# Eiropas Savienības L 84/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 84 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 26. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 84

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 26. marts

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/231/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 1. februāris) par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 356)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/232/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 21. februāris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 648)

   (
  1
  ) | 132 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2008/231/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 1. februāris) par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 356)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 356)

1

1

2008/232/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 21. februāris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 648)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 648)

1

132

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Centrālās bankas pamatnostādnē (2007. gada 1. augusts) par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta) (ECB/2007/9) (OV L 341, 27.12.2007.) | 393 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Centrālās bankas pamatnostādnē (2007. gada 1. augusts) par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta) (ECB/2007/9) (OV L 341, 27.12.2007.)

393

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 1. februāris)

par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 356)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/231/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. un 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK (2), grozījumus savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS) izstrādā Eiropas Dzelzceļa aģentūra (EDzA) atbilstīgi Komisijas sniegtajam pilnvarojumam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK (2), grozījumus savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS) izstrādā Eiropas Dzelzceļa aģentūra (EDzA) atbilstīgi Komisijas sniegtajam pilnvarojumam.

| (2) | šim lēmumam pievienoto SITS izstrādāja apvienotā pārstāvju komiteja saskaņā ar 2001. gadā sniegto pilnvarojumu atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktam, pirms stājās spēkā Direktīva 2004/50/EK. Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācija (AEIF) tika izraudzīta par apvienoto pārstāvju komiteju. |
| --- | --- |

(2)

šim lēmumam pievienoto SITS izstrādāja apvienotā pārstāvju komiteja saskaņā ar 2001. gadā sniegto pilnvarojumu atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktam, pirms stājās spēkā Direktīva 2004/50/EK. Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācija (AEIF) tika izraudzīta par apvienoto pārstāvju komiteju.

| (3) | SITS projektam tika pievienots ievadziņojums, kurā ietverta Direktīvas 96/48/EK 6. panta 5. punktā paredzētā izmaksu un ieguvumu analīze. |
| --- | --- |

(3)

SITS projektam tika pievienots ievadziņojums, kurā ietverta Direktīvas 96/48/EK 6. panta 5. punktā paredzētā izmaksu un ieguvumu analīze.

| (4) | SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48//EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, ņemot vērā ievadziņojumu. |
| --- | --- |

(4)

SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48//EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, ņemot vērā ievadziņojumu.

| (5) | Pašreizējā SITS versijā nav pilnīgi aplūkotas visas pamatprasības. Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tehniskie aspekti, kas nav ietverti SITS, ir noteikti kā “atklātie punkti” šīs SITS U pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējā SITS versijā nav pilnīgi aplūkotas visas pamatprasības. Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tehniskie aspekti, kas nav ietverti SITS, ir noteikti kā “atklātie punkti” šīs SITS U pielikumā.

| (6) | Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, konkrētām dalībvalstīm jāinformē citas dalībvalstis un Komisija par attiecīgajiem valsts tehniskajiem noteikumiem, kurus izmanto, lai īstenotu pamatprasības saistībā ar šiem “atklātajiem punktiem”, kā arī par iestādēm, kuras ir pilnvarotas veikt procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai, un pārbaudes procedūru, lai verificētu apakšsistēmu savstarpēju izmantojamību Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Pēdējā minētajā nolūkā dalībvalstīm, ciktāl iespējams, ir jāpiemēro principi un kritēriji, kas paredzēti Direktīvā 96/48/EK, un jāizmanto iestādes, kuras paziņotas atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 20. pantam. Komisijai jāanalizē dalībvalstu iesniegtā informācija par valstu noteikumiem, procedūrām, iestādēm, kas atbildīgas par īstenošanas procedūrām, un par šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā jāapspriež ar komiteju nepieciešamība pieņemt jelkādus pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 17. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, konkrētām dalībvalstīm jāinformē citas dalībvalstis un Komisija par attiecīgajiem valsts tehniskajiem noteikumiem, kurus izmanto, lai īstenotu pamatprasības saistībā ar šiem “atklātajiem punktiem”, kā arī par iestādēm, kuras ir pilnvarotas veikt procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai, un pārbaudes procedūru, lai verificētu apakšsistēmu savstarpēju izmantojamību Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Pēdējā minētajā nolūkā dalībvalstīm, ciktāl iespējams, ir jāpiemēro principi un kritēriji, kas paredzēti Direktīvā 96/48/EK, un jāizmanto iestādes, kuras paziņotas atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 20. pantam. Komisijai jāanalizē dalībvalstu iesniegtā informācija par valstu noteikumiem, procedūrām, iestādēm, kas atbildīgas par īstenošanas procedūrām, un par šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā jāapspriež ar komiteju nepieciešamība pieņemt jelkādus pasākumus.

| (7) | Šajā SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(7)

Šajā SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| (8) | Šī SITS balstās uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas, ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radīt vajadzību grozīt vai papildināt šo SITS. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 6. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Šī SITS balstās uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas, ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radīt vajadzību grozīt vai papildināt šo SITS. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 6. panta 3. punktu.

| (9) | Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS regulāri periodiski jāpārskata. |
| --- | --- |

(9)

Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS regulāri periodiski jāpārskata.

| (10) | Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs subjekts norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(10)

Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs subjekts norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes.

| (11) | Pielikumā pievienotās SITS īstenošana un atbilstība SITS attiecīgajām iedaļām jānosaka saskaņā ar īstenošanas plānu, ko katra dalībvalsts izstrādā tām līnijām, par kurām tā ir atbildīga. Komisijai jāanalizē dalībvalstu iesniegtā informācija un attiecīgā gadījumā jāpārrunā ar komiteju nepieciešamība pieņemt turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Pielikumā pievienotās SITS īstenošana un atbilstība SITS attiecīgajām iedaļām jānosaka saskaņā ar īstenošanas plānu, ko katra dalībvalsts izstrādā tām līnijām, par kurām tā ir atbildīga. Komisijai jāanalizē dalībvalstu iesniegtā informācija un attiecīgā gadījumā jāpārrunā ar komiteju nepieciešamība pieņemt turpmākus pasākumus.

| (12) | Dzelzceļa satiksme šobrīd darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tādēļ Komisijai jāpārbauda šie nolīgumi, lai noteiktu, vai attiecīgi jāpārskata šajā lēmumā izklāstītā SITS. |
| --- | --- |

(12)

Dzelzceļa satiksme šobrīd darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tādēļ Komisijai jāpārbauda šie nolīgumi, lai noteiktu, vai attiecīgi jāpārskata šajā lēmumā izklāstītā SITS.

| (13) | Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu, |
| --- | --- |

(13)

Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Komisija pieņem Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (“SITS”) attiecībā uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “Satiksmes nodrošināšana un vadība” pārskatītā redakcijā.

SITS izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

SITS piemērojama satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmai, kas definēta Direktīvas 96/48/EK II pielikumā.

2. pants

1.   Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS U pielikumā, nosacījumi, kas izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktam, ir piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts citām dalībvalstīm un Komisijai paziņo:

| a) | šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu;

| b) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| c) | iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt minēto atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

c)

iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt minēto atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

3. pants

Dalībvalstis sešos mēnešos pēc pielikumā pievienotās SITS stāšanās spēkā paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem:

| a) | starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esoši valsts līmeņa, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ; |
| --- | --- |

a)

starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esoši valsts līmeņa, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ;

| b) | starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

b)

starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni;

| c) | starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

c)

starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni.

4. pants

Dalībvalstis izstrādā SITS valsts īstenošanas plānu saskaņā ar pielikuma 7. nodaļā noteiktajiem kritērijiem.

Tās nosūta šo īstenošanas plānu citām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā vienu gadu pēc dienas, kurā sāk piemērot šo lēmumu.

5. pants

Komisijas Lēmumu 2002/734/EK (3) turpmāk nepiemēro no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

6. pants

Šo Lēmumu piemēro no 2008. gada 1. septembris.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 1. februāra.

Komisijas vārdā —

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

1

(2)  OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.

2

(3)  OV L 245, 12.9.2002., 370. lpp.

3

---

PIELIKUMS

DIREKTĪVA 96/48/EK – EIROPAS ĀTRGAITAS DZELZCEĻU SISTĒMAS SAVSTARPĒJA IZMANTOJAMĪBA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS PROJEKTS

Apakšsistēma “Satiksmes nodrošināšana un vadība”

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs SITS saturs |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | APAKŠSISTĒMAS/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Apakšsistēma |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Darbības joma |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Personāls un vilcieni |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Ekspluatācijas principi |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Piemērojamība pašreizējiem vagoniem un infrastruktūrai |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | Šīs SITS saikne ar Direktīvu 2004/49/EK |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | PAMATPRASĪBAS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Atbilstība pamatprasībām |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pamatprasību pārskats |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ar šīm prasībām saistītie īpašie aspekti |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Drošums un darbgatavība |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Veselība |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Vides aizsardzība |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tehniskā savietojamība |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu īpaši saistītie aspekti |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Drošums un darbgatavība |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tehniskā savietojamība |
| --- | --- |

3.4.3.

| 4. | APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Uz personālu attiecināmās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.1.1. | Vispārīgās prasības |
| --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | Vilcienu mašīnistiem nepieciešamā dokumentācija |
| --- | --- |

4.2.1.2.

| 4.2.1.2.1. | Priekšraksti mašīnistiem |
| --- | --- |

4.2.1.2.1.

| 4.2.1.2.2. | Izmantojamo dzelzceļa līniju un ar tām saistīto attiecīgo līnijām blakus esošo iekārtu apraksts |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.

| 4.2.1.2.2.1. | Maršruta apraksta sagatavošana |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.1.

| 4.2.1.2.2.2. | Pārveidotie elementi |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2.

| 4.2.1.2.2.3. | Mašīnistu informēšana reālā laikā |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.3.

| 4.2.1.2.3. | Kustības grafiks |
| --- | --- |

4.2.1.2.3.

| 4.2.1.2.4. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

4.2.1.2.4.

| 4.2.1.3. | Nepieciešamā dokumentācija dzelzceļa uzņēmuma personālam, kas nav vilcienu mašīnisti |
| --- | --- |

4.2.1.3.

| 4.2.1.4. | Dokumentācija, kas nepieciešama infrastruktūras pārvaldītāja personālam, kas veic vilcienu kustības vadību |
| --- | --- |

4.2.1.4.

| 4.2.1.5. | Vilciena apkalpes, cita dzelzceļa uzņēmuma personāla un personāla, kas veic vilcienu kustības vadību, ar drošību saistītā saziņa |
| --- | --- |

4.2.1.5.

| 4.2.2. | Uz vilcieniem attiecināmās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Vilciena redzamība |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.1.1. | Vispārīgā prasība |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

| 4.2.2.1.2. | Priekšgals |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

| 4.2.2.2. | Vilciena dzirdamība |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.2.1. | Vispārīgā prasība |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2. | Kontrole |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Ritekļu identifikācija |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Prasības pasažieru vagoniem |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Vilciena sastāvs |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Vilciena bremzēšana |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Obligātās prasības bremžu sistēmai |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Bremzēšanas efektivitāte |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.7. | Vilciena uzturēšana darba kārtībā |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.7.1. | Vispārīgā prasība |
| --- | --- |

4.2.2.7.1.

| 4.2.2.7.2. | Vajadzīgie dati |
| --- | --- |

4.2.2.7.2.

| 4.2.3. | Uz vilcienu ekspluatāciju attiecināmās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Vilcienu plānošana |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Vilcienu identifikācija |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Vilciena atiešana |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.3.1. | Pārbaudes pirms atiešanas |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

| 4.2.3.3.2. | Infrastruktūras pārvaldītāja informēšana par vilciena ekspluatācijas stāvokli |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

| 4.2.3.4. | Satiksmes vadība |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.4.1. | Vispārīgās prasības |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

| 4.2.3.4.2. | Ziņošana par vilcienu |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

| 4.2.3.4.2.1. | Dati, kas vajadzīgi ziņošanai par vilciena atrašanās vietu |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1.

| 4.2.3.4.2.2. | Paredzētais nodošanas laiks |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2.

| 4.2.3.4.3. | Bīstamās kravas |
| --- | --- |

4.2.3.4.3.

| 4.2.3.4.4. | Ekspluatācijas kvalitāte |
| --- | --- |

4.2.3.4.4.

| 4.2.3.5. | Datu reģistrācija |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.3.5.1. | Uzraudzības datu reģistrācija ārpus vilciena |
| --- | --- |

4.2.3.5.1.

| 4.2.3.5.2. | Uzraudzības datu reģistrācija vilcienā |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.

| 4.2.3.6. | Traucēts darbības režīms |
| --- | --- |

4.2.3.6.

| 4.2.3.6.1. | Citu lietotāju informēšana |
| --- | --- |

4.2.3.6.1.

| 4.2.3.6.2. | Vilcienu mašīnistu informēšana |
| --- | --- |

4.2.3.6.2.

| 4.2.3.6.3. | Ārkārtas pasākumi |
| --- | --- |

4.2.3.6.3.

| 4.2.3.7. | Ārkārtas situācijas vadība |
| --- | --- |

4.2.3.7.

| 4.2.3.8. | Palīdzība vilciena apkalpei negadījuma vai nopietnu ritošā sastāva darbības traucējumu gadījumā |
| --- | --- |

4.2.3.8.

| 4.3. | Saskarņu ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Saskarnes ar infrastruktūras SITS |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.1.1. | Signālu redzamība |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2 | . Pasažieru vagoni |
| --- | --- |

4.3.1.2

| 4.3.1.3. | Profesionālā kompetence |
| --- | --- |

4.3.1.3.

| 4.3.2. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Uzraudzības datu reģistrācija |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Mašīnista modrības ierīce |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | ERTMS/ETCS un ERTMS/GSM-R ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.4. | Signālu un sliežu ceļam blakus esošo rādītāju redzamība |
| --- | --- |

4.3.2.4.

| 4.3.2.5. | Vilciena bremzēšana |
| --- | --- |

4.3.2.5.

| 4.3.2.6. | Smiltnīcas izmantošana. Obligātie uz profesionālo kompetenci attiecināmie elementi vilciena vadīšanai |
| --- | --- |

4.3.2.6.

| 4.3.2.7. | Datu reģistrācija un sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce |
| --- | --- |

4.3.2.7.

| 4.3.3. | Saskarnes ar ritošā sastāva SITS |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Bremzēšana |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.3.2. | Prasības pasažieru vagoniem |
| --- | --- |

4.3.3.2.

| 4.3.3.3. | Vilciena redzamība |
| --- | --- |

4.3.3.3.

| 4.3.3.3.1. | Vilciena sastāva pirmais vagons vilciena kustības virzienā |
| --- | --- |

4.3.3.3.1.

| 4.3.3.3.2. | Vilciena astes daļa |
| --- | --- |

4.3.3.3.2.

| 4.3.3.4. | Vilciena dzirdamība |
| --- | --- |

4.3.3.4.

| 4.3.3.5. | Signālu redzamība |
| --- | --- |

4.3.3.5.

| 4.3.3.6. | Mašīnista modrības ierīce |
| --- | --- |

4.3.3.6.

| 4.3.3.7. | Vilciena sastādīšana un B pielikums |
| --- | --- |

4.3.3.7.

| 4.3.3.8. | Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē stacionāri izvietotas vilcienu uzraudzības sistēmas un ritošā sastāva dinamiku |
| --- | --- |

4.3.3.8.

| 4.3.3.9. | Smiltnīcas izmantošana |
| --- | --- |

4.3.3.9.

| 4.3.3.10. | Vilciena sastādīšana, H un J pielikums |
| --- | --- |

4.3.3.10.

| 4.3.3.11. | Noteikumi ārkārtas situācijās un ārkārtas situāciju vadība |
| --- | --- |

4.3.3.11.

| 4.3.3.12. | Datu reģistrācija |
| --- | --- |

4.3.3.12.

| 4.3.3.13. | Aerodinamiskā iedarbība uz balastu |
| --- | --- |

4.3.3.13.

| 4.3.3.14. | Vides apstākļi |
| --- | --- |

4.3.3.14.

| 4.3.3.15. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.3.3.15.

| 4.3.3.16. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.3.3.16.

| 4.3.3.17. | Ārējais troksnis |
| --- | --- |

4.3.3.17.

| 4.3.3.18. | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.3.3.18.

| 4.3.3.19. | Celšanas/vilkšanas procedūras |
| --- | --- |

4.3.3.19.

| 4.3.3.20. | Kontroles un diagnostikas koncepcijas |
| --- | --- |

4.3.3.20.

| 4.3.3.21. | Īpaša specifikācija gariem tuneļiem |
| --- | --- |

4.3.3.21.

| 4.3.3.22. | Vilces efektivitātes prasības |
| --- | --- |

4.3.3.22.

| 4.3.3.23. | Vilces saķeres prasības |
| --- | --- |

4.3.3.23.

| 4.3.3.24. | Ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas saistībā ar enerģijas apgādi |
| --- | --- |

4.3.3.24.

| 4.3.4. | Saskarnes ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Saskarnes ar SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Saskarnes ar SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Profesionālās prasmes |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Profesionālā kompetence |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.1.1. | Profesionālās zināšanas |
| --- | --- |

4.6.1.1.

| 4.6.1.2. | Spēja praktiski izmantot zināšanas |
| --- | --- |

4.6.1.2.

| 4.6.2. | Valodu zināšanas |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.2.1. | Principi |
| --- | --- |

4.6.2.1.

| 4.6.2.2. | Valodu zināšanu līmenis |
| --- | --- |

4.6.2.2.

| 4.6.3. | Personāla sākotnējā un turpmākā novērtēšana |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.3.1. | Pamatelementi |
| --- | --- |

4.6.3.1.

| 4.6.3.2. | Apmācības vajadzību analīze |
| --- | --- |

4.6.3.2.

| 4.6.3.2.1. | Apmācības vajadzību analīzes veikšana |
| --- | --- |

4.6.3.2.1.

| 4.6.3.2.2. | Apmācības vajadzību analīzes atjaunināšana |
| --- | --- |

4.6.3.2.2.

| 4.6.3.2.3. | Īpašas prasības vilciena apkalpei un palīgpersonālam |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.

| 4.6.3.2.3.1. | Maršruta zināšanas |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.1.

| 4.6.3.2.3.2. | Zināšanas par ritošo sastāvu |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.2.

| 4.6.3.2.3.3. | Palīgpersonāls |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.3.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Ieteicamie kritēriji, saskaņā ar kuriem apstiprina arodslimību ārstus un medicīnas iestādes |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Kritēriji, saskaņā ar kuriem apstiprina psihologus, kam jāveic psiholoģiskais novērtējums un jāizstrādā psiholoģiskā novērtējuma prasības |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.3.1. | Psihologu sertifikācija |
| --- | --- |

4.7.3.1.

| 4.7.3.2. | Psiholoģiskā novērtējuma saturs un interpretācija |
| --- | --- |

4.7.3.2.

| 4.7.3.3. | Novērtējuma līdzekļu izvēle |
| --- | --- |

4.7.3.3.

| 4.7.4. | Medicīniskā izmeklēšana un psiholoģiskais novērtējums |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.4.1. | Pirms pieņemšanas darbā |
| --- | --- |

4.7.4.1.

| 4.7.4.1.1. | Medicīniskās izmeklēšanas obligātais saturs |
| --- | --- |

4.7.4.1.1.

| 4.7.4.1.2. | Psiholoģiskais novērtējums |
| --- | --- |

4.7.4.1.2.

| 4.7.4.2. | Pēc pieņemšanas darbā |
| --- | --- |

4.7.4.2.

| 4.7.4.2.1. | Periodiskās medicīniskās izmeklēšanas biežums |
| --- | --- |

4.7.4.2.1.

| 4.7.4.2.2. | Obligātais periodiskās medicīniskās izmeklēšanas saturs |
| --- | --- |

4.7.4.2.2.

| 4.7.4.2.3. | Papildu medicīniskā izmeklēšana un/vai psiholoģiskais novērtējums |
| --- | --- |

4.7.4.2.3.

| 4.7.5. | Medicīniskās prasības |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.5.1. | Vispārīgās prasības |
| --- | --- |

4.7.5.1.

| 4.7.5.2. | Prasības redzei |
| --- | --- |

4.7.5.2.

| 4.7.5.3. | Prasības dzirdei |
| --- | --- |

4.7.5.3.

| 4.7.5.4. | Grūtniecība |
| --- | --- |

4.7.5.4.

| 4.7.6. | Īpašas prasības attiecībā uz vilciena mašīnista pienākumiem |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.6.1. | Periodiskās medicīniskās izmeklēšanas biežums |
| --- | --- |

4.7.6.1.

| 4.7.6.2. | Medicīniskās izmeklēšanas papildu saturs |
| --- | --- |

4.7.6.2.

| 4.7.6.3. | Papildu prasības redze |
| --- | --- |

4.7.6.3.

| 4.7.6.4. | Papildu prasības dzirdei un runai |
| --- | --- |

4.7.6.4.

| 4.7.6.5. | Antropometrija |
| --- | --- |

4.7.6.5.

| 4.7.6.6. | Palīdzība traumas gadījumā |
| --- | --- |

4.7.6.6.

| 4.8. | Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Ritošais sastāvs |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komponentu saraksts |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu efektivitāte un specifikācijas |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFICĒŠANA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Principi |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Noteikumu un procedūru dokumentācija |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Novērtējuma procedūra |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.3.1. | Kompetentās iestādes lēmums |
| --- | --- |

6.2.3.1.

| 6.2.3.2. | Ja tiek prasīts novērtējums |
| --- | --- |

6.2.3.2.

| 6.2.4. | Sistēmas darbības efektivitāte |
| --- | --- |

6.2.4.

| 7. | IEVIEŠANA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Principi |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pamatnostādnes ieviešanai |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Īpaši gadījumi |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Ievads |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Īpašo gadījumu saraksts |
| --- | --- |

7.3.2.

| A PIELIKUMS. | ERTMS/ETCS UN ERTMS/GSM-R EKSPLUATĀCIJAS NOTEIKUMI |
| --- | --- |

A PIELIKUMS.

| B PIELIKUMS. | CITI NOTEIKUMI, KAS ĻAUJ SASKAŅOTI EKSPLUATĒT DAŽĀDAS JAUNĀS STRUKTURĀLĀS APAKŠSISTĒMAS |
| --- | --- |

B PIELIKUMS.

A. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

B. PERSONĀLA DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA

C. EKSPLUATĀCIJAS SASKARNE AR SIGNALIZĀCIJAS UN VILCIENU VADĪBAS IEKĀRTU APRĪKOJUMU

D. VILCIENA KUSTĪBA

E. NOVIRZES, NEGADĪJUMI UN STARPGADĪJUMI

| C PIELIKUMS. | AR DROŠĪBU SAISTĪTAS SAZIŅAS METODOLOĢIJA |
| --- | --- |

C PIELIKUMS.

| D PIELIKUMS. | INFORMĀCIJA, KURAI JĀBŪT PIEEJAMAI DZELZCEĻA UZŅĒMUMAM SAISTĪBĀ AR LĪNIJU(-ĀM), KURAS TAS IECERĒJIS IZMANTOT |
| --- | --- |

D PIELIKUMS.

| E PIELIKUMS. | VALODAS UN SAZIŅAS PRASMJU LĪMENIS |
| --- | --- |

E PIELIKUMS.

| F PIELIKUMS. | INFORMATĪVAS UN NEOBLIGĀTAS PAMATNOSTĀDNES SATIKSMES NODROŠINĀŠANAS UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS NOVĒRTĒŠANAI |
| --- | --- |

F PIELIKUMS.

| G PIELIKUMS. | INFORMATĪVS UN NEOBLIGĀTS TO ELEMENTU SARAKSTS, KURI JĀVERIFICĒ KATRAM PAMATPARAMETRAM |
| --- | --- |

G PIELIKUMS.

| H PIELIKUMS. | OBLIGĀTĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VILCIENA MAŠĪNISTA PROFESIONĀLO KOMPETENCI |
| --- | --- |

H PIELIKUMS.

| I PIELIKUMS. | NAV IZMANTOTS |
| --- | --- |

I PIELIKUMS.

| J PIELIKUMS. | OBLIGĀTĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PROFESIONĀLO KOMPETENCI AR VILCIENA PAVADĪŠANU SAISTĪTIEM UZDEVUMIEM |
| --- | --- |

J PIELIKUMS.

| K PIELIKUMS. | NAV IZMANTOTS |
| --- | --- |

K PIELIKUMS.

| L PIELIKUMS. | OBLIGĀTĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PROFESIONĀLO KOMPETENCI VILCIENA DARBGATAVĪBAS NODROŠINĀŠANAI |
| --- | --- |

L PIELIKUMS.

| M PIELIKUMS. | NAV IZMANTOTS |
| --- | --- |

M PIELIKUMS.

| N PIELIKUMS. | INFORMATĪVAS UN NEOBLIGĀTAS PAMATNOSTĀDNES ĪSTENOŠANAI |
| --- | --- |

N PIELIKUMS.

| O PIELIKUMS. | NAV IZMANTOTS |
| --- | --- |

O PIELIKUMS.

| P PIELIKUMS. | RITEKĻU IDENTIFIKĀCIJA |
| --- | --- |

P PIELIKUMS.

| Q PIELIKUMS. | NAV IZMANTOTS |
| --- | --- |

Q PIELIKUMS.

| R PIELIKUMS. | VILCIENU IDENTIFIKĀCIJA |
| --- | --- |

R PIELIKUMS.

| S PIELIKUMS. | NAV IZMANTOTS |
| --- | --- |

S PIELIKUMS.

| T PIELIKUMS. | BREMŽU DARBĪBAS EFEKTIVITĀTE |
| --- | --- |

T PIELIKUMS.

| U PIELIKUMS. | ATKLĀTO PUNKTU SARAKSTS |
| --- | --- |

U PIELIKUMS.

| V PIELIKUMS. | MAŠĪNISTIEM PAREDZĒTĀS PRIEKŠRAKSTU DOKUMENTĀCIJAS SAGATAVOŠANA UN ATJAUNINĀŠANA |
| --- | --- |

V PIELIKUMS.

