tegevuskoht või kelle esindaja asukoht on kõnealuses liikmesriigis. Kui amet asub kõnealuses liikmesriigis, kohaldatakse seda sätet kõigi menetlusosaliste suhtes. Ameti juhataja sedastab ja teatab katkestus- või häiritusperioodi pikkuse.

Elektrooniliste vahenditega edastatavate dokumentide osas kehtib esimene lõik mutatis mutandis, kui ameti elektroonilises sides on katkestus.”.

| 13) | Artikli 78 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Ameti juhataja määrab kindlaks registrite vormi. Registreid võib pidada elektroonilise andmebaasi kujul.”. |
| --- | --- |

13)

Artikli 78 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Ameti juhataja määrab kindlaks registrite vormi. Registreid võib pidada elektroonilise andmebaasi kujul.”.

| 14) | Artikli 79 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse sordikaitse üleminek kantakse ühenduse sordiregistrisse, kui üleminek tõendatakse dokumentaalselt, esitatakse ametlikult kinnitatud dokumendid ülemineku kohta või ülemineku tõendamiseks piisavad väljavõtted kõnealustest dokumentidest. Amet säilitab kõnealuste dokumentaalsete tõendite koopiad oma toimikutes.
  Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul ja millistel tingimustel hoitakse dokumentaalseid tõendeid ameti toimikutes.”. |
| --- | --- |

14)

Artikli 79 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse sordikaitse üleminek kantakse ühenduse sordiregistrisse, kui üleminek tõendatakse dokumentaalselt, esitatakse ametlikult kinnitatud dokumendid ülemineku kohta või ülemineku tõendamiseks piisavad väljavõtted kõnealustest dokumentidest. Amet säilitab kõnealuste dokumentaalsete tõendite koopiad oma toimikutes.

Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul ja millistel tingimustel hoitakse dokumentaalseid tõendeid ameti toimikutes.”.

| 15) | Artikkel 83 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 83
  Toimikute säilitamine
  1.   Menetlusega seotud dokumente säilitatakse menetluse numbriga varustatud toimikutes kas originaalidena või koopiatena, välja arvatud dokumendid apellatsiooninõukogu liikmete väljaarvamise, nende peale esitatud kaebuste või ameti või asjaomase kontrolliasutuse töötajate kohta, mida säilitatakse eraldi.
  2.   Amet säilitab lõikes 1 osutatud toimikust ühe eksemplari (arhiivieksemplar), mida peetakse toimiku õigeks ja täielikuks koopiaks. Kontrolliasutus võib hoida menetlusega seotud dokumentide koopiat (kontrollkoopiat), kuid peab olema valmis esitama neid originaale, mida amet ei säilita.
  3.   Menetlusosaliste esitatud originaaldokumendid, mis on elektrooniliste toimikute aluseks, võidakse kasutuselt kõrvaldada mõne aja möödudes pärast nende vastuvõtmist ametis.
  4.   Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul ja kui kaua toimikuid säilitatakse ja lõikes 3 nimetatud ajavahemiku.”. |
| --- | --- |

15)

Artikkel 83 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 83

Toimikute säilitamine

1.   Menetlusega seotud dokumente säilitatakse menetluse numbriga varustatud toimikutes kas originaalidena või koopiatena, välja arvatud dokumendid apellatsiooninõukogu liikmete väljaarvamise, nende peale esitatud kaebuste või ameti või asjaomase kontrolliasutuse töötajate kohta, mida säilitatakse eraldi.

2.   Amet säilitab lõikes 1 osutatud toimikust ühe eksemplari (arhiivieksemplar), mida peetakse toimiku õigeks ja täielikuks koopiaks. Kontrolliasutus võib hoida menetlusega seotud dokumentide koopiat (kontrollkoopiat), kuid peab olema valmis esitama neid originaale, mida amet ei säilita.

3.   Menetlusosaliste esitatud originaaldokumendid, mis on elektrooniliste toimikute aluseks, võidakse kasutuselt kõrvaldada mõne aja möödudes pärast nende vastuvõtmist ametis.

4.   Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul ja kui kaua toimikuid säilitatakse ja lõikes 3 nimetatud ajavahemiku.”.

| 16) | Artiklile 87 lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses:
  „3.   Ameti juhataja määrab, millisel kujul antakse välja ametlikku väljaannet.”. |
| --- | --- |

16)

Artiklile 87 lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses:

„3.   Ameti juhataja määrab, millisel kujul antakse välja ametlikku väljaannet.”.

| 17) | Artikli 91 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Algmääruse artikli 91 lõike 1 kohaselt kasutatakse toimikutega tutvumiseks ametis üksnes selleks otstarbeks välja antud koopiaid.”. |
| --- | --- |

17)

Artikli 91 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Algmääruse artikli 91 lõike 1 kohaselt kasutatakse toimikutega tutvumiseks ametis üksnes selleks otstarbeks välja antud koopiaid.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 15/2008 (ELT L 8, 11.1.2008, lk 2).

1

(2)  EÜT L 121, 1.6.1995, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1002/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 7).

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 22.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/7

---

KOMISJONI OTSUS,

1. aprill 2008,

millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses hariliku tuuni varude taastamisega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1202 all)

(2008/323/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (1) eelkõige selle artikli 34c lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1559/2007 (2) on kehtestatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1559/2007 (2) on kehtestatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusele.

| (2) | Varude taastamise mitmeaastase kava edukuse tagamiseks on vaja kehtestada kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, mis hõlmab Prantsusmaad, Portugali, Hispaaniat, Itaaliat, Maltat, Küprost ja Kreekat ning mille eesmärgiks on tagada kaitse- ja kontrollimeetmete nõuetekohane rakendamine kalastustegevuse suhtes seoses hariliku tuuni varude taastamisega. |
| --- | --- |

(2)

Varude taastamise mitmeaastase kava edukuse tagamiseks on vaja kehtestada kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, mis hõlmab Prantsusmaad, Portugali, Hispaaniat, Itaaliat, Maltat, Küprost ja Kreekat ning mille eesmärgiks on tagada kaitse- ja kontrollimeetmete nõuetekohane rakendamine kalastustegevuse suhtes seoses hariliku tuuni varude taastamisega.

| (3) | Kõnealune kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada ajavahemikuks 1. aprillist31. detsembrini 2008. Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldamise tulemusi tuleks perioodiliselt hinnata koostöös asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada ajavahemikuks 1. aprillist31. detsembrini 2008. Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldamise tulemusi tuleks perioodiliselt hinnata koostöös asjaomaste liikmesriikidega.

| (4) | Hariliku tuuni püügi kontrolli ja inspekteerimise ühtlustamiseks ühenduse tasandil on asjakohane välja töötada ühiseeskirjad kontrolli ja inspekteerimise jaoks, mida teostavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, samuti peaksid liikmesriigid võtma vastu asjaomaste ühiste eeskirjadega kooskõlas olevad siseriiklikud kontrolliprogrammid. Selleks tuleks kindlaks määrata kontrolli ja inspekteerimise sageduse kriteeriumid, samuti kontrolli ja inspekteerimise eesmärgid ja protseduurid. |
| --- | --- |

(4)

Hariliku tuuni püügi kontrolli ja inspekteerimise ühtlustamiseks ühenduse tasandil on asjakohane välja töötada ühiseeskirjad kontrolli ja inspekteerimise jaoks, mida teostavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, samuti peaksid liikmesriigid võtma vastu asjaomaste ühiste eeskirjadega kooskõlas olevad siseriiklikud kontrolliprogrammid. Selleks tuleks kindlaks määrata kontrolli ja inspekteerimise sageduse kriteeriumid, samuti kontrolli ja inspekteerimise eesmärgid ja protseduurid.

| (5) | Rikkumiste edasise jälgimise tagamiseks kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (3) artikliga 25 tuleks välja töötada raamistik, mille alusel asjaomased asutused võivad taotleda vastastikust abi ning vahetada asjakohast teavet kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 34a ja 34b ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 28. |
| --- | --- |

(5)

Rikkumiste edasise jälgimise tagamiseks kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (3) artikliga 25 tuleks välja töötada raamistik, mille alusel asjaomased asutused võivad taotleda vastastikust abi ning vahetada asjakohast teavet kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 34a ja 34b ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 28.

| (6) | Ühine inspekteerimine ja järelevalve peaks toimuma vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (4) moodustatud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri koostatud ühiskasutuskavadele. |
| --- | --- |

(6)

Ühine inspekteerimine ja järelevalve peaks toimuma vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (4) moodustatud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri koostatud ühiskasutuskavadele.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada määrusega (EÜ) nr 1559/2007 kehtestatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase kava ühtlustatud rakendamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm hõlmab järgmist:

| a) | hariliku tuuni mis tahes püük laevadelt ja mõrdadega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres; |
| --- | --- |

a)

hariliku tuuni mis tahes püük laevadelt ja mõrdadega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres;

| b) | Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütud hariliku tuuni mis tahes lossimine, üleviimine ja ümberlaadimine; |
| --- | --- |

b)

Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütud hariliku tuuni mis tahes lossimine, üleviimine ja ümberlaadimine;

| c) | hariliku tuuni sumpadesse paigutamise või töötlemisega ja/või harilikust tuunist valmistatud toodete kaubandusega tegelevate kalakasvanduste ja ettevõtete mis tahes tegevus, sealhulgas import, eksport ja reeksport, transport ja ladustamine; |
| --- | --- |

c)

hariliku tuuni sumpadesse paigutamise või töötlemisega ja/või harilikust tuunist valmistatud toodete kaubandusega tegelevate kalakasvanduste ja ettevõtete mis tahes tegevus, sealhulgas import, eksport ja reeksport, transport ja ladustamine;

| d) | määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklis 4 osutatud iga-aastaste püügikavade rakendamine; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklis 4 osutatud iga-aastaste püügikavade rakendamine;

| e) | määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklis 6 osutatud keeld kasutada kalade otsimisel lennukeid ja helikoptereid; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklis 6 osutatud keeld kasutada kalade otsimisel lennukeid ja helikoptereid;

| f) | määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklites 10 ja 11 osutatud harrastuskalapüük ja sportlik kalapüük; |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklites 10 ja 11 osutatud harrastuskalapüük ja sportlik kalapüük;

| g) | määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklis 24 osutatud ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine. |
| --- | --- |

g)

määruse (EÜ) nr 1559/2007 artiklis 24 osutatud ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine.

2.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm kehtib 1. aprillist31. detsembrini 2008.

Artikkel 3

Siseriiklikud kontrolliprogrammid

1.   Prantsusmaa, Portugal, Hispaania, Itaalia, Malta, Küpros ja Kreeka kehtestavad artiklis 2 loetletud tegevuste jaoks siseriiklikud kontrolliprogrammid vastavalt I lisas ettenähtud ühiseeskirjadele.

2.   Lõikes 1 nimetatud liikmesriigid esitavad komisjonile 1. aprilliks 2008 oma siseriikliku kontrolliprogrammi ja selle rakendamise iga-aastase ajakava.

3.   Siseriiklikud kontrolliprogrammid sisaldavad kõiki II lisas loetletud andmeid. Rakendamise iga-aastane ajakava sisaldab teavet eraldatud inim- ja materiaalsete ressursside kohta ning tsoonide kohta, kus neid ressursse kasutatakse.

Artikkel 4

Liikmesriikide koostöö

Kõik liikmesriigid teevad artikli 3 lõikes 1 nimetatud liikmesriikidega kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamisel koostööd.

Artikkel 5

Komisjonipoolne inspekteerimine

1.   Komisjoni inspektorid võivad inspekteerimisi teostada ilma asjaomaste liikmesriikide inspektorite abita vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 27.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus osutab komisjoni inspektoritele lõike 1 kohaste inspekteerimiste läbiviimiseks vajalikku abi.

3.   Komisjoni inspektorid kontrollivad oma tähelepanekuid koos asjaomase liikmesriigi inspektoritega. Selleks kohtuvad nad pärast iga inspekteerimiskäiku asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ametnikega ja esitavad lühiülevaate oma tähelepanekute kohta.

Artikkel 6

Ühine inspekteerimine ja järelevalve

1.   Artikli 3 lõikes 1 nimetatud liikmesriigid teostavad ühist inspekteerimist ja järelevalvet.

2.   Selleks teevad asjaomased liikmesriigid järgmist:

| a) | tagavad, et teiste asjaomaste liikmesriikide inspektorid kutsutakse osalema ühises inspekteerimises ja järelevalves; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et teiste asjaomaste liikmesriikide inspektorid kutsutakse osalema ühises inspekteerimises ja järelevalves;

| b) | kehtestavad ühise tegevuskorra, mida kohaldatakse nende järelevalvet teostavate aluste suhtes. |
| --- | --- |

b)

kehtestavad ühise tegevuskorra, mida kohaldatakse nende järelevalvet teostavate aluste suhtes.

3.   Komisjoni inspektorid võivad osaleda ühises inspekteerimises ja järelevalves.

Artikkel 7

Rikkumised

1.   Liikmesriigid, kelle inspektorid avastavad artiklis 2 loetletud tegevuste inspekteerimise käigus rikkumisi, teatavad inspekteerimise kuupäeva ja rikkumise üksikasjad järgmistele riikidele:

| a) | asjakohane lipuliikmesriik ja/või ICCATi osalisriik ning juhul, kui see on asjakohane, ka |
| --- | --- |

a)

asjakohane lipuliikmesriik ja/või ICCATi osalisriik ning juhul, kui see on asjakohane, ka

| b) | liikmesriik, kus hariliku tuuni kasvatamisega tegelev ettevõte või harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte asub. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik, kus hariliku tuuni kasvatamisega tegelev ettevõte või harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte asub.