SKAIDROJOŠĀ VĀRDNĪCA

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šī SITS attiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, kas ir viena no apakšsistēmām, kuras minētas II pielikuma 1. punktā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un tās uzturēšanu.

Šo SITS piemēro turpmāk minētajām vilcienu grupām neatkarīgi no tā, vai vilciens sastāv no nedalāmām sastāva vienībām (kas ekspluatējot nav atdalāmas) vai no atsevišķiem vagoniem. To vienādi piemēro pasažieru vagoniem un/vai vagoniem, kuros nepārvadā pasažierus:

| — | : | 1. grupa | : | vilcieni, kuru maksimālais ātrums ir vismaz 250 km/h, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | 2. grupa | : | vilcieni, kuru maksimālais ātrums ir vismaz 190 km/h, bet nepārsniedz 250 km/h. |

—

:

1. grupa

:

vilcieni, kuru maksimālais ātrums ir vismaz 250 km/h,

—

:

2. grupa

:

vilcieni, kuru maksimālais ātrums ir vismaz 190 km/h, bet nepārsniedz 250 km/h.

Saskaņā ar direktīvas I pielikumu specifikācija ir noteikta katrai no turpmāk minētajām līniju kategorijām:

| — | I kategorija: īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas vilcieniem ar kustības ātrumu, kas ir 250 km/h vai lielāks, |
| --- | --- |

—

I kategorija: īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas vilcieniem ar kustības ātrumu, kas ir 250 km/h vai lielāks,

| — | II kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas vilcieniem ar kustības ātrumu, kas ir aptuveni 200 km/h, |
| --- | --- |

—

II kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas vilcieniem ar kustības ātrumu, kas ir aptuveni 200 km/h,

| — | III kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kurām topogrāfisku, reljefa vai pilsētvides nosacījumu dēļ ir īpašas pazīmes un kurās ātrums jāpielāgo katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

—

III kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kurām topogrāfisku, reljefa vai pilsētvides nosacījumu dēļ ir īpašas pazīmes un kurās ātrums jāpielāgo katrā atsevišķā gadījumā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kas aprakstīta I pielikumā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

1.3.   Šīs SITS saturs

Saskaņā ar 5. panta 3. punktu un I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, šajā SITS:

| a) | norāda tās paredzēto darbības jomu (2. nodaļa); |
| --- | --- |

a)

norāda tās paredzēto darbības jomu (2. nodaļa);

| b) | nosaka pamatprasības apakšsistēmai (3. nodaļa) un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

b)

nosaka pamatprasības apakšsistēmai (3. nodaļa) un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa);

| c) | nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas jāievēro apakšsistēmā un tās saskarnēs ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

c)

nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas jāievēro apakšsistēmā un tās saskarnēs ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa);

| d) | nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko jāattiecina Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa); |
| --- | --- |

d)

nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko jāattiecina Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa);

| e) | katrā konkrētā gadījumā nosaka procedūras, kas jāizmanto, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, no vienas puses, vai apakšsistēmas EK verificēšanu, no otras puses (6. nodaļa); |
| --- | --- |

e)

katrā konkrētā gadījumā nosaka procedūras, kas jāizmanto, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, no vienas puses, vai apakšsistēmas EK verificēšanu, no otras puses (6. nodaļa);

| f) | norāda SITS īstenošanas stratēģiju (7. nodaļa); |
| --- | --- |

f)

norāda SITS īstenošanas stratēģiju (7. nodaļa);

| g) | norāda attiecīgajam personālam vajadzīgo profesionālo kompetenci un veselības un drošības nosacījumus darbā, kas vajadzīgi apakšsistēmas darbībai un uzturēšanai, kā arī SITS īstenošanai. |
| --- | --- |

g)

norāda attiecīgajam personālam vajadzīgo profesionālo kompetenci un veselības un drošības nosacījumus darbā, kas vajadzīgi apakšsistēmas darbībai un uzturēšanai, kā arī SITS īstenošanai.

Turklāt saskaņā ar 5. panta 5. punktu katrai SITS var paredzēt īpašus gadījumus. Tie ir norādīti 7. nodaļā.

Visbeidzot, šīs SITS 4. nodaļā ietverti arī ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumi, kas raksturīgi darbības jomai, kura norādīta iepriekš 1.1. un 1.2. punktā.

2.   APAKŠSISTĒMAS/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1.   Apakšsistēma

Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma ir viena no apakšsistēmām, kuras veido Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmu, kā minēts Direktīvas 96/48/EK II pielikumā.

2.2.   Darbības joma

Saistībā ar Direktīvas 96/48/EK I pielikumu (kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvas 2004/50/EK I pielikumu) šīs SITS darbības joma attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa uzņēmumu satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, kas ir saistīta ar vilcienu ekspluatāciju ātrgaitas dzelzceļu sistēmā Eiropas transporta tīklā.

Šajā SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību noteiktās specifikācijas var izmantot kā atsauces dokumentu citu vilcienu ekspluatācijā ātrgaitas dzelzceļu sistēmā Eiropas transporta tīklā, pat ja uz tiem neattiecas šīs SITS darbības joma.

2.2.1.   Personāls un vilcieni

Jāatzīmē, ka 5. panta 3. punkta g) apakšpunkts Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 5. panta 3. punkta g) apakšpunkts Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, atšķiras tādā ziņā, ka pirmajā, runājot par ātrgaitas dzelzceļu sistēmā nodarbināto personālu, ir minēta “profesionālā kompetence”, bet otrajā saistībā ar parasto dzelzceļu sistēmu tiek runāts par “profesionālo kvalifikāciju”.

Atšķirības starp parasto dzelzceļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS nebūtu lietderīgas, un tādēļ ir izdarīts pieņēmums, ka termina “profesionālā kompetence” izmantošana atbilst likumdevēja nolūkam.

SITS 4.6. un 4.7. apakšiedaļa attiecas uz personālu, kas veic tādus drošībai būtiskus uzdevumus kā vilciena vadīšana un vilciena pavadīšana, ja tie saistīti ar valsts robežas(-u) šķērsošanu un darbu aiz jebkuras vietas(-ām), kas infrastruktūras pārvaldītāja tīkla pārskatā ir noteikta(-s) kā “robeža” un iekļauta(-s) tā drošības atļaujā.

Ja darbs jāveic tikai līdz jebkurai iepriekš aprakstītajai vietai, kas noteikta kā “robeža”, netiek uzskatīts, ka darbinieks šķērso robežu.

Uz personālu, kas veic tādus drošībai būtiskus uzdevumus kā vilcienu dispečera pakalpojumi un vilcienu kustības vadība, attiecas dalībvalstu profesionālās kompetences un veselības un drošības nosacījumu savstarpēja atzīšana.

Uz personālu, kas veic tādus drošībai būtiskus uzdevumus, kuri saistīti ar pēdējiem darbiem vilciena darbgatavības nodrošināšanai, pirms tas šķērso robežu(-as), un darbu aiz jebkuras iepriekš aprakstītās vietas, kas noteikta kā “robeža”, attiecas 4.6. apakšiedaļa, dalībvalstīm savstarpēji atzīstot veselības un drošības nosacījumus. Ja visi vagoni vilcienā, kas šķērso valsts robežu(-as), šķērso to tikai līdz iepriekš aprakstītajai vietai, kas noteikta kā “robeža”, netiek uzskatīts, ka vilciens veic pārrobežu pārvadājumus.

Tas apkopots zemāk redzamajās tabulās.

Personāls, kas nodrošina tādu vilcienu darbību, kuri šķērso valsts robežu un turpina kustību aiz robežas

| Pienākums | Profesionālā kompetence | Medicīniskās prasības |
| --- | --- | --- |
| Vilciena vadīšana un pavadīšana | 4.6. | 4.7. |
| Vilcienu kustības vadība | Savstarpēja atzīšana | Savstarpēja atzīšana |
| Vilciena darbgatavības nodrošināšana | 4.6. | Savstarpēja atzīšana |
| Dispečera pakalpojumi | Savstarpēja atzīšana | Savstarpēja atzīšana |

Pienākums

Profesionālā kompetence

Medicīniskās prasības

Vilciena vadīšana un pavadīšana

4.6.

4.7.

Vilcienu kustības vadība

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

Vilciena darbgatavības nodrošināšana

4.6.

Savstarpēja atzīšana

Dispečera pakalpojumi

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

Personāls, kas nodrošina tādu vilcienu darbību, kuri nešķērso valsts robežu vai šķērso to tikai līdz vietai, kas noteikta kā “robeža”

| Pienākums | Profesionālā kompetence | Medicīniskās prasības |
| --- | --- | --- |
| Vilciena vadīšana un pavadīšana | Savstarpēja atzīšana | Savstarpēja atzīšana |
| Vilcienu kustības vadība | Savstarpēja atzīšana | Savstarpēja atzīšana |
| Vilciena darbgatavības nodrošināšana | Savstarpēja atzīšana | Savstarpēja atzīšana |
| Dispečera pakalpojumi | Savstarpēja atzīšana | Savstarpēja atzīšana |

Pienākums

Profesionālā kompetence

Medicīniskās prasības

Vilciena vadīšana un pavadīšana

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

Vilcienu kustības vadība

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

Vilciena darbgatavības nodrošināšana

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

Dispečera pakalpojumi

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

Lasot šīs tabulas, jāatzīmē, ka 4.2.1. nodaļā aprakstītie saziņas principi ir obligāta prasība.

Attiecībā uz pārrobežu posmiem 7. panta 1. punktā minētajos nolīgumos starp blakus esošajiem infrastruktūras pārvaldītājiem vai kaimiņu dalībvalstīm aprakstīti:

| — | drošības noteikumi, kas tiem jāpiemēro, lai aizsargātu inženiertehnisko darbu vietas, kas saistītas ar attiecīgo infrastruktūras apakšsistēmu uzturēšanu, un tāda personāla apmācību saturs, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, kuri saistīti ar šādu darbu vietu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

drošības noteikumi, kas tiem jāpiemēro, lai aizsargātu inženiertehnisko darbu vietas, kas saistītas ar attiecīgo infrastruktūras apakšsistēmu uzturēšanu, un tāda personāla apmācību saturs, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, kuri saistīti ar šādu darbu vietu aizsardzību,

| — | drošības noteikumi, kas starp tiem jāpiemēro, lai vadītu un aizsargātu inženiertehnisko darbu vietas, kas saistītas ar attiecīgo enerģijas apgādes apakšsistēmu stacionāro iekārtu uzturēšanu, un tāda personāla apmācību saturs, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, kuri saistīti ar šādu darbu vietu vadību un aizsardzību. |
| --- | --- |

—

drošības noteikumi, kas starp tiem jāpiemēro, lai vadītu un aizsargātu inženiertehnisko darbu vietas, kas saistītas ar attiecīgo enerģijas apgādes apakšsistēmu stacionāro iekārtu uzturēšanu, un tāda personāla apmācību saturs, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, kuri saistīti ar šādu darbu vietu vadību un aizsardzību.

2.2.2.   Ekspluatācijas principi

Vispārējais mērķis šīs SITS pašreizējai versijai, kas ir otrā pēc Direktīvas 96/48/EK stāšanās spēkā, bet pirmā, kurā ņemti vērā ar Direktīvu 2004/50/EK izdarītie grozījumi, ir nodrošināt saskaņotu to struktūras apakšsistēmu ekspluatāciju, kuras paredzēts izmantot ātrgaitas dzelzceļu tīklā. Jo īpaši noteikumiem un kārtībai, kas tieši saistīti ar jaunās vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmas ekspluatāciju, identiskās situācijās jābūt identiskiem.

Sākotnēji šī SITS attiecās tikai uz ātrgaitas dzelzceļu “Satiksmes nodrošināšanas un vadības” apakšsistēmas elementiem (kā izklāstīts 4. nodaļā) jomās, kurās galvenokārt pastāv ekspluatācijas saskarnes starp dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem vai kurās savstarpējai izmantojamībai ir īpašas priekšrocības. To nosakot, pienācīgi ņēma vērā Direktīvas 2004/49/EK (Dzelzceļa drošības direktīva) prasības.

Pēc tam šīs SITS A pielikumā sīki izklāstīja Eiropas vilcienu kontroles sistēmas (ETCS) un Mobilo sakaru globālās sistēmas dzelzceļiem (GSM-R) ekspluatācijas noteikumus.

2.2.3.   Piemērojamība pašreizējiem vagoniem un infrastruktūrai

Kaut gan vairākums šajā SITS iekļauto prasību saistītas ar procesiem un darba kārtību, zināms to skaits saistīts arī ar fiziskiem elementiem, vilcieniem un vagoniem, kas ir nozīmīgi ekspluatācijai.

Šo elementu konstrukcijas kritēriji ir aprakstīti tajās SITS, kas attiecas uz citām apakšsistēmām, piemēram, ritošā sastāva apakšsistēmu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS kontekstā ņemtas vērā elementu ekspluatācijas funkcijas.

Šādos gadījumos atzīst, ka pašreizējā ritošā sastāva/infrastruktūras iekārtu pārveidošana, lai tās pilnībā atbilstu šīs SITS prasībām, varētu neattaisnot izmaksas. Attiecīgās prasības tādēļ jāpiemēro tikai jauniem elementiem vai gadījumos, ja elementus modernizē vai atjauno un vajadzīga jauna atļauja, lai tos nodotu ekspluatācijā Direktīvas 96/48/EK 14. panta 3. punkta nozīmē.

2.3.   Šīs SITS saikne ar Direktīvu 2004/49/EK

Lai gan šī SITS tiek izstrādāta saskaņā ar Savstarpējas izmantojamības direktīvu 96/48/EK (kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK), tajā apskatītas prasības, kuras cieši saistītas ar darba kārtību un procesiem, kas jāievēro infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa uzņēmumam, iesniedzot pieteikumu drošības atļaujas/sertifikāta saņemšanai saskaņā ar Drošības direktīvu (2004/49/EK).

3.   PAMATPRASĪBAS

3.1.   Atbilstība pamatprasībām

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 4. panta 1. punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, tās apakšsistēmām un to savstarpējas izmantojamības komponentiem jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgi izklāstītas direktīvas III pielikumā.

3.2.   Pamatprasību pārskats

Pamatprasības attiecas uz:

| — | drošību, |
| --- | --- |

—

drošību,

| — | drošumu un darbgatavību, |
| --- | --- |

—

drošumu un darbgatavību,

| — | veselības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

veselības aizsardzību,

| — | vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzību,

| — | tehnisko savietojamību. |
| --- | --- |

—

tehnisko savietojamību.

Saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK pamatprasības var būt vispārīgi piemērojamas visai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai vai īpaši noteiktas katrai tās apakšsistēmai un apakšsistēmas komponentam.

3.3.   Ar šīm prasībām saistītie īpašie aspekti

Vispārīgās prasības attiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu saskaņā ar šādiem noteikumiem.

3.3.1.   Drošība

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu drošības pamatprasības, kas attiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, ir šādas.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.1.1. pamatprasība

“Drošībai būtisku komponentu un jo īpaši vilciena kustībā iesaistītu komponentu konstrukcijai, uzbūvei vai montāžai, tehniskajai apkopei un pārraudzībai jābūt tādai, lai garantētu drošību līmenī, kas atbilst dzelzceļu tīklam izvirzītajiem mērķiem, tostarp īpaši nelabvēlīgās situācijās.”

Attiecībā uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu šī pamatprasība apskatīta specifikācijas apakšiedaļā “Vilciena redzamība” (4.2.2.1. un 4.3. apakšiedaļa) un “Vilciena dzirdamība” 4.2.2.2. un 4.3. apakšiedaļā.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.1.2. pamatprasība

“Riteņu un sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.1.3. pamatprasība

“Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo.”

Attiecībā uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu šī pamatprasība apskatīta specifikācijas apakšiedaļā “Vilciena redzamība” (4.2.2.1. un 4.3. apakšiedaļa).

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.1.4. pamatprasība

“Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.1.5. pamatprasība

“Visas ierīces, kas paredzētas, lai tās izmantotu lietotāji, jāprojektē tā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai lietotāju veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, kas ir pretrunā rakstiskiem norādījumiem.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

3.3.2.   Drošums un darbgatavība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.2. pamatprasība

“Vilcienu kustībā iesaistītu stacionāru vai pārvietojamu komponentu pārraudzība un tehniskā apkope jāorganizē, jāveic un jāizskaitļo tā, lai paredzētajos apstākļos saglabātu to darbību.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

3.3.3.   Veselība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.3.1. pamatprasība

“Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļu infrastruktūrā.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.3.2. pamatprasība

“Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

3.3.4.   Vides aizsardzība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.4.1. pamatprasība

“Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas izveides un ekspluatācijas netiešā ietekme attiecībā uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā sistēmas projektēšanas posmā saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.4.2. pamatprasība

“Vilcienos un infrastruktūrā izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.4.3. pamatprasība

“Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

3.3.5.   Tehniskā savietojamība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 1.5. pamatprasība

“Infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajiem raksturlielumiem jābūt savstarpēji savietojamiem un savietojamiem ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu raksturlielumiem.”

“Ja atsevišķos tīkla sektoros ir grūti stingri ievērot šo raksturlielumu savietojamību, var īstenot pagaidu risinājumus, kas nodrošina turpmāku savietojamību.”

Šī pamatprasība neattiecas uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu.

3.4.   Ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu īpaši saistītie aspekti

3.4.1.   Drošība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 2.7.1. pamatprasība

“Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un vadītāju un vilciena personāla kompetencei jābūt tādai, lai garantētu vilcienu drošu starptautisko ekspluatāciju.

Ekspluatācijas un apkopes intervāliem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un tehniskās apkopes centros izveidotajai attiecīgo operatoru kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.”

Šī pamatprasība apskatīta šādās šīs specifikācijas apakšiedaļās:

| — | Ritekļu identifikācija (4.2.2.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Ritekļu identifikācija (4.2.2.3. apakšiedaļa)

| — | Vilciena bremzēšana (4.2.2.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena bremzēšana (4.2.2.6. apakšiedaļa)

| — | Vilciena sastāvs (4.2.2.5. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena sastāvs (4.2.2.5. apakšiedaļa)

| — | Prasības pasažieru vagoniem (4.2.2.4. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Prasības pasažieru vagoniem (4.2.2.4. apakšiedaļa)

| — | Vilciena uzturēšana darba kārtībā (4.2.2.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena uzturēšana darba kārtībā (4.2.2.7. apakšiedaļa)

| — | Vilciena redzamība (4.2.2.1. un 4.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena redzamība (4.2.2.1. un 4.3. apakšiedaļa)

| — | Vilciena dzirdamība (4.2.2.2. un 4.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena dzirdamība (4.2.2.2. un 4.3. apakšiedaļa)

| — | Vilciena atiešana (4.2.3.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena atiešana (4.2.3.3. apakšiedaļa)

| — | Satiksmes vadība (4.2.3.4. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Satiksmes vadība (4.2.3.4. apakšiedaļa)

| — | Signālu saskatīšana un modrības ierīce (4.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Signālu saskatīšana un modrības ierīce (4.3. apakšiedaļa)

| — | Ar drošību saistīta saziņa (4.2.1.5. un 4.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Ar drošību saistīta saziņa (4.2.1.5. un 4.6. apakšiedaļa)

| — | Vilcienu mašīnistiem nepieciešamā dokumentācija (4.2.1.2. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilcienu mašīnistiem nepieciešamā dokumentācija (4.2.1.2. apakšiedaļa)

| — | Nepieciešamā dokumentācija dzelzceļa uzņēmuma personālam, kas nav vilcienu mašīnisti (4.2.1.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Nepieciešamā dokumentācija dzelzceļa uzņēmuma personālam, kas nav vilcienu mašīnisti (4.2.1.3. apakšiedaļa)

| — | Dokumentācija, kas nepieciešama infrastruktūras pārvaldītāja personālam, kas dod vilcienu kustības atļauju (4.2.1.4. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Dokumentācija, kas nepieciešama infrastruktūras pārvaldītāja personālam, kas dod vilcienu kustības atļauju (4.2.1.4. apakšiedaļa)

| — | Traucēts darbības režīms (4.2.3.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Traucēts darbības režīms (4.2.3.6. apakšiedaļa)

| — | Pasākumi ārkārtas situācijā (4.2.3.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Pasākumi ārkārtas situācijā (4.2.3.7. apakšiedaļa)

| — | ERTMS ekspluatācijas noteikumi (4.4. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

ERTMS ekspluatācijas noteikumi (4.4. apakšiedaļa)

ERTMS

| — | Profesionālā kompetence (2.2.1. un 4.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Profesionālā kompetence (2.2.1. un 4.6. apakšiedaļa)

| — | Veselības un drošības nosacījumi (2.2.1. un 4.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Veselības un drošības nosacījumi (2.2.1. un 4.7. apakšiedaļa)

3.4.2.   Drošums un darbgatavība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 2.7.2. pamatprasība

“Ekspluatācijas un apkopes posmiem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un attiecīgo operatoru izveidotajai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai tehniskās apkopes centros jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas izturības un pieejamības [drošuma un darbgatavības] līmeni.”

Šo pamatprasību nodrošina šādas šīs specifikācijas apakšiedaļas:

| — | Vilciena sastāvs (4.2.2.5. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena sastāvs (4.2.2.5. apakšiedaļa)

| — | Vilciena uzturēšana darba kārtībā (4.2.2.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena uzturēšana darba kārtībā (4.2.2.7. apakšiedaļa)

| — | Satiksmes vadība (4.2.3.4. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Satiksmes vadība (4.2.3.4. apakšiedaļa)

| — | Ar drošību saistīta saziņa (4.2.1.5. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Ar drošību saistīta saziņa (4.2.1.5. apakšiedaļa)

| — | Traucēts darbības režīms (4.2.3.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Traucēts darbības režīms (4.2.3.6. apakšiedaļa)

| — | Pasākumi ārkārtas situācijā (4.2.3.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Pasākumi ārkārtas situācijā (4.2.3.7. apakšiedaļa)

| — | Profesionālā kompetence (4.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Profesionālā kompetence (4.6. apakšiedaļa)

| — | Veselības un drošības nosacījumi (4.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Veselības un drošības nosacījumi (4.7. apakšiedaļa)

3.4.3.   Tehniskā savietojamība

Direktīvas 96/48/EK III pielikuma 2.7.3. pamatprasība

“Tīklu ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un vilcienu vadītāju, vilcienu personāla un par satiksmi atbildīgo vadītāju kvalifikācijai jābūt tādai, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas darbības efektivitāti.”