2.   Kui liikmesriik, kelle inspektorid rikkumise avastasid, ei võta edasisi meetmeid, peavad lõike 1 kohaselt teavitatud liikmesriigid võtma viivitamatult vajalikke meetmeid rikkumise kohta tõendite saamiseks ja nende arvessevõtmiseks. Liikmesriigid viivad läbi rikkumise edasiseks jälgimiseks vajaliku täiendava uurimise.

3.   Liikmesriigid teevad koostööd tagamaks, et kui eeskirjade rikkumise menetlemine antakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 31 lõikega 4 üle liikmesriigile, kelle registrisse laev on kantud, on igal juhul tagatud nende inspektorite poolt rikkumise kohta esitatud tõendite turvalisus ja järjepidevus.

Artikkel 8

Teavitamine

1.   Artikli 3 lõikes 1 nimetatud liikmesriigid edastavad komisjonile iga kuu lõpuks asjaomase kuu kohta järgmise teabe:

| a) | tehtud inspekteerimis- ja järelevalvetoimingud; |
| --- | --- |

a)

tehtud inspekteerimis- ja järelevalvetoimingud;

| b) | rikkumised, sealhulgas iga rikkumise kohta järgmised andmed:






  i) | kalalaev (nimi, lipuriik ja pardatähis), mõrd, kasvatamisega tegelev ettevõte või asjaomaste harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte; |
| --- | --- | --- |

b)

rikkumised, sealhulgas iga rikkumise kohta järgmised andmed:

i)

kalalaev (nimi, lipuriik ja pardatähis), mõrd, kasvatamisega tegelev ettevõte või asjaomaste harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte;

| ii) | inspekteerimise kuupäev, kellaaeg ja koht ning |
| --- | --- |

ii)

inspekteerimise kuupäev, kellaaeg ja koht ning

| iii) | rikkumise olemus; |
| --- | --- |

iii)

rikkumise olemus;

| c) | avastatud rikkumiste edasise jälgimise hetkeolukord; |
| --- | --- |

c)

avastatud rikkumiste edasise jälgimise hetkeolukord;

| d) | asjakohased liikmesriikidevahelised kooskõlastus- ja koostöömeetmed. |
| --- | --- |

d)

asjakohased liikmesriikidevahelised kooskõlastus- ja koostöömeetmed.

2.   Rikkumine kantakse igasse järgnevasse aruandesse kuni meetmete lõpetamiseni asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt. Igas järgnevas aruandes:

| a) | märgitakse rikkumisjuhtumi staatus (nt juhtum on menetluses, edasikaebamisel, jätkuvalt uurimisel) ning |
| --- | --- |

a)

märgitakse rikkumisjuhtumi staatus (nt juhtum on menetluses, edasikaebamisel, jätkuvalt uurimisel) ning

| b) | kirjeldatakse üksikasjalikult määratud karistusi (nt trahvide suurus, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtus, kirjalik hoiatus). |
| --- | --- |

b)

kirjeldatakse üksikasjalikult määratud karistusi (nt trahvide suurus, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtus, kirjalik hoiatus).

3.   Juhtudel, kui meetmeid ei ole võetud, sisaldab aruanne selgitust.

Artikkel 9

Hindamine

Komisjon kutsub vähemalt iga kahe kuu järel kokku kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosoleku, et hinnata kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi järgimist ning selle tulemusi.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 8.

2

(3)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

3

(4)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

4

---

I LISA

Siseriiklike kontrolliprogrammide ühiseeskirjad, millele on viidatud artikli 3 lõikes 1

Eesmärgid

| 1. | Siseriiklike kontrolliprogrammide üldeesmärk on kontrollida vastavust kohaldatavatele õigusaktidele, mis käsitlevad:






  a) | koguselisi püügipiiranguid ja nendega seotud eritingimusi, sealhulgas kvoodi täituvuse järelevalvet; |
| --- | --- | --- |

1.