Šī pamatprasība apskatīta šādās šīs specifikācijas apakšiedaļās:

| — | Ritekļu identifikācija (4.2.2.3. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Ritekļu identifikācija (4.2.2.3. apakšiedaļa)

| — | Vilciena bremzēšana (4.2.2.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena bremzēšana (4.2.2.6. apakšiedaļa)

| — | Vilciena sastāvs (4.2.2.5. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Vilciena sastāvs (4.2.2.5. apakšiedaļa)

| — | Prasības pasažieru vagoniem (4.2.2.4. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Prasības pasažieru vagoniem (4.2.2.4. apakšiedaļa)

| — | Ar drošību saistīta saziņa (4.2.1.5. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Ar drošību saistīta saziņa (4.2.1.5. apakšiedaļa)

| — | Traucēts darbības režīms (4.2.3.6. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Traucēts darbības režīms (4.2.3.6. apakšiedaļa)

| — | Pasākumi ārkārtas situācijā (4.2.3.7. apakšiedaļa) |
| --- | --- |

—

Pasākumi ārkārtas situācijā (4.2.3.7. apakšiedaļa)

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma (TEN), uz kuru attiecas Direktīva 96/48/EK un kuras daļa ir satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras atbilstība ir jāpārbauda. Šī atbilstība jo īpaši jāpārbauda attiecībā uz apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar sistēmu, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas noteikumiem.

TEN

Ņemot vērā visas attiecīgās pamatprasības, satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma, kā aprakstīts 2.2. apakšiedaļā, attiecas tikai uz elementiem, kas noteikti nākamajā nodaļā.

Saskaņā ar Direktīvu 2001/14/EK infrastruktūras pārvaldītāja vispārējā atbildībā ir izstrādāt visas attiecīgās prasības, kurām jāatbilst vilcieniem, kuru kustība šajā infrastruktūrā ir atļauta, ņemot vērā atsevišķu sliežu ceļu ģeogrāfiskās īpatnības un turpmāk noteiktās ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas.

4.2.   Apakšsistēmas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas

Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas ietver:

| — | uz personālu attiecināmas specifikācijas, |
| --- | --- |

—

uz personālu attiecināmas specifikācijas,

| — | uz vilcieniem attiecināmas specifikācijas, |
| --- | --- |

—

uz vilcieniem attiecināmas specifikācijas,

| — | uz vilcienu ekspluatāciju attiecināmas specifikācijas. |
| --- | --- |

—

uz vilcienu ekspluatāciju attiecināmas specifikācijas.

4.2.1.   Uz personālu attiecināmās specifikācijas

4.2.1.1.   Vispārīgās prasības

Šī nodaļa attiecas uz personālu, kas piedalās apakšsistēmas ekspluatācijā, veicot drošībai būtiskus pienākumus, kuros dzelzceļa uzņēmumiem ir tieša saskarne ar infrastruktūras pārvaldītājiem.

| — | Dzelzceļa uzņēmuma personāls, kas






  — | vada vilcienu un ir daļa no “vilciena apkalpes” (turpmāk tekstā “vilciena mašīnists”), |
| --- | --- | --- |

—

Dzelzceļa uzņēmuma personāls, kas

—

vada vilcienu un ir daļa no “vilciena apkalpes” (turpmāk tekstā “vilciena mašīnists”),

| — | veic pienākumus vilcienā (citus pienākumus nekā vilciena vadīšana) un ir daļa no “vilciena apkalpes”, |
| --- | --- |

—

veic pienākumus vilcienā (citus pienākumus nekā vilciena vadīšana) un ir daļa no “vilciena apkalpes”,

| — | sagatavo vilcienu. |
| --- | --- |

—

sagatavo vilcienu.

| — | Infrastruktūras pārvaldītāja personāls, kas ir atbildīgs par kustības vadību. |
| --- | --- |

—

Infrastruktūras pārvaldītāja personāls, kas ir atbildīgs par kustības vadību.

Prasības attiecas uz šādām jomām:

| — | dokumentācija, |
| --- | --- |

—

dokumentācija,

| — | saziņa, |
| --- | --- |

—

saziņa,

apmērā, kas noteikts šīs SITS 2.2. iedaļā:

| — | kompetence (skatīt 4.6. apakšiedaļu un H, J un L pielikumu), |
| --- | --- |

—

kompetence (skatīt 4.6. apakšiedaļu un H, J un L pielikumu),

| — | veselības un drošības nosacījumi (skatīt 4.7. apakšiedaļu). |
| --- | --- |

—

veselības un drošības nosacījumi (skatīt 4.7. apakšiedaļu).

4.2.1.2.   Vilcienu mašīnistiem nepieciešamā dokumentācija

Dzelzceļa uzņēmumam, kas ekspluatē vilcienu, pienācīgā laikā jānodrošina vilciena mašīnistam visa informācija, kas tam vajadzīga pienākumu veikšanai.

Šajā informācijā jāņem vērā nepieciešamie elementi ekspluatācijai normālā, traucētā un ārkārtas režīmā maršrutos, kuros kursē vilciens, kā arī ritošajam sastāvam, ko izmanto šajos maršrutos.

4.2.1.2.1.   Priekšraksti mašīnistiem

Visa darba kārtība, kas jāievēro vilciena mašīnistam, jāiekļauj dokumentā vai jānodrošina elektroniskā formātā ar nosaukumu “Priekšraksti mašīnistiem” (Driver’s Rule Book).

Driver’s Rule Book

Priekšrakstos mašīnistiem jānosaka prasības normālas un traucētas ekspluatācijas gadījumā, kā arī ārkārtas situācijās, ar kurām var saskarties vilciena mašīnists, visiem maršrutiem, kuros kursē vilciens, kā arī ritošajam sastāvam, ko izmanto šajos maršrutos.

Priekšrakstos mašīnistiem jāiekļauj divi dažādi aspekti:

| — | apraksts par kopīgiem noteikumiem un procedūrām, kas ir spēkā visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā (ņemot vērā A, B un C pielikuma saturu), |
| --- | --- |

—

apraksts par kopīgiem noteikumiem un procedūrām, kas ir spēkā visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā (ņemot vērā A, B un C pielikuma saturu),

| — | apraksts par visiem nepieciešamajiem noteikumiem un procedūrām, kas katram infrastruktūras pārvaldītājam ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

—

apraksts par visiem nepieciešamajiem noteikumiem un procedūrām, kas katram infrastruktūras pārvaldītājam ir atšķirīgi.

Tajos jāiekļauj procedūras, kas attiecas vismaz uz šādiem jautājumiem:

| — | personāla drošība un aizsardzība, |
| --- | --- |

—

personāla drošība un aizsardzība,

| — | vadības nodrošināšana un signalizācija, |
| --- | --- |

—

vadības nodrošināšana un signalizācija,

| — | vilciena ekspluatācija, tostarp traucētā režīmā, |
| --- | --- |

—

vilciena ekspluatācija, tostarp traucētā režīmā,

| — | vilces līdzeklis un ritošais sastāvs, |
| --- | --- |

—

vilces līdzeklis un ritošais sastāvs,

| — | starpgadījumi un negadījumi. |
| --- | --- |

—

starpgadījumi un negadījumi.

Par šā dokumenta sagatavošanu atbild dzelzceļa uzņēmums.

Dzelzceļa uzņēmums izstrādā priekšrakstus mašīnistiem vienādā formātā visai infrastruktūrai, kurā strādā tā vilcienu mašīnisti.

Priekšrakstiem ir divi papildinājumi.

| — | 1. papildinājums. Saziņas procedūras rokasgrāmata. |
| --- | --- |

—

1. papildinājums. Saziņas procedūras rokasgrāmata.

| — | 2. papildinājums. Veidlapu grāmatiņa. |
| --- | --- |

—

2. papildinājums. Veidlapu grāmatiņa.

Dzelzceļa uzņēmums izstrādā priekšrakstus mašīnistiem vai nu kādas dalībvalsts valodā, vai “darba” valodā, kuru lieto viens no infrastruktūras pārvaldītājiem, uz kuru attieksies šie priekšraksti. Tas neattiecas uz ziņojumiem un veidlapām, kam jābūt infrastruktūras pārvaldītāja(-u) “darba” valodā.

Priekšrakstus mašīnistiem izstrādā un precizē procesā ar šādiem posmiem:

| — | infrastruktūras pārvaldītājs (vai organizācija, kas atbild par ekspluatācijas noteikumu sagatavošanu) sniedz dzelzceļa uzņēmumam atbilstošo informāciju infrastruktūras pārvaldītāja “darba” valodā, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītājs (vai organizācija, kas atbild par ekspluatācijas noteikumu sagatavošanu) sniedz dzelzceļa uzņēmumam atbilstošo informāciju infrastruktūras pārvaldītāja “darba” valodā,

| — | dzelzceļa uzņēmums izstrādā sākotnējo dokumentu vai to precizē, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums izstrādā sākotnējo dokumentu vai to precizē,

| — | ja dzelzceļa uzņēmuma priekšrakstiem izvēlētā valoda nav tā, kurā sagatavota sākotnēji sniegtā informācija, dzelzceļa uzņēmums atbild par tulkojumu, ja tāds ir nepieciešams. |
| --- | --- |

—

ja dzelzceļa uzņēmuma priekšrakstiem izvēlētā valoda nav tā, kurā sagatavota sākotnēji sniegtā informācija, dzelzceļa uzņēmums atbild par tulkojumu, ja tāds ir nepieciešams.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā jāietver validācijas process, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa uzņēmumam(-iem) nodotās dokumentācijas saturs ir pilnīgs un precīzs.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu dzelzceļa uzņēmuma drošības vadības sistēmā jāietver validācijas process, lai nodrošinātu, ka priekšraksti ir pilnīgi un precīzi.

Šīs SITS V pielikumā šis process attēlots diagrammas veidā un sniegts pārskats par procesu.

4.2.1.2.2.   Izmantojamo dzelzceļa līniju un ar tām saistīto attiecīgo līnijām blakus esošo iekārtu apraksts

Mašīnistiem jāsniedz apraksts par izmantojamām dzelzceļa līnijām un ar tām saistītām attiecīgām līnijām blakus esošām iekārtām. Šī informācija jāizklāsta vienotā dokumentā, kas saucas “Maršruta apraksts” (kas var būt gan dokumenta formā, gan elektroniskā formātā).

Turpmāk minētās ziņas jāsniedz obligāti:

| — | vispārīgie ekspluatācijas raksturlielumi, |
| --- | --- |

—

vispārīgie ekspluatācijas raksturlielumi,

| — | kāpumu un kritumu norādes, |
| --- | --- |

—

kāpumu un kritumu norādes,

| — | detalizēta dzelzceļa līnijas shēma. |
| --- | --- |

—

detalizēta dzelzceļa līnijas shēma.

4.2.1.2.2.1.   Maršruta apraksta sagatavošana

Maršruta apraksts jāsagatavo vai nu kādas dzelzceļa uzņēmuma izvēlētas dalībvalsts valodā, vai infrastruktūras pārvaldītāja “darba” valodā.

Tajā jāsniedz šādas ziņas (šis saraksts nav visaptverošs):

| — | vispārīgie ekspluatācijas raksturlielumi






  — | signalizācijas tips un attiecīgais darba režīms (divsliežu ceļš, kustība atpakaļgaitā, pagrieziens pa kreisi vai pa labi utt.), |
| --- | --- | --- |

—

vispārīgie ekspluatācijas raksturlielumi

—

signalizācijas tips un attiecīgais darba režīms (divsliežu ceļš, kustība atpakaļgaitā, pagrieziens pa kreisi vai pa labi utt.),

| — | enerģijas apgādes veids, |
| --- | --- |

—

enerģijas apgādes veids,

| — | “zemes” un vilciena radiosakaru iekārtas tips, |
| --- | --- |

—

“zemes” un vilciena radiosakaru iekārtas tips,

| — | kāpumu un kritumu norādes






  — | kāpumu un kritumu vērtības un to precīza atrašanās vieta, |
| --- | --- | --- |

—

kāpumu un kritumu norādes

—

kāpumu un kritumu vērtības un to precīza atrašanās vieta,

| — | detalizēta dzelzceļa līnijas shēma






  — | uz dzelzceļa līnijas esošo staciju nosaukumi, galvenās teritorijas un to atrašanās vieta, |
| --- | --- | --- |

—

detalizēta dzelzceļa līnijas shēma

—

uz dzelzceļa līnijas esošo staciju nosaukumi, galvenās teritorijas un to atrašanās vieta,

| — | tuneļi, minot to atrašanās vietu, nosaukumu, garumu, specifisku informāciju, piemēram, pāreju un drošas izkāpšanas vietu esība, kā arī tādu drošu punktu atrašanās vietu, uz kurieni var evakuēt pasažierus, |
| --- | --- |

—

tuneļi, minot to atrašanās vietu, nosaukumu, garumu, specifisku informāciju, piemēram, pāreju un drošas izkāpšanas vietu esība, kā arī tādu drošu punktu atrašanās vietu, uz kurieni var evakuēt pasažierus,

| — | svarīgākās vietas, piemēram, neitrālie posmi, |
| --- | --- |

—

svarīgākās vietas, piemēram, neitrālie posmi,

| — | atļautais maksimālais ātrums katram sliežu ceļam, tostarp, ja vajadzīgs, norāde par dažādiem ātrumiem attiecībā uz konkrēta tipa vilcieniem, |
| --- | --- |

—

atļautais maksimālais ātrums katram sliežu ceļam, tostarp, ja vajadzīgs, norāde par dažādiem ātrumiem attiecībā uz konkrēta tipa vilcieniem,

| — | par kustības vadības kontroli atbildīgās organizācijas nosaukums un kustības vadības kontroles zonu nosaukums(-i), |
| --- | --- |

—

par kustības vadības kontroli atbildīgās organizācijas nosaukums un kustības vadības kontroles zonu nosaukums(-i),

| — | kustības vadības centru nosaukumi un kontroles zonas, piemēram, signalizācijas ierīces, |
| --- | --- |

—

kustības vadības centru nosaukumi un kontroles zonas, piemēram, signalizācijas ierīces,

| — | izmantojamo radiokanālu identifikācija. |
| --- | --- |

—

izmantojamo radiokanālu identifikācija.

Dzelzceļa uzņēmums izstrādā maršruta aprakstu vienotā formātā visām infrastruktūrām, kurās kursē attiecīgā dzelzceļa uzņēmuma vilcieni.

Dzelzceļa uzņēmums ir atbildīgs par maršruta apraksta sastādīšanu, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja(-u) sniegto informāciju.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā jāietver validācijas process, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa uzņēmumam(-iem) nodotās dokumentācijas saturs ir pilnīgs un precīzs.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu dzelzceļa uzņēmuma drošības vadības sistēmā jāietver validācijas process, lai nodrošinātu, ka maršruta apraksts ir pilnīgs un precīzs.

4.2.1.2.2.2.   Pārveidotie elementi

Par visiem pastāvīgi vai uz laiku pārveidotiem elementiem infrastruktūras pārvaldītājs paziņo dzelzceļa uzņēmumam. Izmaiņas jāpaziņo savlaicīgi, lai dzelzceļa uzņēmums varētu aplēst to ietekmi, atjaunināt dokumentus un dot norādījumus personālam. Dzelzceļa uzņēmums apkopo izmaiņas īpašā dokumentā vai uzglabā elektroniskā veidā vienotā formātā visām infrastruktūrām, kurās kursē attiecīgā dzelzceļa uzņēmuma vilcieni.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā jāietver validācijas process, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa uzņēmumam(-iem) nodotās dokumentācijas saturs ir pilnīgs un precīzs.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu dzelzceļa uzņēmuma drošības vadības sistēmā jāietver validācijas process, lai nodrošinātu, ka dokuments par pārveidotajiem elementiem ir pilnīgs un precīzs.

4.2.1.2.2.3.   Mašīnistu informēšana reālā laikā

Kārtība, kādā mašīnistus reālā laikā informē par visām drošības noteikumu izmaiņām maršrutā, jādefinē attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem (procesam jābūt unikālam, ja izmanto ERTMS/ETCS).

ERTMS

ETCS

4.2.1.2.3.   Kustības grafiks

Nodrošinot informāciju par vilcienu kustības grafiku, tiek veicināta precīza vilcienu kustība un uzlabota pakalpojuma veikšana.

Dzelzceļa uzņēmums sniedz mašīnistiem informāciju, kas vajadzīga vilciena vadīšanai un kurā ir vismaz šādas ziņas:

| — | vilciena identifikācija, |
| --- | --- |

—

vilciena identifikācija,

| — | vilcienu kursēšanas dienas (ja vajadzīgs), |
| --- | --- |

—

vilcienu kursēšanas dienas (ja vajadzīgs),

| — | pieturvietas un ar tām saistītās darbības, |
| --- | --- |

—

pieturvietas un ar tām saistītās darbības,

| — | citi laika punkti, |
| --- | --- |

—

citi laika punkti,

| — | pienākšanas/atiešanas/caurbraukšanas laiki katrā no šiem punktiem. |
| --- | --- |

—

pienākšanas/atiešanas/caurbraukšanas laiki katrā no šiem punktiem.

Šādu informāciju par vilcienu kustību, kuras pamatā jābūt infrastruktūras pārvaldītāja sniegtai informācijai, var nodrošināt elektroniski vai papīra formātā.

Mašīnistu iepazīstināšanai ar grafiku jābūt saskaņotai visās līnijās, kurās kursē dzelzceļa uzņēmuma vilcieni.

4.2.1.2.4.   Ritošais sastāvs

Dzelzceļa uzņēmums sniedz mašīnistam visu informāciju, kas attiecas uz darbu traucētā režīmā (piemēram, par vilcieniem, kam vajadzīga palīdzība). Šādai dokumentācijai šādos gadījumos jākoncentrējas uz konkrēto saskarni ar infrastruktūras pārvaldītāja personālu.

4.2.1.3.   Nepieciešamā dokumentācija dzelzceļa uzņēmuma personālam, kas nav vilcienu mašīnisti

Dzelzceļa uzņēmums visu personālu (vilcienā vai citur), kas veic drošībai būtiskus pienākumus, kuros ir tieša saskarne ar infrastruktūras pārvaldītāja personālu, iekārtām vai sistēmām, nodrošina ar šādu pienākumu pildīšanai pēc saviem ieskatiem vajadzīgo informāciju par noteikumiem, kārtību, ritošo sastāvu un maršrutu. Šādu informāciju izmanto gan normālā, gan traucētā darbības režīmā.

Vilcienu personālam domātās informācijas struktūrai, formātam, saturam un izstrādāšanas un precizēšanas procesam par pamatu jābūt šīs SITS 4.2.1.2. apakšiedaļā noteiktajai specifikācijai.

4.2.1.4.   Dokumentācija, kas nepieciešama infrastruktūras pārvaldītāja personālam, kas veic vilcienu kustības vadību

Visa informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ar drošību saistītu saziņu starp personālu, kas veic vilcienu kustības vadību, un vilciena apkalpi, jāizklāsta:

| — | dokumentos, kas apraksta saziņas protokolu (C pielikums), |
| --- | --- |

—

dokumentos, kas apraksta saziņas protokolu (C pielikums),

| — | dokumentā ar nosaukumu “Veidlapu grāmatiņa”. |
| --- | --- |

—

dokumentā ar nosaukumu “Veidlapu grāmatiņa”.

Infrastruktūras pārvaldītājam šie dokumenti jāsagatavo savā “darba” valodā.

4.2.1.5.   Vilciena apkalpes, cita dzelzceļa uzņēmuma personāla un personāla, kas veic vilcienu kustības vadību, ar drošību saistītā saziņa

Vilciena apkalpes, cita dzelzceļa uzņēmuma personāla (kā definēts L pielikumā) un personāla, kas veic vilcienu kustības vadību, ar drošību saistītajā savstarpējā saziņā lietotā valoda ir attiecīgā maršruta infrastruktūras pārvaldītāja “darba” valoda.

Principi ar drošību saistītai saziņai starp vilciena apkalpi un personālu, kas atbild par vilcienu kustības vadību, izklāstīti C pielikumā.

Saskaņā ar Direktīvu 2001/14/EK infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par sava personāla ikdienas darbā lietotās “darba valodas” publicēšanu.

Tomēr, ja atbilstoši vietējai praksei jālieto arī otra valoda, infrastruktūras pārvaldītājam jānosaka ģeogrāfiskās robežas, kur šo valodu var lietot.

4.2.2.   Uz vilcieniem attiecināmās specifikācijas

4.2.2.1.   Vilciena redzamība

4.2.2.1.1.   Vispārīgā prasība

Dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina, lai vilcieni būtu aprīkoti ar norādēm, pēc kurām atpazīt to priekšgalu un astes daļu.

4.2.2.1.2.   Priekšgals

Dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina, lai vilciens, kas tuvojas, būtu skaidri redzams un atpazīstams pēc ieslēgtām baltām priekšējām gaismām un to izvietojuma. Tās nepieciešamas, lai būtu iespējams atšķirt tuvojošos vilcienu no tuvumā esošiem autotransporta līdzekļiem un citiem kustīgiem priekšmetiem.

Pilna specifikācija atrodama 4.3.3.4.1. apakšiedaļā.

4.2.2.2.   Vilciena dzirdamība

4.2.2.2.1.   Vispārīgā prasība

Dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina, lai vilcieni būtu aprīkoti ar skaņas brīdinājuma ierīci, kas norāda uz vilciena tuvošanos.

4.2.2.2.2.   Kontrole

Jābūt iespējai ieslēgt skaņas brīdinājuma ierīci no jebkuras mašīnista pozīcijas.

4.2.2.3.   Ritekļu identifikācija

Katram riteklim jābūt unikālam numuram, lai to varētu atšķirt no jebkura cita dzelzceļa ritekļa. Šim numuram jābūt redzami attēlotam vismaz uz katras ritekļa garenvirziena sānu malas.

Jābūt arī iespējai noteikt uz ritekli attiecināmus ekspluatācijas ierobežojumus.

Šīs prasības ir sīkāk izklāstītas P pielikumā.

4.2.2.4.   Prasības pasažieru vagoniem

| — | Kustības grafikā paredzētajās pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas vietās jābūt pietiekamai pasažieru vagonu un platformu savietojamībai, lai nodrošinātu drošu iekāpšanu un izkāpšanu. |
| --- | --- |

—

Kustības grafikā paredzētajās pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas vietās jābūt pietiekamai pasažieru vagonu un platformu savietojamībai, lai nodrošinātu drošu iekāpšanu un izkāpšanu.

| — | Pasažieriem nedrīkst būt iespējams atvērt tiem paredzētās sānu durvis, kamēr vilciens nav apstājies un durvis nav atvēris vilciena apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

—

Pasažieriem nedrīkst būt iespējams atvērt tiem paredzētās sānu durvis, kamēr vilciens nav apstājies un durvis nav atvēris vilciena apkalpes loceklis.

| — | Durvis jāatver katrā vilciena pusē atsevišķi. Durvju aizvēršanas un bloķēšanas vienotība pasažieru vilcienos pastāvīgi jānorāda. |
| --- | --- |

—

Durvis jāatver katrā vilciena pusē atsevišķi. Durvju aizvēršanas un bloķēšanas vienotība pasažieru vilcienos pastāvīgi jānorāda.

| — | Jānovērš vilces spēka pielietošanas iespēja durvju atvēršanai. (Saistībā ar šo prasību “durvju atvēršana” nozīmē to, ka vilciena apkalpe dod pasažieriem iespēju atvērt durvis.) |
| --- | --- |

—

Jānovērš vilces spēka pielietošanas iespēja durvju atvēršanai. (Saistībā ar šo prasību “durvju atvēršana” nozīmē to, ka vilciena apkalpe dod pasažieriem iespēju atvērt durvis.)

| — | Visiem vagoniem, kuros pārvadā pasažierus, jābūt aprīkotiem ar avārijas izejām. |
| --- | --- |

—

Visiem vagoniem, kuros pārvadā pasažierus, jābūt aprīkotiem ar avārijas izejām.

| — | Vagoniem, kas paredzēti pasažieriem, jābūt aprīkotiem ar trauksmes signālu vai avārijas bremzēm, ko var ieslēgt pasažieri. Gadījumā, ja tiek ieslēgta kāda no šīm ierīcēm, mašīnistam nekavējoties jāsaņem signāls, bet jāsaglabā kontrole pār vilciena vadību. |
| --- | --- |

—

Vagoniem, kas paredzēti pasažieriem, jābūt aprīkotiem ar trauksmes signālu vai avārijas bremzēm, ko var ieslēgt pasažieri. Gadījumā, ja tiek ieslēgta kāda no šīm ierīcēm, mašīnistam nekavējoties jāsaņem signāls, bet jāsaglabā kontrole pār vilciena vadību.