Siseriiklike kontrolliprogrammide üldeesmärk on kontrollida vastavust kohaldatavatele õigusaktidele, mis käsitlevad:

a)

koguselisi püügipiiranguid ja nendega seotud eritingimusi, sealhulgas kvoodi täituvuse järelevalvet;

| b) | nõukogu määruses (EÜ) nr 1559/2007 osutatud iga-aastaseid püügikavasid; |
| --- | --- |

b)

nõukogu määruses (EÜ) nr 1559/2007 osutatud iga-aastaseid püügikavasid;

| c) | kõiki hariliku tuuni suhtes kohaldatavate õigusaktidega nõutavaid dokumente, eelkõige ülestähendatud teabe usaldusväärsuse kontrolli; |
| --- | --- |

c)

kõiki hariliku tuuni suhtes kohaldatavate õigusaktidega nõutavaid dokumente, eelkõige ülestähendatud teabe usaldusväärsuse kontrolli;

| d) | nõukogu määruses (EÜ) nr 1559/2007 sätestatud tehnilisi erimeetmeid ja -tingimusi hariliku tuuni püügiks, eelkõige alammõõtu käsitlevaid eeskirju ja nendega seotud tingimusi. |
| --- | --- |

d)

nõukogu määruses (EÜ) nr 1559/2007 sätestatud tehnilisi erimeetmeid ja -tingimusi hariliku tuuni püügiks, eelkõige alammõõtu käsitlevaid eeskirju ja nendega seotud tingimusi.

| 2. | Siseriiklike kontrolliprogrammide konkreetne eesmärk on saavutada määrusega (EÜ) nr 1559/2007 kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kava sätete täielik ja ühtlustatud rakendamine. |
| --- | --- |

2.

Siseriiklike kontrolliprogrammide konkreetne eesmärk on saavutada määrusega (EÜ) nr 1559/2007 kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kava sätete täielik ja ühtlustatud rakendamine.

Strateegia

Siseriiklik kontrolliprogramm keskendub kontrollile ja inspekteerimisele kalapüügi ja kõikide sellega seotud toimingute puhul, mida tehakse kalalaevadel, mõrdade abil, kasvatamisega tegelevates ettevõtetes ja harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelevates ettevõtetes.

Hariliku tuuni transpordi ja turustamise inspekteerimist kasutatakse ristvõrdluse lisamehhanismina kontrolli ja inspekteerimise tõhususe hindamisel.

1.1.   Prioriteedid

Püügivahendite eri kategooriatele määratakse iga-aastase püügikava põhjal eri prioriteetsustase. Seepärast sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid.

1.2.   Sihtkriteeriumid

1. aprilliks 2008 koostavad liikmesriigid inspekteerimise ajakava, võttes arvesse järgmisi inspekteerimis- ja kontrollikriteeriume:

| Inspekteerimise koht | Kriteerium |
| --- | --- |
| Inspekteerimine merel | Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Kriteeriumid merel viitavad patrullipäevade arvule merel hariliku tuuni varude taastamise tsoonis, võimaluse korral kasutatakse eraldi kriteeriumi eripiirkondades patrullimiseks. |
| Lossimine | Kontrollitakse kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni lossimise eesmärgil.
  Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle. |
| Ümberlaadimine | Kontrollitakse kõiki pealelaadivaid laevu ja püügilaevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni ümberlaadimise eesmärgil.
  Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle. |
| Sumpadesse paigutamine (sh saagi kogumine) | Kontrollitakse igat sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise toimingut. |
| Turustamine | Kontrollitakse 10 % müügiks pakutavate harilikust tuunist valmistatud toodete kogustest. |
| Õhuseire | Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikidele kättesaadavaid vahendeid. |
| Sportlik kalapüük ja harrastuskalapüük | Kontrollitakse 20 % riigile eraldatud kvoodist. |

Inspekteerimise koht

Kriteerium

Inspekteerimine merel

Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Kriteeriumid merel viitavad patrullipäevade arvule merel hariliku tuuni varude taastamise tsoonis, võimaluse korral kasutatakse eraldi kriteeriumi eripiirkondades patrullimiseks.

Lossimine

Kontrollitakse kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni lossimise eesmärgil.

Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle.

Ümberlaadimine

Kontrollitakse kõiki pealelaadivaid laevu ja püügilaevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni ümberlaadimise eesmärgil.

Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle.

Sumpadesse paigutamine (sh saagi kogumine)

Kontrollitakse igat sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise toimingut.

Turustamine

Kontrollitakse 10 % müügiks pakutavate harilikust tuunist valmistatud toodete kogustest.

Õhuseire

Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikidele kättesaadavaid vahendeid.

Sportlik kalapüük ja harrastuskalapüük

Kontrollitakse 20 % riigile eraldatud kvoodist.