4.2.2.5.   Vilciena sastāvs

Dzelzceļa uzņēmumam jāizstrādā noteikumi un kārtība, kas jāievēro, lai nodrošinātu vilciena atbilstību piešķirtajam ceļam.

Prasībās attiecībā uz vilciena sastāvu jāņem vērā šādi elementi:

| — | vagoni






  — | visiem vilciena vagoniem jāatbilst visām prasībām, kuras piemēro maršrutos, kuros notiks vilciena kustība, |
| --- | --- | --- |

—

vagoni

—

visiem vilciena vagoniem jāatbilst visām prasībām, kuras piemēro maršrutos, kuros notiks vilciena kustība,

| — | visiem vilciena vagoniem jābūt sagatavotiem braukšanai ar maksimālo ātrumu, kādā paredzēta vilciena kustība, |
| --- | --- |

—

visiem vilciena vagoniem jābūt sagatavotiem braukšanai ar maksimālo ātrumu, kādā paredzēta vilciena kustība,

| — | visiem vilciena vagoniem attiecīgajā brīdī un visu veicamā reisa laiku un attālumu jābūt tiem noteiktajā apkopes intervālā, |
| --- | --- |

—

visiem vilciena vagoniem attiecīgajā brīdī un visu veicamā reisa laiku un attālumu jābūt tiem noteiktajā apkopes intervālā,

| — | vilciens






  — | vagonu kombinācijai, kas veido vilciena sastāvu, jāatbilst attiecīgā maršruta tehniskajiem nosacījumiem, un vilciena sastāva garums nedrīkst pārsniegt pārsūtīšanas stacijās un galastacijā pieļauto maksimālo garumu, |
| --- | --- | --- |

—

vilciens

—

vagonu kombinācijai, kas veido vilciena sastāvu, jāatbilst attiecīgā maršruta tehniskajiem nosacījumiem, un vilciena sastāva garums nedrīkst pārsniegt pārsūtīšanas stacijās un galastacijā pieļauto maksimālo garumu,

| — | dzelzceļa uzņēmums ir atbildīgs par to, lai vilciens būtu tehniski sagatavots reisam un lai tā tehniskā sagatavotība saglabātos visu reisa laiku, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums ir atbildīgs par to, lai vilciens būtu tehniski sagatavots reisam un lai tā tehniskā sagatavotība saglabātos visu reisa laiku,

| — | svars un ass slodze






  — | vilciena svars nedrīkst pārsniegt maksimālo svaru, ko pieļauj ierobežojumi maršruta posmos, sakabju izturība, vilces vienības jauda un citi attiecīgi vilciena parametri. Jāievēro ierobežojumi, kas noteikti ass slodzei, |
| --- | --- | --- |

—

svars un ass slodze

—

vilciena svars nedrīkst pārsniegt maksimālo svaru, ko pieļauj ierobežojumi maršruta posmos, sakabju izturība, vilces vienības jauda un citi attiecīgi vilciena parametri. Jāievēro ierobežojumi, kas noteikti ass slodzei,

| — | vilciena maksimālais ātrums






  — | nosakot vilciena maksimālo ātrumu, jāņem vērā jebkādi ierobežojumi attiecīgajā(-os) maršrutā(-os), bremzēšanas efektivitāte, ass slodze un vagonu veids, |
| --- | --- | --- |

—

vilciena maksimālais ātrums

—

nosakot vilciena maksimālo ātrumu, jāņem vērā jebkādi ierobežojumi attiecīgajā(-os) maršrutā(-os), bremzēšanas efektivitāte, ass slodze un vagonu veids,

| — | kinemātiskā apliece






  — | katra vilciena vagona (tai skaitā jebkuras kravas) kinemātiskajam gabarītam jābūt ne platākam kā maršruta posmā maksimāli atļautais gabarīts. |
| --- | --- | --- |

—

kinemātiskā apliece

—

katra vilciena vagona (tai skaitā jebkuras kravas) kinemātiskajam gabarītam jābūt ne platākam kā maršruta posmā maksimāli atļautais gabarīts.

Var pieprasīt vai piemērot papildu ierobežojumus atsevišķa vilciena bremzēšanas režīma vai vilces tipa dēļ.

Vilciena sastāvs jāapraksta saskaņotā dokumentā par vilciena sastāvu (skatīt U pielikumu).

4.2.2.6.   Vilciena bremzēšana

4.2.2.6.1.   Obligātās prasības bremžu sistēmai

Visiem vilciena vagoniem jābūt savienotiem ar automātisko nepārtrauktās darbības bremžu sistēmu, kā definēts ritošā sastāva SITS.

Jebkura vilciena pirmajam un pēdējam vagonam (tostarp visām vilces vienībām) jābūt aprīkotam ar automātisku bremžu slēdzi.

Ja vilciens negadījuma rezultātā sadalās divās daļās, abām atdalījušos vagonu rindām jāapstājas bremžu maksimālas izmantošanas rezultātā.

4.2.2.6.2.   Bremzēšanas efektivitāte

Infrastruktūras pārvaldītājam ir jāpieņem lēmums par to, vai

| — | sniegt dzelzceļa uzņēmumiem nepieciešamo informāciju attiecīgajā maršrutā prasītās bremzēšanas efektivitātes aprēķināšanai, tostarp informāciju par pieņemamām bremžu sistēmām un to izmantošanu, vai |
| --- | --- |

—

sniegt dzelzceļa uzņēmumiem nepieciešamo informāciju attiecīgajā maršrutā prasītās bremzēšanas efektivitātes aprēķināšanai, tostarp informāciju par pieņemamām bremžu sistēmām un to izmantošanu, vai

| — | citādi nodrošināt pieprasīto faktisko efektivitāti. |
| --- | --- |

—

citādi nodrošināt pieprasīto faktisko efektivitāti.

Izstrādājot noteikumus, kas uzņēmuma personālam jāievēro, dzelzceļa uzņēmums ir atbildīgs par to, lai vilcienam būtu pietiekama bremzēšanas efektivitāte.

Dzelzceļa uzņēmumam, pieprasot informāciju bremzēšanas efektivitātes aprēķināšanai, lai vilcienu apstādinātu un noturētu uz vietas, jāņem vērā visu iesaistīto maršrutu ģeogrāfiskās īpatnības, piešķirtais ceļš un ERTMS/ETCS izvēršana.

ERTMS/ETCS

Šīs prasības ir sīkāk izklāstītas T pielikumā.

4.2.2.7.   Vilciena uzturēšana darba kārtībā

4.2.2.7.1.   Vispārīgā prasība

Dzelzceļa uzņēmumam jādefinē process, lai nodrošinātu, ka viss ar drošību saistītais vilciena aprīkojums ir pilnā darba kārtībā un ka vilciens var droši braukt.

Dzelzceļa uzņēmumam jāziņo infrastruktūras pārvaldītājam par jebkurām vilciena raksturlielumu izmaiņām, kas ietekmē tā darbību, vai par jebkurām izmaiņām, kas ietekmē spēju izvietot vilcienu tam piešķirtajā ceļā.

Infrastruktūras pārvaldītājam un dzelzceļa uzņēmumam jādefinē un jāatjaunina nosacījumi un kārtība, kas attiecas uz vilciena darbību traucētos apstākļos.

4.2.2.7.2.   Vajadzīgie dati

Datiem, kas vajadzīgi drošai un efektīvai ekspluatācijai, un šo datu nosūtīšanas procesam jāietver:

| — | vilciena identifikācija, |
| --- | --- |

—

vilciena identifikācija,

| — | dati par dzelzceļa uzņēmumu, kas atbildīgs par vilcienu, |
| --- | --- |

—

dati par dzelzceļa uzņēmumu, kas atbildīgs par vilcienu,

| — | vilciena faktiskais garums, |
| --- | --- |

—

vilciena faktiskais garums,

| — | vai vilciens pārvadā pasažierus vai dzīvniekus, ja tas nav paredzēts kustības grafikā, |
| --- | --- |

—

vai vilciens pārvadā pasažierus vai dzīvniekus, ja tas nav paredzēts kustības grafikā,

| — | jebkādi ekspluatācijas ierobežojumi ar norādi par attiecīgo(-ajiem) vagonu(-iem) (gabarīts, ātruma ierobežojumi utt.), |
| --- | --- |

—

jebkādi ekspluatācijas ierobežojumi ar norādi par attiecīgo(-ajiem) vagonu(-iem) (gabarīts, ātruma ierobežojumi utt.),

| — | informācija, ko infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa par bīstamo kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

informācija, ko infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa par bīstamo kravu pārvadājumiem.

Dzelzceļa uzņēmumam jādefinē process, lai nodrošinātu, ka šie dati ir pieejami infrastruktūras pārvaldītājam(-iem) pirms vilciena atiešanas.

Dzelzceļa uzņēmumam jādefinē process, kā informēt infrastruktūras pārvaldītāju (-us), ja vilciens neaizņems tam piešķirto ceļu vai ir atcelts.

4.2.3.   Uz vilcienu ekspluatāciju attiecināmās specifikācijas

4.2.3.1.   Vilcienu plānošana

Infrastruktūras pārvaldītājam jānorāda, kādi dati ir nepieciešami, pieprasot vilciena ceļu. Šis elements ir sīkāk izklāstīts Direktīvā 2001/14/EK.

4.2.3.2.   Vilcienu identifikācija

Visiem vilcieniem jābūt nepārprotamai identifikācijai.

Šīs prasības precizētas R pielikumā.

4.2.3.3.   Vilciena atiešana

4.2.3.3.1.   Pārbaudes pirms atiešanas

Saskaņā ar šīs SITS 4.1. punkta trešajā daļā norādītajām prasībām un visiem piemērojamiem noteikumiem dzelzceļa uzņēmumam jādefinē pārbaudes (it īpaši attiecībā uz bremzēm), kas jāveic pirms atiešanas.

4.2.3.3.2.   Infrastruktūras pārvaldītāja informēšana par vilciena ekspluatācijas stāvokli

Dzelzceļa uzņēmumam pirms atiešanas un reisa laikā jāinformē infrastruktūras pārvaldītājs par jebkuru novirzi, kas ietekmē vilcienu vai tā darbību un kas var netieši ietekmēt vilciena braukšanu.

4.2.3.4.   Satiksmes vadība

4.2.3.4.1.   Vispārīgās prasības

Satiksmes vadībai jāgarantē droša, efektīva un precīza dzelzceļa darbība, tostarp efektīva satiksmes traucējumu seku novēršana.

Infrastruktūras pārvaldītājam jānosaka kārtība un līdzekļi, ar ko veic:

| — | vilcienu vadību reālā laikā, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadību reālā laikā,

| — | ekspluatācijas pasākumus, lai uzturētu vislabāko iespējamo infrastruktūras darbību, ja notiek aizkavēšanās vai starpgadījumi vai ja tādi ir gaidāmi, un |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas pasākumus, lai uzturētu vislabāko iespējamo infrastruktūras darbību, ja notiek aizkavēšanās vai starpgadījumi vai ja tādi ir gaidāmi, un

| — | dzelzceļa uzņēmuma(-u) informēšanu šādos gadījumos. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmuma(-u) informēšanu šādos gadījumos.

Ja dzelzceļa uzņēmumam vajadzīgi jebkādi papildu procesi, kas ietekmē saskarni ar infrastruktūras pārvaldītāju(-iem), tos var ieviest pēc vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītāju.

4.2.3.4.2.   Ziņošana par vilcienu

4.2.3.4.2.1.   Dati, kas vajadzīgi ziņošanai par vilciena atrašanās vietu

Infrastruktūras pārvaldītājs:

| — | nodrošina, ka tā tīklā attiecīgos iepriekš noteiktos ziņošanas punktos reālā laikā tiek reģistrēts vilcienu atiešanas, pienākšanas vai caurbraukšanas laiks un novirzes no kustības grafika, |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka tā tīklā attiecīgos iepriekš noteiktos ziņošanas punktos reālā laikā tiek reģistrēts vilcienu atiešanas, pienākšanas vai caurbraukšanas laiks un novirzes no kustības grafika,

| — | sniedz vajadzīgos specifiskos datus saistībā ar ziņošanu par vilciena atrašanās vietu. Šajā informācijā jāiekļauj:






  — | vilciena identifikācija, |
| --- | --- | --- |

—

sniedz vajadzīgos specifiskos datus saistībā ar ziņošanu par vilciena atrašanās vietu. Šajā informācijā jāiekļauj:

—

vilciena identifikācija,

| — | ziņošanas punkta identifikācija, |
| --- | --- |

—

ziņošanas punkta identifikācija,

| — | līnija, pa kuru brauc vilciens, |
| --- | --- |

—

līnija, pa kuru brauc vilciens,

| — | kustības grafikā paredzētais laiks, kad vilcienam jābūt ziņošanas punktā, |
| --- | --- |

—

kustības grafikā paredzētais laiks, kad vilcienam jābūt ziņošanas punktā,

| — | faktiskais laiks, kad vilciens ir ziņošanas punktā (norādot, vai tas ir atiešanas, pienākšanas vai caurbraukšanas laiks – par ziņošanas starppunktiem, kuros ierodas vilciens, atsevišķi jāziņo pienākšanas un atiešanas laiks), |
| --- | --- |

—

faktiskais laiks, kad vilciens ir ziņošanas punktā (norādot, vai tas ir atiešanas, pienākšanas vai caurbraukšanas laiks – par ziņošanas starppunktiem, kuros ierodas vilciens, atsevišķi jāziņo pienākšanas un atiešanas laiks),

| — | minūšu skaits, par kādu vilciens apsteidz kustības grafiku vai atpaliek no tā ziņošanas punktā, |
| --- | --- |

—

minūšu skaits, par kādu vilciens apsteidz kustības grafiku vai atpaliek no tā ziņošanas punktā,

| — | sākotnējs izskaidrojums katram kavējumam, kurš ilgst vairāk nekā 10 minūtes, vai ja citādi prasīts izpildes uzraudzības režīmā, |
| --- | --- |

—

sākotnējs izskaidrojums katram kavējumam, kurš ilgst vairāk nekā 10 minūtes, vai ja citādi prasīts izpildes uzraudzības režīmā,

| — | norāde, ka ziņojums par vilcienu aizkavējas, un minūšu skaits, par kādu tas aizkavējas, |
| --- | --- |

—

norāde, ka ziņojums par vilcienu aizkavējas, un minūšu skaits, par kādu tas aizkavējas,

| — | iepriekšējā(-s) vilciena identifikācija(-s), ja tāda ir, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā(-s) vilciena identifikācija(-s), ja tāda ir,

| — | informācija par to, ka vilciens atcelts uz visu reisu vai kādā tā posmā. |
| --- | --- |

—

informācija par to, ka vilciens atcelts uz visu reisu vai kādā tā posmā.

4.2.3.4.2.2.   Paredzētais nodošanas laiks

Infrastruktūras pārvaldītājam jābūt izstrādātam procesam, kas ļauj noteikt aptuvenu laika novirzi minūtēs no kustības grafikā paredzētā laika, kad vienam infrastruktūras pārvaldītājam jānodod vilciens otram infrastruktūras pārvaldītājam.

Tajā jāiekļauj informācija par darbības traucējumiem (problēmas apraksts un vieta).

4.2.3.4.3.   Bīstamās kravas

Dzelzceļa uzņēmumam jādefinē kārtība, kādā uzraudzīt bīstamo kravu pārvadājumus.

Šajā kārtībā jāiekļauj:

| — | šobrīd spēkā esošie Eiropas standarti, kā precizēts Direktīvā 96/49/EK, par norādi, ka vilcienā pārvadā bīstamās kravas, |
| --- | --- |

—

šobrīd spēkā esošie Eiropas standarti, kā precizēts Direktīvā 96/49/EK, par norādi, ka vilcienā pārvadā bīstamās kravas,

| — | informācija mašīnistam par bīstamo kravu atrašanos un izvietojumu vilcienā, |
| --- | --- |

—

informācija mašīnistam par bīstamo kravu atrašanos un izvietojumu vilcienā,

| — | informācija, kādu infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa par bīstamo kravu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

informācija, kādu infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa par bīstamo kravu pārvadājumiem,

| — | sakaru līniju noteikšana un īpašu pasākumu plānošana saistībā ar infrastruktūras pārvaldītāju, šīm kravām nonākot ārkārtas situācijā. |
| --- | --- |

—

sakaru līniju noteikšana un īpašu pasākumu plānošana saistībā ar infrastruktūras pārvaldītāju, šīm kravām nonākot ārkārtas situācijā.

4.2.3.4.4.   Ekspluatācijas kvalitāte

Infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa uzņēmumiem jāizstrādā procesi visu attiecīgo dienestu efektīvas darbības uzraudzībai.

Uzraudzības procesus izstrādā, lai analizētu datus un noteiktu pamattendences gan attiecībā uz cilvēka kļūdām, gan sistēmas kļūdām. Šīs analīzes rezultātus izmanto, lai veiktu uzlabojumus, kas paredzēti, lai novērstu vai mazinātu tādus notikumus, kas varētu kompromitēt Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla efektīvu darbību.

Ja šādi uzlabojumi dotu labumu visā tīklā, iekļaujot citus infrastruktūras pārvaldītājus un dzelzceļa uzņēmumus, tad tos attiecīgi dara zināmus, ievērojot komerciālo noslēpumu.

Infrastruktūras pārvaldītājs iespējami drīzāk analizē notikumus, kas būtiski traucējuši ekspluatācijai. Ja vajadzīgs un, jo īpaši, ja ir iesaistīts kāds no personāla, infrastruktūras pārvaldītājs uzaicina attiecīgajā notikumā iesaistīto dzelzceļa uzņēmumu piedalīties analīzē. Ja šādas analīzes rezultātā ir izstrādāti ieteikumi par uzlabojumiem tīklā, kas paredzēti, lai novērstu vai mazinātu negadījumu/starpgadījumu cēloņus, šos uzlabojumus dara zināmus visiem attiecīgajiem iesaistītajiem infrastruktūras pārvaldītajiem un dzelzceļa uzņēmumiem.

Šos procesus dokumentē, un tiem veic iekšējo auditu.

4.2.3.5.   Datu reģistrācija

Dati, kas attiecas uz vilciena kustību, jāreģistrē un jāsaglabā, lai

| — | atbalstītu sistemātisku drošības uzraudzību kā negadījumu un starpgadījumu novēršanas līdzekli, |
| --- | --- |

—

atbalstītu sistemātisku drošības uzraudzību kā negadījumu un starpgadījumu novēršanas līdzekli,

| — | noteiktu mašīnista, vilciena un infrastruktūras darbību laikposmā līdz negadījumam vai starpgadījumam un (ja vajadzīgs) tūlīt pēc tā, tādējādi ļaujot noteikt ar vilciena vadīšanu vai vilciena aprīkojumu saistītos cēloņus, un lai atbalstītu jaunus pasākumus vai izmaiņas esošajos pasākumos, kas palīdzētu novērst atkārtošanos, |
| --- | --- |

—

noteiktu mašīnista, vilciena un infrastruktūras darbību laikposmā līdz negadījumam vai starpgadījumam un (ja vajadzīgs) tūlīt pēc tā, tādējādi ļaujot noteikt ar vilciena vadīšanu vai vilciena aprīkojumu saistītos cēloņus, un lai atbalstītu jaunus pasākumus vai izmaiņas esošajos pasākumos, kas palīdzētu novērst atkārtošanos,

| — | reģistrētu informāciju, kas saistīta gan ar lokomotīves/vilces vienības, gan ar mašīnista darbību un, attiecīgā gadījumā, darba laiku. |
| --- | --- |

—

reģistrētu informāciju, kas saistīta gan ar lokomotīves/vilces vienības, gan ar mašīnista darbību un, attiecīgā gadījumā, darba laiku.

Jābūt iespējai pārbaudīt reģistrēto datu sakritību ar

| — | reģistrācijas datumu un laiku, |
| --- | --- |

—

reģistrācijas datumu un laiku,

| — | precīzu reģistrētā notikuma ģeogrāfisko atrašanās vietu (attālumu kilometros no atpazīstamas vietas), |
| --- | --- |

—

precīzu reģistrētā notikuma ģeogrāfisko atrašanās vietu (attālumu kilometros no atpazīstamas vietas),

| — | vilciena identifikāciju, |
| --- | --- |

—

vilciena identifikāciju,

| — | mašīnista personas datiem. |
| --- | --- |

—

mašīnista personas datiem.

Prasības attiecībā uz šo datu uzglabāšanu, periodisku novērtēšanu un piekļuvi tiem ir precizētas attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos:

| — | dalībvalsts, kurā izsniegta licence dzelzceļa uzņēmumam (attiecībā uz vilcienā reģistrētajiem datiem), vai |
| --- | --- |

—

dalībvalsts, kurā izsniegta licence dzelzceļa uzņēmumam (attiecībā uz vilcienā reģistrētajiem datiem), vai

| — | dalībvalsts, kurā atrodas infrastruktūra (attiecībā uz ārpus vilciena reģistrētajiem datiem). |
| --- | --- |

—

dalībvalsts, kurā atrodas infrastruktūra (attiecībā uz ārpus vilciena reģistrētajiem datiem).

4.2.3.5.1.   Uzraudzības datu reģistrācija ārpus vilciena

Infrastruktūras pārvaldītājam jāreģistrē vismaz šādi dati:

| — | ar vilcienu kustību saistīta blakus sliežu ceļam esošā aprīkojuma kļūme (signalizēšana, kontrolpunkti utt.), |
| --- | --- |

—

ar vilcienu kustību saistīta blakus sliežu ceļam esošā aprīkojuma kļūme (signalizēšana, kontrolpunkti utt.),

| — | pārkarsis ass gultnis, |
| --- | --- |

—

pārkarsis ass gultnis,

| — | saziņa starp vilciena mašīnistu un infrastruktūras pārvaldnieka personālu, kas veic vilcienu kustības vadību. |
| --- | --- |

—

saziņa starp vilciena mašīnistu un infrastruktūras pārvaldnieka personālu, kas veic vilcienu kustības vadību.

4.2.3.5.2.   Uzraudzības datu reģistrācija vilcienā

Dzelzceļa uzņēmumam jāreģistrē vismaz šādi dati:

| — | bez atļaujas turpināta kustība pēc briesmu signāla vai signāla “kustības atļaujas beigas”, |
| --- | --- |

—

bez atļaujas turpināta kustība pēc briesmu signāla vai signāla “kustības atļaujas beigas”,

| — | avārijas bremžu izmantošana, |
| --- | --- |

—

avārijas bremžu izmantošana,

| — | vilciena braukšanas ātrums, |
| --- | --- |

—

vilciena braukšanas ātrums,

| — | jebkāda vilciena borta kontroles (signalizācijas) sistēmas izolācija vai pārtraukšana, |
| --- | --- |

—

jebkāda vilciena borta kontroles (signalizācijas) sistēmas izolācija vai pārtraukšana,

| — | skaņas signāla ieslēgšana (signāltaure), |
| --- | --- |

—

skaņas signāla ieslēgšana (signāltaure),

| — | durvju kontroles darbība (atvēršana, aizvēršana), |
| --- | --- |

—

durvju kontroles darbība (atvēršana, aizvēršana),

| — | borta sakarsušo bukšu atklāšanas ierīču rādītāji, ja vilciens ar tādām ir aprīkots, |
| --- | --- |

—

borta sakarsušo bukšu atklāšanas ierīču rādītāji, ja vilciens ar tādām ir aprīkots,

| — | tās kabīnes identifikācija, attiecībā uz kuru reģistrē datus pārbaudei, |
| --- | --- |

—

tās kabīnes identifikācija, attiecībā uz kuru reģistrē datus pārbaudei,

| — | dati mašīnistu darba laika reģistrācijai. |
| --- | --- |

—

dati mašīnistu darba laika reģistrācijai.

4.2.3.6.   Traucēts darbības režīms

4.2.3.6.1.   Citu lietotāju informēšana

Infrastruktūras pārvaldītājiem saistībā ar dzelzceļa uzņēmumu jādefinē process, kā nekavējoties informēt vienam otru par jebkuru situāciju, kurā tiek kaitēts dzelzceļu tīkla vai ritošā sastāva drošībai, efektivitātei un/vai darbgatavībai.