Inspekteerimisülesanded

1.3.   Üldised inspekteerimisülesanded

Iga kontrolli ja inspekteerimise kohta tuleb koostada inspekteerimisakt, mis sisaldab käesolevas lisas esitatud teavet. Inspektorid peavad kindlasti kontrollima järgmist teavet ja märkima selle akti:

| a) | vastutavate isikute isikuandmed, samuti inspekteeritud tegevusega seotud laeva, kasvatamisega tegeleva ettevõtte töötajate jne tunnus- või isikuandmed; |
| --- | --- |

a)

vastutavate isikute isikuandmed, samuti inspekteeritud tegevusega seotud laeva, kasvatamisega tegeleva ettevõtte töötajate jne tunnus- või isikuandmed;

| b) | load, litsentsid, kalapüügiload; |
| --- | --- |

b)

load, litsentsid, kalapüügiload;

| c) | asjakohased laevadokumendid, nt püügipäevik, üleviimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonid, T2M-dokumendid, ICCATi statistika- ja püügidokumendid ning muud kontrolli ja inspekteerimise käigus kontrollitud dokumendid; |
| --- | --- |

c)

asjakohased laevadokumendid, nt püügipäevik, üleviimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonid, T2M-dokumendid, ICCATi statistika- ja püügidokumendid ning muud kontrolli ja inspekteerimise käigus kontrollitud dokumendid;

| d) | varude taastamise kava nõuete täitmise kontekstis püütud, mõrdadega püütud, üle viidud, ümber laaditud, lossitud, transporditud, kasvatatud, töödeldud või kaubeldud hariliku tuuni mõõtude üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

d)

varude taastamise kava nõuete täitmise kontekstis püütud, mõrdadega püütud, üle viidud, ümber laaditud, lossitud, transporditud, kasvatatud, töödeldud või kaubeldud hariliku tuuni mõõtude üksikasjalik kirjeldus.

Inspekteerimisakti kantakse kogu teave asjakohaste tähelepanekute kohta, mis on tehtud inspekteerimise käigus merel, õhus, sadamates, mõrdade juures, kasvatamisega tegelevates ettevõtetes või muudes asjaomastes ettevõtetes.

Kõnealuseid tähelepanekuid võrreldakse teiste pädevate asutuste poolt inspektoritele kättesaadavaks tehtud teabega, sealhulgas laevaseiresüsteemi teabe ning püügiloaga laevade nimekirjadega.

1.4.   Õhuseire inspekteerimise eriülesanded

Inspektorid esitavad ristvõrdluse eesmärgil aruande seireandmete kohta ja eelkõige kontrollivad nähtud kalalaevu laevaseiresüsteemi teabe ja püügiloaga laevade nimekirja alusel.

Inspektorid jälgivad ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning kalade otsimiseks lennukite ja helikopterite kasutamise juhtusid ja kannavad need inspekteerimisakti.

Erilist tähelepanu pööratakse suletud püügipiirkondadele ja selliste kalalaevade tegevusele, mille suhtes kohaldatakse erandeid.

1.5.   Inspekteerimisülesanded merel

Kui püügilaeva pardale võetakse surnud kala või töötlemis- või transpordilaeva pardal on surnud kala, kontrollivad inspektorid alati pardale jäetud kala koguseid ja võrdlevad neid asjakohastes pardadokumentides märgitud kogustega.

Kui elus kala viiakse püügilaevadelt üle transpordilaevadele või transpordilaevadelt kasvatamisega tegelevatesse ettevõtetesse, peaksid inspektorid püüdma tuvastada asjaosaliste poolt elusa hariliku tuuni koguste hindamiseks kasutatavaid vahendeid. Kui on võimalik kasutada videomaterjali, peaksid inspektorid seda tegema ja kontrollima üleviidud koguseid videomaterjali põhjal.

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| — | kas kalalaevadel on luba tegutseda (püügiloaga kalalaevade register, kalapüügi keeluajad, ümberlaadimine merel); |
| --- | --- |

—

kas kalalaevadel on luba tegutseda (püügiloaga kalalaevade register, kalapüügi keeluajad, ümberlaadimine merel);

| — | kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga; |
| --- | --- |

—

kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga;

| — | kas püügilaevade puhul on asjakohane teave kantud nõuetekohaselt püügipäevikusse; |
| --- | --- |

—

kas püügilaevade puhul on asjakohane teave kantud nõuetekohaselt püügipäevikusse;

| — | kas hariliku tuuni üleviimises, transpordis ja töötlemises osalevate kalalaevade puhul on asjakohased dokumendid pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud; |
| --- | --- |

—

kas hariliku tuuni üleviimises, transpordis ja töötlemises osalevate kalalaevade puhul on asjakohased dokumendid pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud;

| — | kas ühiste püügioperatsioonide puhul on vaatleja operatsiooni ajal kohal; |
| --- | --- |

—

kas ühiste püügioperatsioonide puhul on vaatleja operatsiooni ajal kohal;

| — | pardal olevaid hariliku tuuni koguseid ja esitusviisi; |
| --- | --- |

—

pardal olevaid hariliku tuuni koguseid ja esitusviisi;

| — | pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi (kaaspüüki ja alammõõtu käsitlevad eeskirjad); |
| --- | --- |

—

pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi (kaaspüüki ja alammõõtu käsitlevad eeskirjad);

| — | pardal olevaid püügivahendeid. |
| --- | --- |

—

pardal olevaid püügivahendeid.

Inspektorid jälgivad ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning kalade otsimiseks lennukite ja helikopterite kasutamise juhtusid ja kannavad need inspekteerimisakti.

1.6.   Inspekteerimisülesanded lossimisel

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| — | kas kalalaevadel on luba tegutseda (püügiloaga kalalaevade register, kalapüügi keeluajad); |
| --- | --- |

—

kas kalalaevadel on luba tegutseda (püügiloaga kalalaevade register, kalapüügi keeluajad);

| — | kas lossimiseks saabumise eelteade oli saadetud ja sisaldas õiget teavet pardal oleva kalasaagi kohta; |
| --- | --- |

—

kas lossimiseks saabumise eelteade oli saadetud ja sisaldas õiget teavet pardal oleva kalasaagi kohta;

| — | kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga; |
| --- | --- |

—

kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga;

| — | kas püügilaevade puhul on asjakohane teave kantud nõuetekohaselt püügipäevikusse; |
| --- | --- |

—

kas püügilaevade puhul on asjakohane teave kantud nõuetekohaselt püügipäevikusse;

| — | kas hariliku tuuni üleviimises, transpordis ja töötlemises osalevate kalalaevade puhul on asjakohased dokumendid pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas asjakohased T2M-dokumendid ning ICCATi statistika- ja püügidokumendid; |
| --- | --- |

—

kas hariliku tuuni üleviimises, transpordis ja töötlemises osalevate kalalaevade puhul on asjakohased dokumendid pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas asjakohased T2M-dokumendid ning ICCATi statistika- ja püügidokumendid;

| — | pardal olevaid hariliku tuuni koguseid ja esitusviisi; |
| --- | --- |

—

pardal olevaid hariliku tuuni koguseid ja esitusviisi;

| — | pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi (kaaspüüki ja alammõõtu käsitlevad eeskirjad); |
| --- | --- |

—

pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi (kaaspüüki ja alammõõtu käsitlevad eeskirjad);

| — | pardal olevaid püügivahendeid; |
| --- | --- |

—

pardal olevaid püügivahendeid;

| — | töödeldud toodete lossimise puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks; |
| --- | --- |

—

töödeldud toodete lossimise puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks;

| — | kas Atlandi ookeani idaosa kalalaevadelt pärit ja lõpptarbijale jaemüügiks pakutav harilik tuun on nõuetekohaselt tähistatud või märgistatud; |
| --- | --- |

—

kas Atlandi ookeani idaosa kalalaevadelt pärit ja lõpptarbijale jaemüügiks pakutav harilik tuun on nõuetekohaselt tähistatud või märgistatud;

| — | kas Atlandi idaosa söödalaevade poolt lossitaval harilikul tuunil on nõuetekohased sabasildid. |
| --- | --- |

—

kas Atlandi idaosa söödalaevade poolt lossitaval harilikul tuunil on nõuetekohased sabasildid.

1.7.   Inspekteerimisülesanded ümberlaadimisel

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| — | kas kalalaevadel on luba tegutseda (püügiloaga kalalaevade register); |
| --- | --- |

—

kas kalalaevadel on luba tegutseda (püügiloaga kalalaevade register);

| — | kas sadamasse saabumise eelteade sadamas toimuva ümberlaadimise puhul oli saadetud ja sisaldas õiget teavet ümberlaadimise kohta; |
| --- | --- |

—

kas sadamasse saabumise eelteade sadamas toimuva ümberlaadimise puhul oli saadetud ja sisaldas õiget teavet ümberlaadimise kohta;

| — | kas ümberlaadimises osaleda soovivad püügilaevad olid saanud eelneva loa oma lipuriigilt; |
| --- | --- |

—

kas ümberlaadimises osaleda soovivad püügilaevad olid saanud eelneva loa oma lipuriigilt;

| — | kas ümberlaadimise eelteates märgitud koguseid kontrollitakse; |
| --- | --- |