4.2.3.6.2.   Vilcienu mašīnistu informēšana

Jebkurā traucēta darbības režīma gadījumā, kas saistīts ar infrastruktūras pārvaldītāja atbildību, infrastruktūras pārvaldītājs dod mašīnistiem oficiālas instrukcijas par to, kā rīkoties, lai droši pārvarētu traucējumus.

4.2.3.6.3.   Ārkārtas pasākumi

Infrastruktūras pārvaldītājs kopā ar visiem dzelzceļa uzņēmumiem, kas darbojas attiecīgajā infrastruktūrā, un ar blakus esošo infrastruktūru pārvaldītājiem pēc vajadzības nosaka, publicē un dara pieejamus piemērotus ārkārtas pasākumus, kā arī sadala atbildību, pamatojoties uz prasību samazināt jebkādu traucētā darbības režīma radīto negatīvo ietekmi.

Plānošanas prasībām un reakcijai uz šādiem notikumiem jābūt proporcionāliem traucējumu raksturam un iespējamajai traucējumu bīstamībai.

Šie pasākumi, kuros jāiekļauj vismaz plāni, kā atjaunot tīklu “normālā” stāvoklī, var attiekties arī uz:

| — | ritošā sastāva bojājumiem (piemēram, tādiem, kuri var radīt būtiskus satiksmes traucējumus, bojātu vilcienu vilkšanu), |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva bojājumiem (piemēram, tādiem, kuri var radīt būtiskus satiksmes traucējumus, bojātu vilcienu vilkšanu),

| — | infrastruktūras bojājumiem (piemēram, traucējumiem elektroenerģijas padevē vai apstākļiem, kādos vilcieni var novirzīties no rezervētā maršruta), |
| --- | --- |

—

infrastruktūras bojājumiem (piemēram, traucējumiem elektroenerģijas padevē vai apstākļiem, kādos vilcieni var novirzīties no rezervētā maršruta),

| — | ārkārtējiem laika apstākļiem. |
| --- | --- |

—

ārkārtējiem laika apstākļiem.

Infrastruktūras pārvaldītājam jāizveido un jāuztur aktuāla kontaktinformācija par infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmuma atbildīgo personālu, ar kuru sazināties darba traucējumu gadījumā, ja tā rezultātā rodas traucēts darbības režīms. Šajā informācijā jāiekļauj kontaktdati gan darba laikā, gan ārpus darba laika.

Dzelzceļa uzņēmumam jāiesniedz šī informācija infrastruktūras pārvaldītājam un jāziņo par visām izmaiņām šajā kontaktinformācijā.

Infrastruktūras pārvaldītajam jāziņo dzelzceļa uzņēmumam par visām izmaiņām savā kontaktinformācijā.

4.2.3.7.   Ārkārtas situācijas vadība

Infrastruktūras pārvaldītājs, konsultējoties ar:

| — | visiem dzelzceļa uzņēmumiem, kas darbojas attiecīgajā infrastruktūrā, vai, |
| --- | --- |

—

visiem dzelzceļa uzņēmumiem, kas darbojas attiecīgajā infrastruktūrā, vai,

| — | vajadzības gadījumā, ar to dzelzceļa uzņēmumu pārstāvjiem, kuri darbojas attiecīgajā infrastruktūrā, un |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā, ar to dzelzceļa uzņēmumu pārstāvjiem, kuri darbojas attiecīgajā infrastruktūrā, un

| — | blakus esošo infrastruktūru pārvaldītājiem pēc vajadzības, kā arī |
| --- | --- |

—

blakus esošo infrastruktūru pārvaldītājiem pēc vajadzības, kā arī

| — | vietējām iestādēm un |
| --- | --- |

—

vietējām iestādēm un

| — | avārijas dienestu, tostarp ugunsdzēšanas un glābšanas dienestu, pārstāvjiem pēc vajadzības vietējā vai valsts līmenī |
| --- | --- |

—

avārijas dienestu, tostarp ugunsdzēšanas un glābšanas dienestu, pārstāvjiem pēc vajadzības vietējā vai valsts līmenī

un saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK nosaka, publicē un dara pieejamus piemērotus pasākumus ārkārtas situāciju vadībai un panāk līnijas atjaunošanu normālā darba kārtībā.

Šādi pasākumi parasti attiecas uz:

| — | sadursmēm, |
| --- | --- |

—

sadursmēm,

| — | ugunsgrēkiem vilcienos, |
| --- | --- |

—

ugunsgrēkiem vilcienos,

| — | vilcienu evakuāciju, |
| --- | --- |

—

vilcienu evakuāciju,

| — | negadījumiem tuneļos, |
| --- | --- |

—

negadījumiem tuneļos,

| — | starpgadījumiem ar bīstamām kravām, |
| --- | --- |

—

starpgadījumiem ar bīstamām kravām,

| — | nobraukšanu no sliedēm. |
| --- | --- |

—

nobraukšanu no sliedēm.

Dzelzceļa uzņēmums sniedz infrastruktūras pārvaldītājam jebkādu īpašu informāciju, kas attiecas tieši uz šiem apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz vilcienu vilkšanu vai novietošanu uz sliedēm no jauna. (Skatīt arī parasto dzelzceļu sistēmas kravas vagonu SITS 4.2.7.5. punktu).

Turklāt dzelzceļa uzņēmums paredz kārtību, kā informēt pasažierus par ārkārtas stāvokli vilcienā un attiecīgajiem drošības pasākumiem.

4.2.3.8.   Palīdzība vilciena apkalpei negadījuma vai nopietnu ritošā sastāva darbības traucējumu gadījumā

Dzelzceļa uzņēmums definē piemērotu kārtību, kā palīdzēt vilciena apkalpei traucētos darba apstākļos, lai izvairītos no aizkavēšanās tehnisku vai citu ritošā sastāva bojājumu dēļ vai samazinātu šādu aizkavēšanos (piemēram, sakaru līnijas, vilciena evakuācijas gadījumā veicamie pasākumi).

4.3.   Saskarņu ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas

Ņemot vērā 3. nodaļā noteiktās pamatprasības, saskarņu ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas ir šādas.

4.3.1.   Saskarnes ar infrastruktūras SITS

4.3.1.1.   Signālu redzamība

Mašīnistam jāspēj redzēt signālus, un signāliem jābūt saskatāmiem, mašīnistam atrodoties parastajā mašīnista vietā. Tas pats attiecas uz zīmēm, kuras atrodas blakus sliežu ceļam, ja tās ir saistītas ar drošību.

Zīmēm un informācijas plāksnēm, kuras atrodas blakus sliežu ceļam, jābūt izveidotām saskaņoti, lai atvieglotu to saskatīšanu. Jāņem vērā šādi jautājumi:

| — | vai tās ir atbilstoši novietotas, lai mašīnists vilciena priekšējo lukturu gaismā varētu nolasīt informāciju, |
| --- | --- |

—

vai tās ir atbilstoši novietotas, lai mašīnists vilciena priekšējo lukturu gaismā varētu nolasīt informāciju,

| — | apgaismojuma piemērotība un intensitāte, ja informācija jāapgaismo, |
| --- | --- |

—

apgaismojuma piemērotība un intensitāte, ja informācija jāapgaismo,

| — | vai izmantotā atstarojošā materiāla īpašības ir saskaņā ar attiecīgajām specifikācijām un vai zīmes ir izgatavotas tā, lai informācija mašīnistam vilciena priekšējo lukturu gaismā būtu viegli nolasāma, ja izmantotas atstarojošas zīmes. |
| --- | --- |

—

vai izmantotā atstarojošā materiāla īpašības ir saskaņā ar attiecīgajām specifikācijām un vai zīmes ir izgatavotas tā, lai informācija mašīnistam vilciena priekšējo lukturu gaismā būtu viegli nolasāma, ja izmantotas atstarojošas zīmes.

4.3.1.2.   Pasažieru vagoni

Kustības grafikā paredzētajās pasažieru pieturvietās jābūt pasažieru vagonu un platformu savietojamībai, lai nodrošinātu drošu iekāpšanu un izkāpšanu.

Jāievēro minimālais attālums starp platformu virsmu un atklātām vagonu elektriskajām daļām.

4.3.1.3.   Profesionālā kompetence

Ir saskarne starp šīs SITS 2.2.1. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 4.6. apakšiedaļu.

4.3.2.   Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS

4.3.2.1.   Uzraudzības datu reģistrācija

Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmā noteiktas ekspluatācijas prasības uzraudzības datu reģistrācijai (skatīt šīs SITS 4.2.3.5. apakšiedaļu), un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmai (skatīt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.15. apakšiedaļu) jāatbilst šīm prasībām.

4.3.2.2.   Mašīnista modrības ierīce

Ja infrastruktūrā paredzēts atbalstīt šādu iespēju, šai ierīcei jāspēj automātiski ziņot par aktivizāciju vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas centram. Ir saskarne starp šo ekspluatācijas prasību un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.2. apakšiedaļu saistībā ar ERTMS.

ERTMS

4.3.2.3.   ERTMS/ETCS un ERTMS/GSM-R ekspluatācijas noteikumi

ERTMS/ETCS

ERTMS/GSM-R

Šīs SITS A pielikumam ir saskarne ar ERTMS/ETCS funkcionālo prasību specifikāciju un sistēmas prasību specifikāciju, kā arī ar ERTMS/GSM-R funkcionālo prasību specifikāciju un sistēmas prasību specifikāciju, kas izklāstītas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS A pielikumā.

ERTMS/ETCS

ERTMS/GSM-R

Ir saskarne arī starp šīs SITS 4.4. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS A pielikumu attiecībā uz informatīvajiem pamatnostādņu dokumentiem par ERTMS noteikumiem, principiem un īstenošanu.

ERTMS

Ir saskarne arī ar ETCS mašīnista un mašīnas saskarnes (DMI) specifikāciju (ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.13. apakšiedaļa) un Eiropas Integrētā dzelzceļa radio paplašinātā tīkla (EIRENE) mašīnista un mašīnas saskarnes (DMI) specifikāciju (ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.14. apakšiedaļa).

ETCS

DMI

EIRENE

DMI

Ir saskarne starp šīs SITS A pielikumu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.2. apakšiedaļu attiecībā uz ETCS borta moduļa funkcionalitātes izolēšanu.

ETCS

4.3.2.4.   Signālu un sliežu ceļam blakus esošo rādītāju redzamība

Mašīnistam jāspēj redzēt signālus un sliežu ceļam blakus esošos rādītājus, un tiem jābūt saskatāmiem, mašīnistam atrodoties parastajā mašīnista vietā. Tas pats attiecas uz cita veida zīmēm, kuras atrodas blakus sliežu ceļam, ja tās ir saistītas ar drošību.

Rādītājiem, zīmēm un informācijas plāksnēm, kuras atrodas blakus sliežu ceļam, jābūt izveidotām saskaņoti, lai atvieglotu to saskatīšanu. Jāņem vērā šādi jautājumi:

| — | vai tie ir atbilstoši novietoti, lai mašīnists vilciena priekšējo lukturu gaismā varētu nolasīt informāciju, |
| --- | --- |

—

vai tie ir atbilstoši novietoti, lai mašīnists vilciena priekšējo lukturu gaismā varētu nolasīt informāciju,

| — | apgaismojuma piemērotība un intensitāte, ja informācija jāapgaismo, |
| --- | --- |

—

apgaismojuma piemērotība un intensitāte, ja informācija jāapgaismo,

| — | vai izmantotā atstarojošā materiāla īpašības ir saskaņā ar attiecīgajām specifikācijām un vai zīmes ir izgatavotas tā, lai informācija mašīnistam vilciena priekšējo lukturu gaismā būtu viegli nolasāma, ja izmantotas atstarojošas zīmes. |
| --- | --- |

—

vai izmantotā atstarojošā materiāla īpašības ir saskaņā ar attiecīgajām specifikācijām un vai zīmes ir izgatavotas tā, lai informācija mašīnistam vilciena priekšējo lukturu gaismā būtu viegli nolasāma, ja izmantotas atstarojošas zīmes.

Ir saskarne ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.16. apakšiedaļu attiecībā uz mašīnista ārējo redzes lauku. Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS A pielikuma nākamajā versijā būs arī jauns punkts attiecībā uz sliežu ceļam blakus esošiem rādītājiem ar ETCS aprīkotās līnijās.

ETCS

4.3.2.5.   Vilciena bremzēšana

Ir saskarne starp šīs SITS 4.2.2.6.2. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.3.1.5. apakšiedaļu (Vilciena garantētā bremzēšanas efektivitāte un parametri).

4.3.2.6.   Smiltnīcas izmantošana. Obligātie uz profesionālo kompetenci attiecināmie elementi vilciena vadīšanai

Attiecībā uz smiltnīcas izmantošanu ir saskarne starp šīs SITS H pielikumu, no vienas puses, un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.11. apakšiedaļu (Savietojamība ar sliežu ceļa vilcienu stacionāro detektoru sistēmu) un A pielikuma 1. papildinājuma 4. punkta 1. apakšpunktu (kā minēts 4.3.1.10. apakšiedaļā), no otras puses.

4.3.2.7.   Datu reģistrācija un sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce

Ir saskarne starp šīs SITS 4.2.3.5. apakšiedaļu, no vienas puses, un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 4.2.2. apakšiedaļu (ETCS borta moduļa funkcionalitāte), A pielikuma 5., 7. un 55. rādītāju un 4.2.10. apakšiedaļu (Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce), no otras puses. Nākotnē, kad atrisinās ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS atklāto punktu, būs saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS B pielikumu.

ETCS

4.3.3.   Saskarnes ar ritošā sastāva SITS

4.3.3.1.   Bremzēšana

Ir saskarnes starp šīs satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.2.2.5.1., 4.2.2.6.1. un 4.2.2.6.2. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.4.1. un 4.2.4.3. apakšiedaļu.

Ir saskarne arī starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.4.5. apakšiedaļu (Virpuļstrāvas bremzes) un šīs satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.2.2.6.2. apakšiedaļu.

Ir saskarne arī starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.4.6. apakšiedaļu (Apturēta vilciena aizsardzība) un šīs satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.2.2.6.2. apakšiedaļu.

Ir saskarne arī starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.4.7. apakšiedaļu (Bremžu darbības efektivitāte stāvos slīpumos) un šīs satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.2.2.6.2. un 4.2.1.2.2.3. apakšiedaļu.

4.3.3.2.   Prasības pasažieru vagoniem

Ir saskarnes starp šīs satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.2.2.4. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.4. (Durvis), 4.2.5.3. (Signalizācija), 4.3.5.16. (Pasažieru signalizācija) un 4.2.7.1. (Avārijas izejas) apakšiedaļu.

4.3.3.3.   Vilciena redzamība

Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma nosaka, ka vilciena redzamības pamatprasības, kuras jādefinē ritošā sastāva apakšsistēmā, ir izklāstītas turpmākajos punktos.

4.3.3.3.1.   Vilciena sastāva pirmais vagons vilciena kustības virzienā

Vilciena sastāva pirmā vagona priekšgalam jābūt aprīkotam ar trim lukturiem vienādsānu trijstūra formā, kā redzams zemāk. Šie lukturi vienmēr ir ieslēgti, ja vilciens brauc ar šo galu pa priekšu.

Image

Priekšējiem lukturiem jāpadara vilciens iespējami vieglāk atpazīstams (piemēram, uz sliežu ceļa strādājošajiem un cilvēkiem, kas izmanto pārbrauktuves), naktī un vājā apgaismojumā jānodrošina pietiekama redzamība vilciena mašīnistam (izgaismojot sliežu ceļu uz priekšu un sliežu ceļam blakus esošās informācijas zīmes/plāksnes utt.), un tie nedrīkst apžilbināt pretimbraucošo vilcienu mašīnistus.

Atstarpēm starp lukturiem, to attālumam no sliedēm, diametram un gaismas stiprumam, kā arī emitētā gaismas stara izmēriem un formai gan dienā, gan naktī jābūt standartizētiem.

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.4.1. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.2.1.2. apakšiedaļu.

4.3.3.3.2.   Vilciena astes daļa

Ir saskarne starp šīs SITS 4.2.2.1.3. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.4.1. apakšiedaļu.

4.3.3.4.   Vilciena dzirdamība

Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma nosaka to, ka pamatprasība vilciena dzirdamībai, atbilstība kurai jānodrošina ritošā sastāva apakšsistēmā, paredz, ka vilcienam jāspēj dot akustisks brīdinājuma signāls par savu klātbūtni.

Šīs signālierīces izdotajai skaņai, tās frekvencei un stiprumam, kā arī veidam, kādā mašīnists to ieslēdz, jābūt standartizētam.

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.4.2. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.2.2. apakšiedaļu.

4.3.3.5.   Signālu redzamība

Mašīnistam jāspēj redzēt signālus, un signāliem jābūt saskatāmiem mašīnistam. Tas pats attiecas uz zīmēm, kuras atrodas blakus sliežu ceļam, ja tās ir saistītas ar drošību.

Mašīnista kabīnēm vienmēr jābūt projektētām tā, lai mašīnistam rādītā informācija būtu viegli saskatāma, mašīnistam atrodoties parastajā mašīnista vietā.

Ir saskarne starp šīs SITS 4.3.2.4. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.7. apakšiedaļu.

4.3.3.6.   Mašīnista modrības ierīce

Līdzeklis mašīnista reakcijas novērošanai, kas iedarbojas, lai apstādinātu vilcienu, ja mašīnists nereaģē noteiktā laikā, kurš vēl jāprecizē.

Ir saskarne starp šīs SITS 4.3.3.2. un 4.3.3.7. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.9. apakšiedaļu attiecībā uz mašīnista modrības ierīci.

4.3.3.7.   Vilciena sastādīšana un B pielikums

Ir saskarne starp:

| — | šīs SITS 4.2.2.5., 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. apakšiedaļu, no vienas puses, |
| --- | --- |

—

šīs SITS 4.2.2.5., 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. apakšiedaļu, no vienas puses,

| — | un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.2.b apakšiedaļu (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilcienu vilkšanai) un K pielikumu, kā arī 4.2.3.5. apakšiedaļu (Vilciena maksimālais garums), no otras puses, |
| --- | --- |

—

un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.2.b apakšiedaļu (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilcienu vilkšanai) un K pielikumu, kā arī 4.2.3.5. apakšiedaļu (Vilciena maksimālais garums), no otras puses,

attiecībā uz:

| — | vilciena maksimālo pieļaujamo svaru attiecīgās līnijas maksimālajā slīpumā, |
| --- | --- |

—

vilciena maksimālo pieļaujamo svaru attiecīgās līnijas maksimālajā slīpumā,

| — | vilciena maksimālo garumu un |
| --- | --- |

—

vilciena maksimālo garumu un

| — | paātrinājumu šķērsslīpumā. |
| --- | --- |

—

paātrinājumu šķērsslīpumā.

4.3.3.8.   Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē stacionāri izvietotas vilcienu uzraudzības sistēmas un ritošā sastāva dinamiku

Ir saskarnes starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.3.3.2. un 4.2.3.4. apakšiedaļu un šīs satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 4.2.3.6. apakšiedaļu.

4.3.3.9.   Smiltnīcas izmantošana

Ir saskarne starp šīs SITS H pielikumu un B pielikuma C1. punktu, no vienas puses, un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.3.10. apakšiedaļu, no otras puses, attiecībā uz smiltnīcas izmantošanu.

4.3.3.10.   Vilciena sastādīšana, H un J pielikums

Ir saskarnes starp šīs SITS 4.2.2.5. apakšiedaļu un H un J pielikumu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.1.2. apakšiedaļu (Vilciena konstrukcija) un 4.2.7.11. apakšiedaļu (Kontroles un diagnostikas koncepcijas) attiecībā uz vilciena apkalpes zināšanām par ritošā sastāva funkcionalitāti.

4.3.3.11.   Noteikumi ārkārtas situācijās un ārkārtas situāciju vadība

Ir saskarne starp šīs SITS 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.2.2. apakšiedaļu (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilcienu vilkšanai) un K pielikumu.

Tāpat ir arī saskarne starp šīs SITS 4.2.3.6. un 4.2.3.7. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.1. apakšiedaļu (Ārkārtas pasākumi) un 4.2.7.2. apakšiedaļu (Ugunsdrošība).

4.3.3.12.   Datu reģistrācija

Ir saskarne starp šīs SITS 4.2.3.5.2. apakšiedaļu (Uzraudzības datu reģistrācija vilcienā) un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.11. apakšiedaļu (Kontroles un diagnostikas koncepcijas).

4.3.3.13.   Aerodinamiskā iedarbība uz balastu

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.3.11. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.1.2.2.3. apakšiedaļu.

4.3.3.14.   Vides apstākļi

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.1. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.2.5. un 4.2.3.3.2. apakšiedaļu.

4.3.3.15.   Sānvējš

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.3. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.1.2.2.3. un 4.2.3.6. apakšiedaļu.

4.3.3.16.   Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.4. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.1.2.2.3. un 4.2.3.6. apakšiedaļu.

4.3.3.17.   Ārējais troksnis

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.5. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.3.7. apakšiedaļu.

4.3.3.18.   Ugunsdrošība

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.2. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.3.7. apakšiedaļu.

4.3.3.19.   Celšanas/vilkšanas procedūras

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.5. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.3.7. apakšiedaļu.

4.3.3.20.   Kontroles un diagnostikas koncepcijas

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.11. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.3.5.2. apakšiedaļu un H un J pielikumu.

4.3.3.21.   Īpaša specifikācija gariem tuneļiem

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.12. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.1.2.2.1., 4.2.3.7. un 4.6.3.2.3.3. apakšiedaļu.

4.3.3.22.   Vilces efektivitātes prasības

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.8.1. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.2.5. un 4.2.3.3.2. apakšiedaļu.

4.3.3.23.   Vilces saķeres prasības

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.8.2. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.3.3.2., 4.2.3.6. un 4.2.1.2.2. apakšiedaļu.

4.3.3.24.   Ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas saistībā ar enerģijas apgādi

Ir saskarne starp ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.8.3. apakšiedaļu un šīs SITS 4.2.3.6. un 4.2.1.2.2. apakšiedaļu.

4.3.4.   Saskarnes ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS

Ir saskarne starp šīs SITS 2.2.1. apakšiedaļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 4.6. apakšiedaļu.

4.3.5.   Saskarnes ar SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”

Vairākas SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” prasības saistītas ar satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS elementiem kā papildinājumu. Tās sīkāk izklāstītas SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” 4.3.4. apakšiedaļā.

Ir īpaša saskarne starp SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” 4.2.5.1.3.2. apakšiedaļu un šīs SITS 4.6.3.2.3.3. apakšiedaļu.

4.3.6.   Saskarnes ar SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”

Vairākas SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” prasības saistītas ar satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS elementiem. Tās sīkāk izklāstītas SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” 4.1.4. un 4.2.4. apakšiedaļā.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

Identiskās situācijās jābūt identiskiem noteikumiem un kārtībai, kas ļauj saskaņoti ekspluatēt jaunas un dažādas strukturālās apakšsistēmas, kuras paredzētas izmantošanai Eiropas transporta tīklā, un jo īpaši tās, kuras ir tieši saistītas ar jaunas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmas ekspluatāciju.

Šādā nolūkā ir izstrādāti Eiropas vilcienu kontroles sistēmas (ETCS) un Mobilo sakaru globālās sistēmas dzelzceļiem (GSM-R) ekspluatācijas noteikumi. Tie ir izklāstīti A pielikumā.

ETCS

GSM-R

A pielikumu (ETCS un GSM-R noteikumi un principi) papildina divi turpmāk minētie informatīvie dokumenti:

ETCS

GSM-R

| — | ETCS un GSM-R noteikumu un principu izklāsta ziņojums (EEIG
  Ref.: 05E374) |
| --- | --- |

—

ETCS un GSM-R noteikumu un principu izklāsta ziņojums (EEIG
  Ref.: 05E374)

ETCS

GSM-R

EEIG

Ref

| — | Ieteikumi ERTMS īstenošanai (EEIG Ref.: 05E375) |
| --- | --- |

—

Ieteikumi ERTMS īstenošanai (EEIG Ref.: 05E375)

ERTMS

EEIG Ref

Citi ekspluatācijas noteikumi, kurus Eiropas transporta tīklā var standartizēt, ir noteikti B pielikumā.

Tā kā šie noteikumi ir izstrādāti piemērošanai visā Eiropas transporta tīklā, ir svarīgi, lai tiktu ievērota pilnīga saskaņotība. Vienīgā organizācija, kas var veikt grozījumus šajos noteikumos, ir Eiropas Dzelzceļa aģentūra (EDzA), kas atbild par šīs SITS A, B un C pielikuma savlaicīgu atjaunināšanu.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Nepiemēro

4.6.   Profesionālās prasmes

Saskaņā ar šīs SITS 2.2.1. apakšiedaļu šajā iedaļā apskatīta profesionālā kompetence un valodu zināšanas, kā arī personāla novērtēšanas process, kas vajadzīgs šo prasmju iegūšanas procesā.

4.6.1.   Profesionālā kompetence

Dzelzceļa uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju personālam (tostarp līgumdarbiniekiem) ir jāiegūst piemērota profesionālā kompetence, lai pildītu visus vajadzīgos ar drošību saistītos uzdevumus normālās, traucētās un ārkārtas situācijās. Šāda kompetence ietver profesionālās zināšanas un spēju šīs zināšanas praktiski izmantot.

Uz profesionālo kompetenci attiecināmie obligātie elementi atrodami H, J un L pielikumā.

4.6.1.1.   Profesionālās zināšanas

Ņemot vērā šos pielikumus un atkarībā no attiecīgā darbinieka veicamajiem pienākumiem, nepieciešamās zināšanas ietver:

| — | zināšanas par vispārīgo dzelzceļa darbību, īpašu uzmanību pievēršot drošībai būtiskām darbībām:






  — | organizācijas drošības vadības sistēmas darbības principi, |
| --- | --- | --- |

—

zināšanas par vispārīgo dzelzceļa darbību, īpašu uzmanību pievēršot drošībai būtiskām darbībām:

—

organizācijas drošības vadības sistēmas darbības principi,

| — | galveno savstarpējas izmantojamības darbībās iesaistīto personu nozīme un atbildība, |
| --- | --- |

—

galveno savstarpējas izmantojamības darbībās iesaistīto personu nozīme un atbildība,

| — | apdraudējuma novērtēšana, jo īpaši saistībā ar riskiem, kas attiecas uz dzelzceļa darbību un vilces elektroapgādi, |
| --- | --- |

—

apdraudējuma novērtēšana, jo īpaši saistībā ar riskiem, kas attiecas uz dzelzceļa darbību un vilces elektroapgādi,

| — | pietiekamas zināšanas par drošībai būtiskiem uzdevumiem attiecībā uz darbībām un saskarnēm ar:






  — | sliežu ceļu un sliežu ceļam blakus esošo aprīkojumu, |
| --- | --- | --- |

—

pietiekamas zināšanas par drošībai būtiskiem uzdevumiem attiecībā uz darbībām un saskarnēm ar:

—

sliežu ceļu un sliežu ceļam blakus esošo aprīkojumu,

| — | ritošo sastāvu, |
| --- | --- |

—

ritošo sastāvu,

| — | vidi. |
| --- | --- |

—

vidi.

4.6.1.2.   Spēja praktiski izmantot zināšanas

Lai spētu šīs zināšanas pielietot normālās, traucētās un ārkārtas situācijās, personālam pilnībā jāpārzina:

| — | šo noteikumu un procedūras piemērošanas metode un principi, |
| --- | --- |

—

šo noteikumu un procedūras piemērošanas metode un principi,

| — | darbības, izmantojot sliežu ceļam blakus esošo aprīkojumu un ritošo sastāvu, kā arī jebkuru īpašu ar drošību saistītu iekārtu, |
| --- | --- |

—

darbības, izmantojot sliežu ceļam blakus esošo aprīkojumu un ritošo sastāvu, kā arī jebkuru īpašu ar drošību saistītu iekārtu,

| — | drošības vadības sistēmas principi, lai izvairītos no jebkāda nevajadzīga apdraudējuma cilvēkiem un procesam, |
| --- | --- |

—

drošības vadības sistēmas principi, lai izvairītos no jebkāda nevajadzīga apdraudējuma cilvēkiem un procesam,

kā arī jābūt vispārējai spējai piemēroties dažādiem apstākļiem, kādos cilvēks var nonākt.

Atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktam dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem jāizveido kompetences vadības sistēma, lai nodrošinātu, ka procesā iesaistītā personāla individuālā kompetence tiek novērtēta un uzturēta. Turklāt pēc vajadzības jāveic apmācība, lai nodrošinātu, ka zināšanas un prasmes tiek papildinātas, jo īpaši attiecībā uz vājībām vai trūkumiem sistēmā vai personu darbības efektivitātē.

4.6.2.   Valodu zināšanas

4.6.2.1.   Principi

Infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa uzņēmumiem jānodrošina savu attiecīgo darbinieku kompetence šajā SITS noteikto saziņas protokolu un principu izmantošanā.

Ja infrastruktūras pārvaldītāja “darba” valoda atšķiras no valodas, kuru parasti lieto dzelzceļa uzņēmuma personāls, šādas valodas un saziņas apmācībai jābūt svarīgai dzelzceļa uzņēmuma vispārējās kompetences vadības sistēmas daļai.

Dzelzceļa uzņēmuma personālam, kura darba pienākumi prasa sazināties ar infrastruktūras pārvaldītāja personālu saistībā ar drošībai būtiskiem jautājumiem parastā, traucētā vai ārkārtas situācijā, pietiekamā līmenī jāzina infrastruktūras pārvaldītāja “darba” valoda.

4.6.2.2.   Valodu zināšanu līmenis

Dzelzceļa uzņēmuma personālam jāprot infrastruktūras pārvaldītāja valoda pietiekošā līmenī drošības nolūkā.

| — | Vilciena mašīnistam vismaz jāprot:






  — | nosûtît un saprast visus ðîs SITS C pielikumâ norâdîtos ziòojumus, |
| --- | --- | --- |

—

Vilciena mašīnistam vismaz jāprot:

—

nosûtît un saprast visus ðîs SITS C pielikumâ norâdîtos ziòojumus,

| — | efektîvi sazinâties parastâs, traucçtâs un ârkârtas situâcijâs, |
| --- | --- |

—

efektîvi sazinâties parastâs, traucçtâs un ârkârtas situâcijâs,

| — | aizpildît ar veidlapu grâmatiòas izmantoðanu saistîtâs veidlapas. |
| --- | --- |

—

aizpildît ar veidlapu grâmatiòas izmantoðanu saistîtâs veidlapas.

| — | Citiem vilciena apkalpes locekïiem, kuru pienâkumi prasa tiem sazinâties ar infrastruktûras pârvaldîtâju par droðîbai bûtiskâm lietâm, jâprot vismaz nosûtît un saprast informâciju, kas apraksta vilcienu un tâ darbîbas stâvokli. |
| --- | --- |

—

Citiem vilciena apkalpes locekïiem, kuru pienâkumi prasa tiem sazinâties ar infrastruktûras pârvaldîtâju par droðîbai bûtiskâm lietâm, jâprot vismaz nosûtît un saprast informâciju, kas apraksta vilcienu un tâ darbîbas stâvokli.

Norādījumi atbilstošiem valodas prasmes līmeņiem ir definēti E pielikumā. Vilcienu mašīnistiem attiecīgās valodas prasmei jābūt vismaz 3. līmenī. Vilcienu pavadoņiem attiecīgās valodas prasmei jābūt vismaz 2. līmenī.

4.6.3.   Personāla sākotnējā un turpmākā novērtēšana

4.6.3.1.   Pamatelementi

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punktu dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem jādefinē personāla novērtēšanas process. Iesaka ņemt vērā šādus elementus.

| A. | Personāla atlase






  — | individuālās pieredzes un kompetences novērtējums, |
| --- | --- | --- |

A.

Personāla atlase

—

individuālās pieredzes un kompetences novērtējums,

| — | prasītās(-o) svešvalodas(-u) lietošanas individuālās prasmes vai apgūšanas spējas novērtējums. |
| --- | --- |

—

prasītās(-o) svešvalodas(-u) lietošanas individuālās prasmes vai apgūšanas spējas novērtējums.

| B. | Sākotnējā profesionālā apmācība







  — | apmācības vajadzību analīze, |
| --- | --- | --- |

B.

Sākotnējā profesionālā apmācība

Sākotnējā profesionālā apmācība

—

apmācības vajadzību analīze,

| — | apmācībai vajadzīgie resursi, |
| --- | --- |

—

apmācībai vajadzīgie resursi,

| — | pasniedzēju apmācība. |
| --- | --- |

—

pasniedzēju apmācība.

| C. | Sākotnējais novērtējums







  — | pamatnosacījumi (vilciena mašīnista mazākais pieļaujamais vecums, ...), |
| --- | --- | --- |

C.

Sākotnējais novērtējums

Sākotnējais novērtējums

—

pamatnosacījumi (vilciena mašīnista mazākais pieļaujamais vecums, ...),

| — | novērtēšanas programma, iekļaujot praktiskus pārbaudījumus, |
| --- | --- |

—

novērtēšanas programma, iekļaujot praktiskus pārbaudījumus,

| — | pasniedzēju kompetence, |
| --- | --- |

—

pasniedzēju kompetence,

| — | kompetenci apliecinoša sertifikāta izsniegšana. |
| --- | --- |

—

kompetenci apliecinoša sertifikāta izsniegšana.

| D. | Kompetences uzturēšana







  — | kompetences uzturēšanas principi,






  — | jo īpaši personālam, kas pilda vilciena mašīnista pienākumus, kompetences atkārtotu novērtējumu veic vismaz reizi gadā, |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Kompetences uzturēšana

Kompetences uzturēšana

—

kompetences uzturēšanas principi,

—

jo īpaši personālam, kas pilda vilciena mašīnista pienākumus, kompetences atkārtotu novērtējumu veic vismaz reizi gadā,

| — | metodes, kas jāievēro, |
| --- | --- |

—

metodes, kas jāievēro,

| — | kompetences uzturēšanas procesa formalizācija, |
| --- | --- |

—

kompetences uzturēšanas procesa formalizācija,

| — | novērtēšanas process. |
| --- | --- |

—

novērtēšanas process.

| E. | Kvalifikācijas celšanas apmācība







  — | pastāvīgas apmācības principi (tostarp valodu apmācība). |
| --- | --- | --- |

E.

Kvalifikācijas celšanas apmācība

Kvalifikācijas celšanas apmācība

—

pastāvīgas apmācības principi (tostarp valodu apmācība).

4.6.3.2.   Apmācības vajadzību analīze

4.6.3.2.1.   Apmācības vajadzību analīzes veikšana

Dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem jāveic attiecīgā personāla apmācības vajadzību analīze.

Analīzē jānosaka gan joma, gan sarežģītība un jāņem vērā riski, kas saistīti ar vilcienu ekspluatāciju Eiropas transporta tīklā, jo īpaši saistībā ar cilvēka spējām un to robežām (cilvēka faktori), un ko var izraisīt:

| — | infrastruktūras pārvaldītāju atšķirīga darbības prakse un riski, kas saistīti ar pārvaldītāju nomainīšanos, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītāju atšķirīga darbības prakse un riski, kas saistīti ar pārvaldītāju nomainīšanos,

| — | uzdevumu, ekspluatācijas darbību un saziņas protokolu atšķirības, |
| --- | --- |

—

uzdevumu, ekspluatācijas darbību un saziņas protokolu atšķirības,

| — | infrastruktūras pārvaldnieka personāla “darba” valodas atšķirības, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldnieka personāla “darba” valodas atšķirības,

| — | vietējie ekspluatācijas norādījumi, kuros var būt paredzētas īpašas darbības vai īpašs aprīkojums, kas jāizmanto konkrētos gadījumos, piemēram, īpašā tunelī. |
| --- | --- |

—

vietējie ekspluatācijas norādījumi, kuros var būt paredzētas īpašas darbības vai īpašs aprīkojums, kas jāizmanto konkrētos gadījumos, piemēram, īpašā tunelī.

Norādījumi par elementiem, kas jāņem vērā, atrodami iepriekš 4.6.1. apakšiedaļā minētajos pielikumos. Pēc vajadzības jāpielieto personāla apmācības elementi, kuros šie norādījumi ņemti vērā.

Iespējams, ka dzelzceļa uzņēmuma paredzētā ekspluatācijas veida vai infrastruktūras pārvaldītāja vadītā tīkla veida dēļ daži no šajos pielikumos ietvertajiem elementiem nebūs piemēroti. Apmācības vajadzību analīzē dokumentē tos elementus, kuri atzīti par nepiemērotiem, un šāda lēmuma iemeslus.

4.6.3.2.2.   Apmācības vajadzību analīzes atjaunināšana

Dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem jādefinē process, kādā pārskatīt un atjaunināt sava personāla apmācības vajadzības, ņemot vērā tādus faktorus kā iepriekšējās revīzijas, sistēmas atgriezeniskā saikne un zināmas izmaiņas noteikumos un procedūrā, infrastruktūrā un tehnoloģijā.

4.6.3.2.3.   Īpašas prasības vilciena apkalpei un palīgpersonālam

4.6.3.2.3.1.   Maršruta zināšanas

Dzelzceļa uzņēmums definē procesu, ar kura palīdzību vilciena apkalpe līmenī, kas atzīts par piemērotu atkarībā no atbildības līmeņa, apgūst un uztur zināšanas par maršrutiem, kuros kursē vilciens. Šim procesam jābūt:

| — | pamatotam uz informāciju, ko par maršrutu sniedzis infrastruktūras pārvaldītājs, un |
| --- | --- |

—

pamatotam uz informāciju, ko par maršrutu sniedzis infrastruktūras pārvaldītājs, un

| — | saskaņā ar šīs SITS 4.2.1. apakšiedaļā aprakstīto procesu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar šīs SITS 4.2.1. apakšiedaļā aprakstīto procesu.

Vilcienu mašīnistiem jāmācās šie maršruti, izmantojot gan teorētiskus, gan praktiskus elementus.

4.6.3.2.3.2.   Zināšanas par ritošo sastāvu

Dzelzceļa uzņēmums definē procesu, kā personāls apgūst un uztur zināšanas par vilces un ritošo sastāvu.

4.6.3.2.3.3.   Palīgpersonāls

Dzelzceļa uzņēmums nodrošina, ka palīgpersonālu (piemēram, ēdināšanas un uzkopšanas personālu), kas nav daļa no vilciena apkalpes, papildus pamatapmācībām apmāca ievērot pilnībā apmācīto vilciena apkalpes locekļu instrukcijas.

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

4.7.1.   Ievads

Personālam, kas 4.2.1. apakšiedaļā noteikts kā personāls, kas veic drošībai būtiskus pienākumus, saskaņā ar šīs SITS 2.2. apakšiedaļu jābūt atbilstošai fiziskajai sagatavotībai, lai nodrošinātu atbilstību vispārējiem ekspluatācijas un drošības standartiem.

Saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK dzelzceļa uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji sagatavo un dokumentē procesu, ko tie īsteno, lai personāls atbilstu medicīniskajām, psiholoģiskajām un veselības prasībām drošības vadības sistēmā.

Medicīnisko izmeklēšanu, kas norādīta 4.7.4. apakšiedaļā, jāveic un visi ar to saistītie lēmumi par darbinieku individuālo fizisko sagatavotību jāpieņem atzītam arodslimību ārstam.

Personāls nedrīkst veikt drošībai būtiskus pienākumus, ja tā modrību mazina tādas vielas kā alkohols, narkotikas vai psihotropās vielas. Tādēļ dzelzceļa uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji ievieš kārtību, kā kontrolēt risku, ko personāls rada darbam, esot šādu vielu iespaidā vai lietojot šādas vielas darbavietā.

Attiecībā uz noteiktiem iepriekšminēto vielu ierobežojumiem piemēro tās dalībvalsts noteikumus, kurā notiek dzelzceļa pārvadājums.

4.7.2.   Ieteicamie kritēriji, saskaņā ar kuriem apstiprina arodslimību ārstus un medicīnas iestādes

Dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem jāizvēlas arodslimību ārsti un iestādes, kas veic medicīnisko izmeklēšanu, saskaņā ar tajā valstī spēkā esošajiem noteikumiem un īstenoto praksi, kurā dzelzceļa uzņēmumam vai infrastruktūras pārvaldītājam ir licence vai kurā tas ir reģistrēts.

Arodslimību ārstiem, kas veic medicīnisko izmeklēšanu, kas noteikta 4.7.4. apakšiedaļā, ir:

| — | pieredze darbā ar arodslimībām, |
| --- | --- |

—

pieredze darbā ar arodslimībām,

| — | zināšanas par apdraudējumiem attiecīgajā darbā un dzelzceļa vidē, |
| --- | --- |

—

zināšanas par apdraudējumiem attiecīgajā darbā un dzelzceļa vidē,

| — | izpratne par to, kā medicīniskās atbilstības trūkums var ietekmēt pasākumus, kas iecerēti, lai novērstu vai mazinātu šos apdraudējumus. |
| --- | --- |

—

izpratne par to, kā medicīniskās atbilstības trūkums var ietekmēt pasākumus, kas iecerēti, lai novērstu vai mazinātu šos apdraudējumus.

Arodslimību ārsts, kas atbilst šiem kritējiem, var lūgt cita mediķa vai vidējā medicīnas personāla, piemēram, oftalmologa, palīdzību, lai atbalstītu tā medicīniskās konsultācijas un novērtējumu.

4.7.3.   Kritēriji, saskaņā ar kuriem apstiprina psihologus, kam jāveic psiholoģiskais novērtējums un jāizstrādā psiholoģiskā novērtējuma prasības

4.7.3.1.   Psihologu sertifikācija

Ieteicams, lai psihologam būtu attiecīgā augstākā izglītība, tam jābūt sertificētam un atzītam par kompetentu atbilstoši tās valsts likumiem, kurā licencēts vai reģistrēts dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs.

4.7.3.2.   Psiholoģiskā novērtējuma saturs un interpretācija

Psiholoģiskā novērtējuma saturu un interpretācijas kārtību nosaka persona, kas sertificēta saskaņā ar 4.7.3.1. apakšiedaļu, ņemot vērā darbu dzelzceļā un dzelzceļa vidi.

4.7.3.3.   Novērtējuma līdzekļu izvēle

Novērtējumā iekļauj tikai tādus līdzekļus, kas pamatojas uz psiholoģijas zinātniskajiem principiem.

4.7.4.   Medicīniskā izmeklēšana un psiholoģiskais novērtējums

4.7.4.1.   Pirms pieņemšanas darbā

4.7.4.1.1.   Medicīniskās izmeklēšanas obligātais saturs

Medicīniskajā izmeklēšanā ietilpst:

| — | vispārēja medicīniskā izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

vispārēja medicīniskā izmeklēšana,

| — | sensoro funkciju (redze, dzirde, krāsu uztveršana) izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

sensoro funkciju (redze, dzirde, krāsu uztveršana) izmeklēšana,

| — | urīna vai asins analīze cukura diabēta un citu slimību noteikšanai, kā norādīts klīniskajā izmeklēšanā, |
| --- | --- |

—

urīna vai asins analīze cukura diabēta un citu slimību noteikšanai, kā norādīts klīniskajā izmeklēšanā,

| — | skrīnings atkarību izraisošo vielu klātbūtnes noteikšanai. |
| --- | --- |

—

skrīnings atkarību izraisošo vielu klātbūtnes noteikšanai.

4.7.4.1.2.   Psiholoģiskais novērtējums

Psiholoģiskā novērtējuma mērķis ir palīdzēt dzelzceļa uzņēmumam pieņemt darbā un vadīt personālu, kuram ir tādas kognitīvās, psihomotorās, uzvedības un personiskās īpašības, kas ļauj droši pildīt tā pienākumus.

Nosakot psiholoģiskā novērtējuma saturu, psihologs ņem vērā vismaz šādus katras drošības funkcijas prasībām svarīgus kritērijus:

| — | kognitīvās īpašības






  — | uzmanība un koncentrēšanās spējas, |
| --- | --- | --- |

—

kognitīvās īpašības

—

uzmanība un koncentrēšanās spējas,

| — | atmiņa, |
| --- | --- |

—

atmiņa,

| — | uztveres spējas, |
| --- | --- |

—

uztveres spējas,

| — | spriešanas spējas, |
| --- | --- |

—

spriešanas spējas,

| — | saskarsmes spējas, |
| --- | --- |

—

saskarsmes spējas,

| — | psihomotorās īpašības






  — | reakcijas ātrums, |
| --- | --- | --- |

—

psihomotorās īpašības

—

reakcijas ātrums,

| — | kustību koordinācija, |
| --- | --- |

—

kustību koordinācija,

| — | uzvedība un personība






  — | emocionālā paškontrole, |
| --- | --- | --- |

—

uzvedība un personība

—

emocionālā paškontrole,

| — | uzvedības stabilitāte, |
| --- | --- |

—

uzvedības stabilitāte,

| — | autonomija/neatkarība, |
| --- | --- |

—

autonomija/neatkarība,

| — | apzinīgums. |
| --- | --- |

—

apzinīgums.

Ja psihologs izlaiž kādu no iepriekš minētajiem kritērijiem, attiecīgajam lēmumam jābūt pamatotam un dokumentētam.

4.7.4.2.   Pēc pieņemšanas darbā

4.7.4.2.1.   Periodiskās medicīniskās izmeklēšanas biežums

Sistemātisku medicīnisko izmeklēšanu personālam veic:

| — | vismaz reizi 5 gados, ja darbinieka vecums nepārsniedz 40 gadus, |
| --- | --- |

—

vismaz reizi 5 gados, ja darbinieka vecums nepārsniedz 40 gadus,

| — | vismaz reizi 3 gados, ja darbinieka vecums ir no 41 līdz 62 gadiem, |
| --- | --- |

—

vismaz reizi 3 gados, ja darbinieka vecums ir no 41 līdz 62 gadiem,

| — | vismaz reizi gadā, ja darbinieka vecums pārsniedz 62 gadus. |
| --- | --- |

—

vismaz reizi gadā, ja darbinieka vecums pārsniedz 62 gadus.

Arodslimību ārsts nosaka biežāku izmeklēšanu, ja to prasa darbinieka veselības stāvoklis.

4.7.4.2.2.   Obligātais periodiskās medicīniskās izmeklēšanas saturs

Ja darbinieks atbilst kritērijiem pārbaudē, kuru veic pirms pieņemšanas darbā, periodiskajā specializētajā izmeklēšanā jāiekļauj vismaz:

| — | vispārējā medicīniskā izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

vispārējā medicīniskā izmeklēšana,

| — | sensoro funkciju (redzes, dzirdes, krāsu uztveršanas) izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

sensoro funkciju (redzes, dzirdes, krāsu uztveršanas) izmeklēšana,

| — | urīna vai asins analīze cukura diabēta un citu slimību noteikšanai, kā norādīts klīniskajā izmeklēšanā, |
| --- | --- |

—

urīna vai asins analīze cukura diabēta un citu slimību noteikšanai, kā norādīts klīniskajā izmeklēšanā,

| — | skrīnings atkarību izraisošo vielu klātbūtnes noteikšanai gadījumā, ja tas ir klīniski norādīts. |
| --- | --- |

—

skrīnings atkarību izraisošo vielu klātbūtnes noteikšanai gadījumā, ja tas ir klīniski norādīts.

4.7.4.2.3.   Papildu medicīniskā izmeklēšana un/vai psiholoģiskais novērtējums

Papildus periodiskajai medicīniskajai izmeklēšanai veic specifisku medicīnisko izmeklēšanu un/vai psiholoģisko novērtējumu, ja ir pamatots iemesls apšaubīt darbinieka medicīnisko vai psiholoģisko atbilstību vai ir pamatotas aizdomas par atkarību izraisošu vielu lietošanu vai alkohola pārmērīgu vai nepiemērotu lietošanu. Tas jo īpaši jādara pēc negadījuma vai starpgadījuma, ko izraisījusi šā darbinieka personiska kļūme.

Darba devējam jāpieprasa medicīniskā izmeklēšana pēc jebkuras slimības, kuras dēļ darbinieks ir bijis prombūtnē ilgāk par 30 dienām. Attiecīgos gadījumos šādā izmeklēšanā var pietikt ar arodslimību ārsta veiktu novērtējumu uz pieejamās medicīniskās informācijas pamata, kas parāda, ka darbinieka gatavība darbam nav ietekmēta.

Dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem jābūt sistēmai, kas nodrošina, ka šādu papildu izmeklēšanu un novērtējumu veic pienācīgi.

4.7.5.   Medicīniskās prasības

4.7.5.1.   Vispārīgās prasības

Personālam nav tādu slimību un tam nedrīkst veikt tādu ārstēšanu, kas var izraisīt:

| — | pēkšņu samaņas zudumu, |
| --- | --- |

—

pēkšņu samaņas zudumu,

| — | apziņas vai koncentrēšanās spēju traucējumus, |
| --- | --- |

—

apziņas vai koncentrēšanās spēju traucējumus,

| — | pēkšņu rīcībnespēju, |
| --- | --- |

—

pēkšņu rīcībnespēju,

| — | līdzsvara un koordinācijas spēju traucējumus, |
| --- | --- |

—

līdzsvara un koordinācijas spēju traucējumus,

| — | būtiskus kustību ierobežojumus. |
| --- | --- |

—

būtiskus kustību ierobežojumus.

Darbinieku redzei un dzirdei jāatbilst turpmāk izklāstītajām prasībām.

4.7.5.2.   Prasības redzei

| — | Redzes asums tālumā ar vai bez palīglīdzekļiem: 0,8 (labā acs + kreisā acs – nosaka katrai atsevišķi) un vismaz 0,3 acij ar vājāko redzi, |
| --- | --- |

—

Redzes asums tālumā ar vai bez palīglīdzekļiem: 0,8 (labā acs + kreisā acs – nosaka katrai atsevišķi) un vismaz 0,3 acij ar vājāko redzi,

| — | korektīvās lēcas maksimāli: hipermetropija +5, miopija –8. Atzītais arodslimību ārsts (kā definēts 4.7.2. apakšiedaļā) izņēmuma gadījumos un pēc konsultācijas ar redzes speciālistu var atļaut vērtības ārpus šā intervāla, |
| --- | --- |

—

korektīvās lēcas maksimāli: hipermetropija +5, miopija –8. Atzītais arodslimību ārsts (kā definēts 4.7.2. apakšiedaļā) izņēmuma gadījumos un pēc konsultācijas ar redzes speciālistu var atļaut vērtības ārpus šā intervāla,

| — | redze vidējā vai tuvā attālumā ir pietiekama ar vai bez palīglīdzekļiem, |
| --- | --- |

—

redze vidējā vai tuvā attālumā ir pietiekama ar vai bez palīglīdzekļiem,

| — | atļauts lietot kontaktlēcas, |
| --- | --- |

—

atļauts lietot kontaktlēcas,

| — | normāla krāsu redze, ko nosaka, lietojot atzītu testu, piemēram, Išiharas testu, ko papildina cits atzīts tests, ja tas tiek prasīts, |
| --- | --- |

—

normāla krāsu redze, ko nosaka, lietojot atzītu testu, piemēram, Išiharas testu, ko papildina cits atzīts tests, ja tas tiek prasīts,

| — | redzes lauks – normāls (nav tādu noviržu no normas, kas ietekmētu pienākumu pildīšanu), |
| --- | --- |

—

redzes lauks – normāls (nav tādu noviržu no normas, kas ietekmētu pienākumu pildīšanu),

| — | redze abām acīm – jābūt, |
| --- | --- |

—

redze abām acīm – jābūt,

| — | binokulāra redze – jābūt, |
| --- | --- |

—

binokulāra redze – jābūt,

| — | kontrasta jutīgums – labs, |
| --- | --- |

—

kontrasta jutīgums – labs,

| — | nav progresējošas acu slimības, |
| --- | --- |

—

nav progresējošas acu slimības,

| — | lēcu implanti, keratotomijas un keratektomijas atļautas tikai ar nosacījumu, ka tās pārbauda katru gadu vai arodslimību ārsta noteiktā biežumā. |
| --- | --- |

—

lēcu implanti, keratotomijas un keratektomijas atļautas tikai ar nosacījumu, ka tās pārbauda katru gadu vai arodslimību ārsta noteiktā biežumā.

4.7.5.3.   Prasības dzirdei

Ar tonālo audiogrammu apstiprināta pietiekami laba dzirde, tas ir,

| — | pietiekami laba dzirde, lai uzturētu telefona sarunu un dzirdētu trauksmes signālus un radio ziņojumus, |
| --- | --- |

—

pietiekami laba dzirde, lai uzturētu telefona sarunu un dzirdētu trauksmes signālus un radio ziņojumus,

| — | turpmāk minētās vērtības, kas dotas informācijai, jāievēro kā pamatnostādnes: |
| --- | --- |

—

turpmāk minētās vērtības, kas dotas informācijai, jāievēro kā pamatnostādnes:

| — | dzirdes vājums nedrīkst būt lielāks kā 40 dB uz 500 un 1 000 Hz, |
| --- | --- |

—

dzirdes vājums nedrīkst būt lielāks kā 40 dB uz 500 un 1 000 Hz,

| — | dzirdes vājums nedrīkst būt lielāks kā 45 dB uz 2 000 Hz ausij ar sliktāko skaņas gaisa vadāmību. |
| --- | --- |

—

dzirdes vājums nedrīkst būt lielāks kā 45 dB uz 2 000 Hz ausij ar sliktāko skaņas gaisa vadāmību.

4.7.5.4.   Grūtniecība

Grūtniecību uzskata par iemeslu pagaidu atstādināšanai no darba attiecībā uz vilcienu mašīnistēm vājas tolerances vai patoloģiska stāvokļa gadījumā. Darba devējs nodrošina, ka tiek piemēroti tiesību akti, kas aizsargā darbinieces grūtnieces.

4.7.6.   Īpašas prasības attiecībā uz vilciena mašīnista pienākumiem

4.7.6.1.   Periodiskās medicīniskās izmeklēšanas biežums

Attiecībā uz personālu, kas pilda vilciena mašīnista pienākumus, šīs SITS 4.7.4.2.1. apakšiedaļa ir grozīta šādi.

“Sistemātiska medicīniskā izmeklēšana jāveic:

| — | vismaz reizi 3 gados, ja darbinieka vecums nepārsniedz 60 gadus, |
| --- | --- |

—

vismaz reizi 3 gados, ja darbinieka vecums nepārsniedz 60 gadus,

| — | vismaz reizi gadā, ja darbinieka vecums pārsniedz 60 gadus.” |
| --- | --- |

—

vismaz reizi gadā, ja darbinieka vecums pārsniedz 60 gadus.”

4.7.6.2.   Medicīniskās izmeklēšanas papildu saturs

Attiecībā uz vilciena vadīšanas pienākumiem medicīniskajā izmeklēšanā pirms pieņemšanas darbā, kā arī katrā periodiskajā medicīniskajā izmeklēšanā attiecībā uz darbiniekiem, kuru vecums ir 40 gadi vai vairāk, papildus jāiekļauj elektrokardiogramma atpūtas stāvoklī.

4.7.6.3.   Papildu prasības redzei

| — | Redzes asumam tālumā ar vai bez palīglīdzekļiem jābūt 1,0 (binokulāra redze); vismaz 0,5 acij ar vājāko redzi. |
| --- | --- |

—

Redzes asumam tālumā ar vai bez palīglīdzekļiem jābūt 1,0 (binokulāra redze); vismaz 0,5 acij ar vājāko redzi.

| — | Nav atļauts nēsāt krāsainas kontaktlēcas un fotohromatiskās lēcas. Lēcas ar UV filtru ir atļauts lietot. |
| --- | --- |

—

Nav atļauts nēsāt krāsainas kontaktlēcas un fotohromatiskās lēcas. Lēcas ar UV filtru ir atļauts lietot.

4.7.6.4.   Papildu prasības dzirdei un runai

| — | Nedrīkst būt vestibulārās sistēmas novirzes. |
| --- | --- |

—

Nedrīkst būt vestibulārās sistēmas novirzes.

| — | Nedrīkst būt hroniski runas traucējumi (ņemot vērā vajadzību apmainīties ar ziņojumiem skaļi un skaidri). |
| --- | --- |

—

Nedrīkst būt hroniski runas traucējumi (ņemot vērā vajadzību apmainīties ar ziņojumiem skaļi un skaidri).

| — | 4.7.5.3. apakšiedaļā noteiktajām prasībām dzirdei jāatbilst, neizmantojot dzirdes palīglīdzekļus. Tomēr īpašos gadījumos ar mediķa atzinumu atļauts lietot dzirdes palīglīdzekļus. |
| --- | --- |

—

4.7.5.3. apakšiedaļā noteiktajām prasībām dzirdei jāatbilst, neizmantojot dzirdes palīglīdzekļus. Tomēr īpašos gadījumos ar mediķa atzinumu atļauts lietot dzirdes palīglīdzekļus.

4.7.6.5.   Antropometrija

Darbinieku antropometrijai jābūt piemērotai, lai droši varētu izmantot ritošo sastāvu. Mašīnistiem nedrīkst prasīt vai atļaut apkalpot atsevišķus ritošā sastāva veidus, ja to augums, svars vai citas fiziskās īpašības to padara nedrošu.

4.7.6.6.   Palīdzība traumas gadījumā

Darba devējam pienācīgi jārūpējas par darbiniekiem, kuri, vadot vilcienu, nokļūst traumatizējošā negadījumā, kā rezultātā iestājas personas nāve vai persona tiek smagi savainota.

4.8.   Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 22a. panta 1. punktu “dalībvalstis nodrošina to, ka ik gadu publicē un papildina infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrus. Šajos reģistros norāda katras iekļautās apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas galvenās pazīmes (piemēram, pamatparametrus) un to atbilstību piemērojamo SITS noteiktajām pazīmēm. Šim nolūkam katrā SITS precīzi norāda, kādai informācijai jābūt iekļautai infrastruktūras un ritošā sastāva reģistros.”

Šo reģistru ikgadējas atjaunināšanas un publicēšanas dēļ tie nav piemēroti satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas īpašajām prasībām. Tādēļ šī SITS attiecībā uz šiem reģistriem neko nenosaka.

Tomēr pastāv ekspluatācijas prasība attiecībā uz dažām ar infrastruktūru saistītām datu vienībām, kas jādara pieejamas dzelzceļa uzņēmumam, un otrādi, dažām ar ritošo sastāvu saistītām datu vienībām, kas jādara pieejamas infrastruktūras pārvaldītājam. Abos gadījumos attiecīgajiem datiem jābūt pilnīgiem un precīziem.

4.8.1.   Infrastruktūra

Prasības datu vienībām, kuras saistītas ar ātrgaitas dzelzceļu infrastruktūru attiecībā uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un kuras jādara pieejamas dzelzceļa uzņēmumiem, ir noteiktas D pielikumā. Infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par datu pareizību.

4.8.2.   Ritošais sastāvs

Infrastruktūras pārvaldītājiem jābūt pieejamām turpmāk minētajām datu vienībām, kas saistītas ar ritošo sastāvu. Turētājs (ritekļa īpašnieks) ir atbildīgs par datu pareizību.

| — | Informācija par to, vai riteklis ir būvēts no materiāliem, kas varētu būt apdraudoši avārijas vai ugunsgrēka gadījumā (piemēram, azbests), |
| --- | --- |

—

Informācija par to, vai riteklis ir būvēts no materiāliem, kas varētu būt apdraudoši avārijas vai ugunsgrēka gadījumā (piemēram, azbests),

| — | garums virs bufera. |
| --- | --- |

—

garums virs bufera.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta d) apakšpunktu:

savstarpējas izmantojamības komponenti “ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā, no kuras tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība; jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru”.

Savstarpējas izmantojamības komponents ir:

| — | prece, ko var laist tirgū, pirms to integrē un izmanto apakšsistēmā; šajā ziņā jābūt iespējai pārbaudīt tās atbilstību neatkarīgi no apakšsistēmas, kurā to iekļaus, |
| --- | --- |

—

prece, ko var laist tirgū, pirms to integrē un izmanto apakšsistēmā; šajā ziņā jābūt iespējai pārbaudīt tās atbilstību neatkarīgi no apakšsistēmas, kurā to iekļaus,

| — | vai nemateriāls objekts, piemēram, programmatūra vai process, organizācija, procedūra utt., kam ir funkcija apakšsistēmā un kā atbilstība jāpārbauda, lai nodrošinātu pamatprasību izpildi. |
| --- | --- |

—

vai nemateriāls objekts, piemēram, programmatūra vai process, organizācija, procedūra utt., kam ir funkcija apakšsistēmā un kā atbilstība jāpārbauda, lai nodrošinātu pamatprasību izpildi.

5.2.   Komponentu saraksts

Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 96/48/EK attiecīgie noteikumi. Attiecībā uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu šobrīd nav savstarpējas izmantojamības komponentu.

5.3.   Komponentu efektivitāte un specifikācijas

Nepiemēro

6.   KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFICĒŠANA

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Tā kā šajā SITS vēl nav noteikti nekādi savstarpējas izmantojamības komponenti, neapspriež nekādas prasības to novērtējumam.

Ja savstarpējas izmantojamības komponentus tomēr vēlāk definēs un paziņotā institūcija tos tādēļ varēs novērtēt, attiecīgo(-ās) novērtējuma procedūru(-as) var iekļaut pārskatītā versijā.

6.2.   Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma

6.2.1.   Principi

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK II pielikumu satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma ir strukturāla apakšsistēma.

Tomēr atsevišķi elementi ir cieši saskaņoti ar darba kārtību un procesiem, kas jāievēro infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa uzņēmumam, lai saņemtu drošības atļauju/sertifikātu saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK nosacījumiem. Dzelzceļa uzņēmumam vai infrastruktūras pārvaldītājam jāpierāda atbilstība šīs SITS prasībām. To var nodrošināt kā daļu no drošības vadības sistēmas, kā aprakstīts Direktīvā 2004/49/EK. Jāpiebilst, ka šobrīd nevienam no šajā SITS ietvertajiem elementiem nav prasīts atsevišķs paziņotās institūcijas novērtējums.

Attiecīgā kompetentā iestāde pirms īstenošanas novērtē jebkuru jaunu vai grozītu darba kārtību un procesu, pirms piešķir jaunu vai pārskatītu drošības atļauju/sertifikātu. Šī novērtēšana ir daļa no procesa drošības sertifikāta/atļaujas piešķiršanai. Ja šīs drošības vadības sistēmas joma ietekmē citu(-as) dalībvalsti(-s), jānodrošina sadarbība ar šo dalībvalsti attiecībā uz novērtēšanu.

Turpmāk aprakstītā novērtējuma procesa sekmīgas izpildes gadījumā kompetentā iestāde atļauj infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa uzņēmumam īstenot attiecīgos satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas elementus līdz ar drošības atļaujas vai sertifikāta piešķiršanu, kā prasīts Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā.

Katrreiz, kad infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa uzņēmums ievieš jaunu(-s)/uzlabotu(-s)/atjauninātu(-s) darba procesu(-s) (vai būtiski izmaina pašreizējo(-s)), uz ko attiecas šīs SITS prasības, tas izstrādā apņemšanos, kurā norādīts, ka šis/šie process(-i) atbilst satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS (vai tās daļai pārejas periodā – skatīt 7. nodaļu).

Jaunas vai grozītas darba kārtības un procesu novērtēšanas process, kā aprakstīts šajā nodaļā, ir līdzvērtīgs atļaujai nodot ekspluatācijā, ko dod dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 14. panta 1. punktu.

6.2.2.   Noteikumu un procedūru dokumentācija

Attiecībā uz šīs SITS 4.2.1. apakšiedaļā aprakstītās dokumentācijas novērtēšanu kompetentā iestāde ir atbildīga par to, ka infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmuma sniegtās dokumentācijas satura sagatavošanas process ir pilnīgs un precīzs.

6.2.3.   Novērtējuma procedūra

6.2.3.1.   Kompetentās iestādes lēmums

Saistībā ar G pielikumu infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa uzņēmumiem jāiesniedz jebkura piedāvāta jauna darba procesa(-u) vai darba procesa(-u) grozījumu apraksts.

Drošības sertifikāta/atļaujas A daļā norādīto, kā noteikts Direktīvā 2004/49/EK, iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā uzņēmums reģistrēts.

Drošības sertifikāta/atļaujas B daļā norādīto, kā noteikts Direktīvā 2004/49/EK, iesniedz katras iesaistītās dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Šo informāciju sniedz pietiekami detalizētu, lai kompetentā(-s) iestāde(-s) varētu pieņemt lēmumu par to, vai prasīt formālu novērtējumu.

6.2.3.2.   Ja tiek prasīts novērtējums

Ja kompetentā(-s) iestāde(-s) pieņem lēmumu prasīt šādu novērtējumu, tas jāveic kā tāda novērtējuma daļa, kura rezultātā piešķir/atjauno drošības sertifikātu/atļauju saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK.

Novērtējuma procedūrām jāatbilst kopējai drošības metodei, kas jāizveido drošības vadības sistēmu novērtēšanai un sertifikācijai/atļaujas piešķiršanai, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā.

Dažas informatīvas, bet neobligātas pamatnostādnes par to, kā varētu veikt šo novērtējumu, ir ietvertas F pielikumā.

6.2.4.   Sistēmas darbības efektivitāte

Direktīvas 96/48/EK 14. panta 2. punktā dalībvalstīm prasīts regulāri pārbaudīt, vai savstarpējas izmantojamības apakšsistēmas ekspluatē un uztur atbilstoši pamatprasībām. Attiecībā uz satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu šādas pārbaudes veic saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK.

7.   IEVIEŠANA

7.1.   Principi

Šīs SITS ieviešana un atbilstība šīs SITS attiecīgajām nodaļām jānosaka saskaņā ar ieviešanas plānu, ko katra dalībvalsts izstrādā tām ātrgaitas dzelzceļu līnijām, par kurām tā ir atbildīga.

Šajā plānā jāņem vērā:

| — | īpašie cilvēka faktori, ar kuriem saistīta jebkuras līnijas ekspluatācija, |
| --- | --- |

—

īpašie cilvēka faktori, ar kuriem saistīta jebkuras līnijas ekspluatācija,

| — | katras iesaistītās līnijas individuālie ekspluatācijas un drošības elementi un tas, |
| --- | --- |

—

katras iesaistītās līnijas individuālie ekspluatācijas un drošības elementi un tas,

| — | vai izskatāmais(-ie) elements(-i) jāievieš:






  — | tikai atsevišķās ātrgaitas dzelzceļu līnijās, |
| --- | --- | --- |

—

vai izskatāmais(-ie) elements(-i) jāievieš:

—

tikai atsevišķās ātrgaitas dzelzceļu līnijās,

| — | visās ātrgaitas dzelzceļu līnijās, |
| --- | --- |

—

visās ātrgaitas dzelzceļu līnijās,

| — | visiem vilcieniem, kas aprakstīti šīs SITS 1.1. nodaļā un kursē ātrgaitas dzelzceļu līnijās, |
| --- | --- |

—

visiem vilcieniem, kas aprakstīti šīs SITS 1.1. nodaļā un kursē ātrgaitas dzelzceļu līnijās,

| — | saistība ar citu apakšsistēmu (vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, ritošā sastāva, infrastruktūras, enerģijas apgādes) ieviešanu. |
| --- | --- |

—

saistība ar citu apakšsistēmu (vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, ritošā sastāva, infrastruktūras, enerģijas apgādes) ieviešanu.

Šajā laikā jāņem vērā un jādokumentē kā plāna daļa jebkuri īpaši izņēmumi, kurus var piemērot.

Ieviešanas plānā ņem vērā dažādus ieviešanas potenciāla līmeņus visos gadījumos, kad

| — | dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs uzsāk darbību vai |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs uzsāk darbību vai

| — | ievieš jauninājumus vai uzlabojumus dzelzceļa uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja šābrīža darbības sistēmās, vai |
| --- | --- |

—

ievieš jauninājumus vai uzlabojumus dzelzceļa uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja šābrīža darbības sistēmās, vai

| — | nodod ekspluatācijā jaunas vai uzlabotas infrastruktūras, enerģijas apgādes, ritošā sastāva vai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas, kurām nepieciešams atbilstošs darbības procedūru kopums. |
| --- | --- |

—

nodod ekspluatācijā jaunas vai uzlabotas infrastruktūras, enerģijas apgādes, ritošā sastāva vai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas, kurām nepieciešams atbilstošs darbības procedūru kopums.

Ja šābrīža ekspluatācijas sistēmu uzlabojumi ietekmē gan infrastruktūras pārvaldītāju(-s), gan dzelzceļa uzņēmumu(-s), dalībvalsts ir atbildīga par to, lai šādus projektus novērtētu un nodotu ekspluatācijā saskaņoti.

Saprotams, ka visus šīs SITS elementus nevar pilnībā ieviest, kamēr izmantojamā aparatūra (infrastruktūras, vilcienu vadības iekārtu u.c.) nav saskaņota. Tādēļ šajā nodaļā noteiktās pamatnostādnes uzskata tikai par pagaidu posmu, kas palīdz pārejā uz mērķa sistēmu.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantu sertifikāts/atļauja jāatjauno reizi 5 gados. Kad šī pārskatītā SITS stāsies spēkā, dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem izskatīšanas procesā, kura rezultātā atjauno sertifikātu/atļauju, jāpierāda, ka ir ņemta vērā šī SITS, un jāsniedz pamatojums par visiem SITS elementiem, attiecībā uz kuriem vēl nav panākta atbilstība.

Lai gan pilnīga atbilstība šajā SITS aprakstītajai mērķa sistēmai noteikti ir galīgā nostāja, pāreju var veikt pakāpeniski, noslēdzot valsts līmeņa vai starpvalstu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus. Šādos nolīgumos, kurus var izstrādāt un noslēgt infrastruktūras pārvaldītājs ar infrastruktūras pārvaldītāju vai ar dzelzceļa uzņēmumu vai dzelzceļa uzņēmums ar dzelzceļa uzņēmumu, vienmēr jābūt attiecīgo ar drošību saistīto iestāžu ieguldījumam.

Ja šobrīd spēkā esošajos nolīgumos ietvertas prasības saistībā ar satiksmes nodrošināšanu un vadību, dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā Komisijai dara zināmu par šādiem nolīgumiem:

| a) | pastāvīgi vai pagaidu valsts līmeņa divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ; |
| --- | --- |

a)

pastāvīgi vai pagaidu valsts līmeņa divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ;

| b) | divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai dalībvalstīm, kas nodrošina būtisku vietēju vai reģionālu savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

b)

divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai dalībvalstīm, kas nodrošina būtisku vietēju vai reģionālu savstarpējas izmantojamības līmeni;

| c) | starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina būtisku vietēju vai reģionālu savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

c)

starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina būtisku vietēju vai reģionālu savstarpējas izmantojamības līmeni.

Šo nolīgumu savietojamība ar ES tiesību aktiem, tai skaitā to nediskriminējošais raksturs, un jo īpaši savietojamība ar šo SITS tiks vērtēta, un Komisija veiks nepieciešamos pasākumus, piemēram, pārskatīs šo SITS, lai iekļautu iespējamos īpašos gadījumus vai pārejas pasākumus.

Par nolīgumiem, ar ko regulē vagonu apmaiņu un izmantošanu, (RIC) un Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) instrumentiem Komisijai neziņo, jo tie jau ir zināmi.

RIC

COTIF

Šādu nolīgumu atjaunošana ir iespējama, taču tikai ilgstošu darbības pasākumu interesēs un tikai tad, ja nepastāv citas piemērotas iespējas. Jebkādos šobrīd spēkā esošu nolīgumu grozījumos vai nākotnes nolīgumos ņem vērā ES tiesību aktus, un jo īpaši šo SITS. Dalībvalstis par šādiem grozījumiem vai jauniem nolīgumiem dara zināmu Komisijai. Tādā gadījumā piemēro tādu pašu procedūru, kā norādīts iepriekš.

7.2.   Pamatnostādnes ieviešanai

N pielikumā redzamā tabula, kas ir informējoša un nav obligāta, ir sagatavota, lai norādītu, ko dalībvalsts varētu darīt, lai veicinātu 4. nodaļā minēto elementu ieviešanu.