—

kas ümberlaadimise eelteates märgitud koguseid kontrollitakse;

| — | kas asjakohased dokumendid on pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas ümberlaadimisdeklaratsioon, asjakohased T2M-dokumendid ning ICCATi statistika- ja püügidokumendid; |
| --- | --- |

—

kas asjakohased dokumendid on pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas ümberlaadimisdeklaratsioon, asjakohased T2M-dokumendid ning ICCATi statistika- ja püügidokumendid;

| — | töödeldud toodete puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks; |
| --- | --- |

—

töödeldud toodete puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks;

| — | kas merel toimuva ümberlaadimise puhul on ümberlaadimisel ajal kohal vaatleja. |
| --- | --- |

—

kas merel toimuva ümberlaadimise puhul on ümberlaadimisel ajal kohal vaatleja.

1.8.   Inspekteerimisülesanded kasvatamisega tegelevates ettevõtetes

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| — | kas asjakohased dokumendid on olemas ja nõuetekohaselt täidetud (sumpadesse paigutamise ja saagi kogumise deklaratsioonid); |
| --- | --- |

—

kas asjakohased dokumendid on olemas ja nõuetekohaselt täidetud (sumpadesse paigutamise ja saagi kogumise deklaratsioonid);

| — | kas hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise ajal on kohal vaatleja, kes on sumpadesse paigutamise deklaratsioonid tõendanud. |
| --- | --- |

—

kas hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise ajal on kohal vaatleja, kes on sumpadesse paigutamise deklaratsioonid tõendanud.

1.9.   Transporti ja turustamist käsitlevad inspekteerimisülesanded

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| — | transpordi puhul eelkõige asjakohaseid veodokumente ning võrdlevad neid veetavate füüsiliste kogustega; |
| --- | --- |

—

transpordi puhul eelkõige asjakohaseid veodokumente ning võrdlevad neid veetavate füüsiliste kogustega;

| — | kas turustamise puhul on asjakohased dokumendid olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas asjakohased T2M-dokumendid ning ICCATi statistika- ja püügidokumendid. |
| --- | --- |

—

kas turustamise puhul on asjakohased dokumendid olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas asjakohased T2M-dokumendid ning ICCATi statistika- ja püügidokumendid.

Image

---

II LISA

Siseriiklike kontrolliprogrammide sisu, millele on viidatud artikli 3 lõikes 2

Siseriiklikes kontrolliprogrammides täpsustatakse muu hulgas järgmist.

Kontrollivahendid

| — | Inimvahendid

  Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja tsoonid. |
| --- | --- |

—

Inimvahendid

Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja tsoonid.

| — | Tehnilised vahendid

  Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja tsoonid. |
| --- | --- |

—

Tehnilised vahendid

Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja tsoonid.

| — | Rahalised vahendid

  Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve. |
| --- | --- |

—

Rahalised vahendid

Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve.

Sadamate määramine

Määratud sadamate loetelu, nagu on nõutud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1559/2007 ja vastavalt hilisematele varude taastamist käsitlevatele õigusaktidele.

Iga-aastased püügikavad

Kvootide eraldamise, püügikava järelevalve ja kontrollimise süsteemide üksikasjad.

Inspekteerimisprotokollid

Inspekteerimistoimingute üksikasjalikud protokollid.

Suunised

Selgitavad suunised inspektoritele, tootjaorganisatsioonidele ning kalameestele.

Andmevahetusprotokollid

Protokollid suhtlemiseks teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad hariliku tuuni kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi eest.

---

Parandused

| 22.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/16

---

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 (millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 270, 21. oktoober 2003
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 40. köide, lk 391)

Leheküljel 400 I lisas, piimakvoodid, punkt d, kvoodiaasta 2007/2008

asendatakse

| „Saksamaa | 28 143 464,000 |
| --- | --- |
| (...) |
| Austria | 2 776 895,000” |

„Saksamaa

28 143 464,000

(...)

Austria

2 776 895,000”

järgmisega:

| „Saksamaa | 28 142 465,561 |
| --- | --- |
| (...) |
| Austria | 2 777 893,609”. |

„Saksamaa

28 142 465,561

(...)

Austria

2 777 893,609”.

---

| 22.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/16

---

Nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 83, 26. märts 2008
  )

Esikaanel ja leheküljel 5:

asendatakse

„2008/262/EÜ”,

järgmisega:

„2008/262/JSK”.

See otsus loetakse avaldatuks L III rubriigi VI jaotise all.

---