Ieviešanā ir trīs atšķirīgi elementi:

| — | apstiprinājums, ka jebkura šobrīd spēkā esoša sistēma un process atbilst šīs SITS prasībām, |
| --- | --- |

—

apstiprinājums, ka jebkura šobrīd spēkā esoša sistēma un process atbilst šīs SITS prasībām,

| — | jebkuras šobrīd spēkā esošas sistēmas un procesa pielāgošana atbilstoši šīs SITS prasībām, |
| --- | --- |

—

jebkuras šobrīd spēkā esošas sistēmas un procesa pielāgošana atbilstoši šīs SITS prasībām,

| — | jaunas sistēmas un procesi, ko izraisa citu apakšsistēmu ieviešana,






  — | jaunas/uzlabotas ātrgaitas līnijas (infrastruktūras/enerģijas apgādes apakšsistēma), |
| --- | --- | --- |

—

jaunas sistēmas un procesi, ko izraisa citu apakšsistēmu ieviešana,

—

jaunas/uzlabotas ātrgaitas līnijas (infrastruktūras/enerģijas apgādes apakšsistēma),

| — | jaunas vai uzlabotas ETCS signalizācijas iekārtas, GSM-R radio iekārtas, sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces, ... (vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma), |
| --- | --- |

—

jaunas vai uzlabotas ETCS signalizācijas iekārtas, GSM-R radio iekārtas, sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces, ... (vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma),

ETCS

GSM-R

| — | jauns ritošais sastāvs (ritošā sastāva apakšsistēma). |
| --- | --- |

—

jauns ritošais sastāvs (ritošā sastāva apakšsistēma).

7.3.   Īpaši gadījumi

7.3.1.   Ievads

Ir atļauti īpaši noteikumi turpmāk minētajos īpašajos gadījumos.

Šos īpašos gadījumus iedala divās kategorijās:

| — | noteikumus piemēro vai nu pastāvīgi (“P” gadījums), vai uz laiku (“T” gadījums), |
| --- | --- |

—

noteikumus piemēro vai nu pastāvīgi (“P” gadījums), vai uz laiku (“T” gadījums),

P

T

| — | gadījumos, kad noteikumus piemēro uz laiku, attiecīgajām dalībvalstīm iesaka panākt atbilstību attiecīgajai apakšsistēmai vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījums), kas ir atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumam Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai līdz 2020. gadam (“T2” gadījums). |
| --- | --- |

—

gadījumos, kad noteikumus piemēro uz laiku, attiecīgajām dalībvalstīm iesaka panākt atbilstību attiecīgajai apakšsistēmai vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījums), kas ir atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumam Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai līdz 2020. gadam (“T2” gadījums).

T1

T2

7.3.2.   Īpašo gadījumu saraksts

Pagaidu īpašais gadījums (T2) Īrija

Šīs SITS P pielikuma ieviešanai Īrijas Republikā ritekļus, kurus izmanto tikai iekšzemes satiksmē, var atbrīvot no vajadzības piešķirt tiem standarta 12 ciparu numuru. To var piemērot arī pārrobežu satiksmei starp Ziemeļīriju un Īrijas Republiku.

Pagaidu īpašais gadījums (T2) Apvienotā Karaliste

Šīs SITS P pielikuma ieviešanai Apvienotajā Karalistē pasažieru vagonus un lokomotīves, ko izmanto tikai iekšzemes satiksmē, var atbrīvot no vajadzības piešķirt tiem standarta 12 ciparu numuru. To var piemērot arī pārrobežu satiksmei starp Ziemeļīriju un Īrijas Republiku.

A PIELIKUMS.

ERTMS/ETCS un ERTMS/GSM-R ekspluatācijas noteikumi

Šajā pielikumā ietverti ERTMS/ETCS un ERTMS/GSM-R ekspluatācijas noteikumi, kā tie izklāstīti 1. redakcijā (dokuments publicēts Eiropas Dzelzceļa aģentūras tīmekļa vietnē www.era.europa.eu).

B PIELIKUMS.

Citi noteikumi, kas ļauj saskaņoti ekspluatēt dažādas jaunās strukturālās apakšsistēmas

(skatīt arī 4.4. iedaļu)

Šo pielikumu turpinās izstrādāt, kā arī regulāri pārskatīs un atjauninās.

Šajā pielikumā parasti iekļaus noteikumus un kārtību, kas jāpiemēro identiski visā Eiropas transporta tīklā, un jo īpaši ātrgaitas dzelzceļu tīklā, un kas šobrīd nav iekļauti šīs SITS 4. nodaļā. Ir iespējams, ka šajā pielikumā integrēs arī dažus 4. nodaļas elementus un ar tiem saistītos pielikumus.

A.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

A1.   Vilcienu personāls

Rezervēts

B.   PERSONĀLA DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA

Rezervēts

C.   EKSPLUATĀCIJAS SASKARNE AR SIGNALIZĀCIJAS UN VILCIENU VADĪBAS IEKĀRTU APRĪKOJUMU

C1.   Smiltnīcas izmantošana

Izmantojot smiltis, var efektīvi uzlabot riteņu saķeri ar sliedēm, lai palīdzētu bremzēt un startēt, it sevišķi sliktos laika apstākļos.

Smilšu sakrāšanās uz sliedes galviņas tomēr var izraisīt vairākas problēmas, it sevišķi saistībā ar elektrisko sliežu ķēžu ieslēgšanu, kā arī pārmiju un pārbrauktuvju efektīvu ekspluatāciju.

Mašīnistam vienmēr jābūt iespējai izmantot smiltis, bet no tā jāatsakās, kad vien iespējams,

| — | pārmijās un uz pārbrauktuvēm, |
| --- | --- |

—

pārmijās un uz pārbrauktuvēm,

| — | bremzējot, ja ātrums ir mazāks nekā 20 km/h. |
| --- | --- |

—

bremzējot, ja ātrums ir mazāks nekā 20 km/h.

Šos ierobežojumus tomēr nepiemēro, ja pastāv risks pabraukt zem aizliedzoša signāla vai cita nopietna negadījuma risks un ja smiltis radītu labāku saķeri,

| — | stāvot. Izņēmuma gadījums no šā noteikuma ir situācija, kad jāstartē vai jāpārbauda vilces vienības smiltnīca. (Pārbaude parasti jāveic teritorijās, kuras īpaši norādītas infrastruktūras reģistrā). |
| --- | --- |

—

stāvot. Izņēmuma gadījums no šā noteikuma ir situācija, kad jāstartē vai jāpārbauda vilces vienības smiltnīca. (Pārbaude parasti jāveic teritorijās, kuras īpaši norādītas infrastruktūras reģistrā).

C2.   Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīču ieslēgšana

Rezervēts

D.   VILCIENA KUSTĪBA

D1.   Kustība normālos apstākļos

D2.   Kustība traucētos apstākļos

Rezervēts

E.   NOVIRZES, NEGADĪJUMI UN STARPGADĪJUMI

Rezervēts

C PIELIKUMS

Ar drošību saistītas saziņas metodoloģija

Ievads

Šā dokumenta nolūks ir definēt noteikumus attiecībā uz ziņojumiem, kuri ir saistīti ar drošību un kurus nodod no vilcienu kustības vadības dienestiem vilcienu mašīnistiem un no vilcienu mašīnistiem vilcienu kustības vadības dienestiem; šos noteikumus piemēro attiecībā uz informāciju, kuru pārraida vai ar kuru apmainās drošībai būtiskās situācijās savstarpēji izmantojamā tīklā, un jo īpaši, lai

| — | definētu ar kustības drošību saistīto ziņojumu saturu un struktūru, |
| --- | --- |

—

definētu ar kustības drošību saistīto ziņojumu saturu un struktūru,

| — | definētu metodoloģiju šo ziņojumu balss pārraidei. |
| --- | --- |

—

definētu metodoloģiju šo ziņojumu balss pārraidei.

Uz šā pielikuma pamata:

| — | infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā ziņojumus un veidlapu grāmatiņas. Šos elementus nosūta dzelzceļa uzņēmumam, tiklīdz tiek darīti pieejami priekšraksti un noteikumi, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā ziņojumus un veidlapu grāmatiņas. Šos elementus nosūta dzelzceļa uzņēmumam, tiklīdz tiek darīti pieejami priekšraksti un noteikumi,

| — | infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums izstrādā dokumentus personālam (veidlapu grāmatiņas), instrukcijas par kustības vadību atbildīgajam personālam un 1. papildinājumu mašīnista priekšrakstiem “Saziņas procedūru rokasgrāmata”. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums izstrādā dokumentus personālam (veidlapu grāmatiņas), instrukcijas par kustības vadību atbildīgajam personālam un 1. papildinājumu mašīnista priekšrakstiem “Saziņas procedūru rokasgrāmata”.

Veidlapas var lietot dažādā apjomā, un veidlapu struktūra var mainīties. Dažiem riskiem veidlapu lietošana ir piemērota, turpretī citiem nav.

Noteikta riska kontekstā infrastruktūras pārvaldītājs, rīkojoties saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 9. panta 3. punktu, pieņem lēmumu, vai veidlapas lietošana ir piemērota situācijai. Veidlapa jālieto tikai tad, ja tās devums drošībai un efektivitātei ir lielāks nekā jebkādi trūkumi, kas rodas attiecībā uz drošību un efektivitāti.

Infrastruktūras pārvaldītājiem jāizveido saziņas protokola formalizēta struktūra atbilstoši šādām 3 kategorijām:

| — | steidzami (ārkārtas) mutiskie ziņojumi, |
| --- | --- |

—

steidzami (ārkārtas) mutiskie ziņojumi,

| — | rakstiskie rīkojumi, |
| --- | --- |

—

rakstiskie rīkojumi,

| — | papildu ziņojumi saistībā ar izpildi. |
| --- | --- |

—

papildu ziņojumi saistībā ar izpildi.

Saziņas metodoloģija ir izstrādāta, lai veicinātu disciplinētu pieeju šo ziņojumu pārraidei.

1.   Saziņas metodoloģija

1.1.   Metodoloģijas elementi un principi

1.1.1.   Procedūrās izmantojamie standarta termini

1.1.1.1.   Runas pārraidīšanas procedūra

Termins, ar ko iespēju runāt nodod pretējai pusei:

klausos

1.1.1.2.   Ziņojuma saņemšanas procedūra

| — | saņemot tiešu ziņojumu,
  termins, ar ko apstiprina nosūtītā ziņojuma saņemšanu:


  saņemts


  termins, ko lieto, lai ziņojums tiktu atkārtots sliktas dzirdamības vai nesaprašanas dēļ:


  atkārtojiet (+ runājiet lēnāk) |
| --- | --- |

—

saņemot tiešu ziņojumu,

termins, ar ko apstiprina nosūtītā ziņojuma saņemšanu:

saņemts

termins, ko lieto, lai ziņojums tiktu atkārtots sliktas dzirdamības vai nesaprašanas dēļ:

atkārtojiet (+ runājiet lēnāk)

| — | saņemot ziņojumu, kurā atkārtots nosūtītais ziņojums,
  termini, ko lieto, lai apstiprinātu, vai saņemtais nosūtītā ziņojuma atkārtojums ir tieši tāds pats kā nosūtītais ziņojums:


  pareizi


  vai nav:


  kļūda (+ atkārtoju vēlreiz) |
| --- | --- |

—

saņemot ziņojumu, kurā atkārtots nosūtītais ziņojums,

termini, ko lieto, lai apstiprinātu, vai saņemtais nosūtītā ziņojuma atkārtojums ir tieši tāds pats kā nosūtītais ziņojums:

pareizi

vai nav:

kļūda (+ atkārtoju vēlreiz)

1.1.1.3.   Saziņas pārtraukšanas procedūra

| — | ja ziņojums beidzies:


  beidzu |
| --- | --- |

—

ja ziņojums beidzies:

beidzu

| — | ja pārtraukums ir neilgs un sakari netiek pārtraukti,
  termins, ko lieto, lūdzot pretējai pusei pagaidīt:


  gaidiet |
| --- | --- |

—

ja pārtraukums ir neilgs un sakari netiek pārtraukti,

termins, ko lieto, lūdzot pretējai pusei pagaidīt:

gaidiet

| — | ja pārtraukums ir neilgs, bet sakari tiek pārtraukti,
  termins, ko lieto, lai pretējai pusei paziņotu, ka sakari tiek pārtraukti, bet vēlāk tie tiks atjaunoti:


  izsaukšu vēlreiz |
| --- | --- |

—

ja pārtraukums ir neilgs, bet sakari tiek pārtraukti,

termins, ko lieto, lai pretējai pusei paziņotu, ka sakari tiek pārtraukti, bet vēlāk tie tiks atjaunoti:

izsaukšu vēlreiz

1.1.1.4.   Rakstiska rīkojuma atsaukšana

Termins, ko lieto, lai atsauktu procedūru, kuras pamatā ir rakstisks rīkojums:

atsaucu procedūru ...

Ja ziņojums pēc tam ir jāturpina, procedūra jāatkārto no jauna.

1.1.2.   Principi, kas jāpiemēro kļūdas vai nesaprašanas gadījumā

Iespējamo kļūdu labošanai saziņas laikā ir jāievēro turpmāk izklāstītie noteikumi.

1.1.2.1.   Kļūdas

| — | Kļūda pārraides laikā

  Ja pārraides laikā pats ziņojuma sūtītājs konstatē, ka notikusi kļūda, sūtītājam jāpieprasa atsaukums, nosūtot šādu procedūras ziņojumu:


  kļūda (+ sagatavoju jaunu veidlapu ...)



  vai:



  kļūda + atkārtoju vēlreiz


  un tad sākotnējo ziņojumu nosūta vēlreiz. |
| --- | --- |

—

Kļūda pārraides laikā

Ja pārraides laikā pats ziņojuma sūtītājs konstatē, ka notikusi kļūda, sūtītājam jāpieprasa atsaukums, nosūtot šādu procedūras ziņojumu:

kļūda (+ sagatavoju jaunu veidlapu ...)

vai:

kļūda + atkārtoju vēlreiz

un tad sākotnējo ziņojumu nosūta vēlreiz.

| — | Kļūda ziņojuma atkārtojumā

  Kad sūtītājs konstatē, ka saņemtajā viņa ziņojuma atkārtojumā ir kļūda, sūtītājs sūta šādus procedūras ziņojumus:


  kļūda + atkārtoju vēlreiz


  un tad sākotnējo ziņojumu nosūta vēlreiz. |
| --- | --- |

—

Kļūda ziņojuma atkārtojumā

Kad sūtītājs konstatē, ka saņemtajā viņa ziņojuma atkārtojumā ir kļūda, sūtītājs sūta šādus procedūras ziņojumus:

kļūda + atkārtoju vēlreiz

un tad sākotnējo ziņojumu nosūta vēlreiz.

1.1.2.2.   Nesaprašana

Ja kāda puse ziņojumu nesaprot, tai jālūdz pretējā puse ziņojumu atkārtot, izmantojot šādu tekstu:

atkārtojiet (+ runājiet lēnāk)

1.1.3.   Kods vārdu, skaitļu, laika, attāluma, ātruma un datuma nosaukšanai pa burtiem

Lai dažādās situācijās ziņojumus labāk saprastu un vieglāk izteiktu, visi termini jāizrunā lēni un pareizi, nosaucot pa burtiem vārdus un pa cipariem skaitļus, kurus varētu pārprast. Piemēri tam varētu būt signālu vai pārmiju identifikācijas kodi.

Nosaukšanai pa burtiem jāpiemēro turpmāk izklāstītie noteikumi.

1.1.3.1.   Vārdu un burtu grupu nosaukšana pa burtiem

Jāizmanto starptautiskais fonētiskais alfabēts.

| A | Alpha | G | Golf | L | Lima | Q | Quebec | V | Victor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | Bravo | H | Hotel | M | Mike | R | Romeo | W | Whisky |
| C | Charlie | I | India | N | November | S | Sierra | X | X-ray |
| D | Delta | J | Juliet | O | Oscar | T | Tango | Y | Yankee |
| E | Echo | K | Kilo | P | Papa | U | Uniform | Z | Zulu |
| F | Foxtrot | | | | | | | | |

A

Alpha

G

Golf

L

Lima

Q

Quebec

V

Victor

B

Bravo

H

Hotel

M

Mike

R

Romeo

W

Whisky

C

Charlie

I

India

N

November

S

Sierra

X

X-ray

D

Delta

J

Juliet

O

Oscar

T

Tango

Y

Yankee

E

Echo

K

Kilo

P

Papa

U

Uniform

Z

Zulu

F

Foxtrot

Piemērs:

Pārmijas A B = pārmijas alfa, bravo

Signāla numurs KX 835 = signāls kilo, x-ray, astoņi, trīs, pieci

Ja to paredz infrastruktūras pārvaldītāja darba valodas(-u) alfabēts, infrastruktūras pārvaldītājs var pievienot citus burtus un visu pievienoto burtu fonētisko izrunu.

Ja vajadzīgs, dzelzceļa uzņēmums var pievienot sīkākus norādījumus par izrunu.

1.1.3.2.   Skaitļu nosaukšana

Skaitļi jānosauc pa cipariem.

| 0 | nulle | 3 | trīs | 6 | seši | 9 | deviņi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | viens | 4 | četri | 7 | septiņi | | |
| 2 | divi | 5 | pieci | 8 | astoņi | | |

0

nulle

3

trīs

6

seši

9

deviņi

1

viens

4

četri

7

septiņi

2

divi

5

pieci

8

astoņi

Piemērs: vilciens 2183 = vilciens divi, viens, astoņi, trīs

Decimāldaļskaitļu nosaukšanai lieto vārdu “komats”.

Piemērs: 12,50 = viens, divi, komats, pieci, nulle

1.1.3.3.   Pulksteņa laika nosaukšana

Pulksteņa laiks jānorāda kā vietējais laiks, izrunājot tieši.

Piemērs: 10:52 = desmit un piecdesmit divas minūtes

Kaut gan šis ir pieņemtais princips, ja vajadzīgs, laiku var nosaukt arī pa cipariem (viens, nulle, pieci, divi).

1.1.3.4.   Attāluma un ātruma nosaukšana

Attālumu izsaka kilometros, un ātrumu – kilometros stundā.

Var izmantot jūdzes, ja šo mērvienību izmanto attiecīgajā infrastruktūrā.

1.1.3.5.   Datuma nosaukšana

Datumus izsaka kā parasti vispārpieņemtajā veidā.

Piemērs: 10. decembris

1.2.   Saziņas struktūra

Ar drošību saistīto ziņojumu pārraidei, izmantojot balss sakarus, ir šādas divas galvenās daļas:

| — | identifikācija un norādījumu pieprasīšana, |
| --- | --- |

—

identifikācija un norādījumu pieprasīšana,

| — | paša ziņojuma pārraidīšana un pārraides izbeigšana. |
| --- | --- |

—

paša ziņojuma pārraidīšana un pārraides izbeigšana.

Augstākās prioritātes drošības ziņojumos pirmo daļu var saīsināt vai pavisam izlaist.

1.2.1.   Identifikācijas un norādījumu pieprasīšanas noteikumi

Lai puses varētu viena otru identificēt, definēt operatīvo situāciju un pārraidīt procedūru instrukcijas, spēkā ir turpmāk izklāstītie noteikumi.

1.2.1.1.   Identifikācija

Ir ļoti būtiski, lai saziņa, izņemot augstākās prioritātes ļoti steidzamus ar drošību saistītus ziņojumus, ikreiz sāktos ar katru pusi identificējošiem ziņojumiem. Tas ne tikai ir pieklājīgi, bet, kas ir vēl svarīgāk, tas dod par vilcienu kustības vadību atbildīgajai personai pārliecību, ka tā sazinās ar pareizā vilciena mašīnistu, un mašīnists zina, ka runā ar pareizo signalizācijas vai kontroles centru. Tas jo īpaši ir būtiski, kad saziņa notiek teritorijās, kur pārklājas saziņas robežas.

Šis princips attiecas arī uz saziņas atjaunošanu pēc pārtraukumiem pārraides laikā.

Identifikācijai puses izmanto šādus ziņojumus.

| — | par kustības vadību atbildīgais personāls:

  Vilciens ...(numurs)šeit ... signāli(vārds) |
| --- | --- |

—

par kustības vadību atbildīgais personāls:

Vilciens ...(numurs)šeit ... signāli(vārds)

| — | mašīnisti:

  ... signāli(vārds)šeit vilciens ...(numurs)


  Jāpiezīmē, ka pēc identifikācijas var papildus nosūtīt informatīvu ziņojumu, kurā par kustības vadību atbildīgajai personai sniedz pietiekami daudz informācijas par situāciju, lai tā varētu precīzi noteikt procedūru, kura mašīnistam pēc tam var būt jāizpilda. |
| --- | --- |

—

mašīnisti:

... signāli(vārds)šeit vilciens ...(numurs)

Jāpiezīmē, ka pēc identifikācijas var papildus nosūtīt informatīvu ziņojumu, kurā par kustības vadību atbildīgajai personai sniedz pietiekami daudz informācijas par situāciju, lai tā varētu precīzi noteikt procedūru, kura mašīnistam pēc tam var būt jāizpilda.

1.2.1.2.   Norādījumu pieprasīšana

Pirms tiek izpildīta katra procedūra, kuras pamatā ir rakstisks rīkojums, ir jābūt norādījumu pieprasījumam.

Norādījumu pieprasīšanai izmanto šādus terminus:

sagatavot procedūru ...

1.2.2.   Noteikumi rakstisku rīkojumu un vārdisku ziņojumu pārraidīšanai

1.2.2.1.   Augstākās prioritātes drošības ziņojumi

Steidzamības un obligāti izpildāmā satura dēļ šie ziņojumi:

| — | var tikt nosūtīti vai saņemti kustības laikā, |
| --- | --- |

—

var tikt nosūtīti vai saņemti kustības laikā,

| — | var būt bez identifikācijas daļas, |
| --- | --- |

—

var būt bez identifikācijas daļas,

| — | ir jāatkārto, |
| --- | --- |

—

ir jāatkārto,

| — | iespējami drīz jāpapildina ar sīkāku informāciju. |
| --- | --- |

—

iespējami drīz jāpapildina ar sīkāku informāciju.

1.2.2.2.   Rakstiskie rīkojumi

Lai droši nosūtītu vai saņemtu (stāvot) procedūras ziņojumus, kas ir veidlapu grāmatiņā, jāievēro turpmāk izklāstītie noteikumi.

1.2.2.2.1.   Ziņojuma nosūtīšana

Veidlapu var aizpildīt pirms ziņojuma pārraidīšanas tā, lai ziņojuma pilnu tekstu varētu nosūtīt vienā pārraidē.

1.2.2.2.2.   Ziņojuma saņemšana

Pamatojoties uz sūtītāja sniegto informāciju, ziņojuma saņēmējam jāaizpilda attiecīgā veidlapa no veidlapu grāmatiņas.

1.2.2.2.3.   Ziņojuma atkārtojums

Jāatkārto visi ziņojumi, kas ir veidlapu grāmatiņā.

1.2.2.2.4.   Ziņojuma atkārtojuma pareizības apstiprināšana

Pēc visu ziņojuma atkārtojumu saņemšanas jāapstiprina to atbilstība vai neatbilstība nosūtītajam ziņojumam:

pareizi

vai:

kļūda + atkārtoju vēlreiz

kam seko atkārtoti nosūtīts sākotnējais ziņojums

1.2.2.2.5.   Saņemšanas apstiprināšana

Visu ziņojumu saņemšana ir jāapstiprina pozitīvi vai negatīvi šādā veidā:

saņemts

vai:

negatīvi, atkārtojiet (+ runājiet lēnāk)

1.2.2.2.6.   Izsekojamība un apstiprināšana

Visiem no kustības vadības centra sūtītajiem ziņojumiem jābūt identifikācijas vai atļaujas numuram:

| — | ja ziņojums attiecas uz darbību, kuras veikšanai mašīnistam vajadzīga īpaša atļauja (piemēram, pabraukšana zem aizliedzoša signāla, u.c.):


  atļauja ...

  (numurs) |
| --- | --- |

—

ja ziņojums attiecas uz darbību, kuras veikšanai mašīnistam vajadzīga īpaša atļauja (piemēram, pabraukšana zem aizliedzoša signāla, u.c.):

atļauja ...

  (numurs)

| — | visos citos gadījumos (piemēram, kad jārīkojas piesardzīgi, u.c.):


  ziņojums ...

  (numurs) |
| --- | --- |

—

visos citos gadījumos (piemēram, kad jārīkojas piesardzīgi, u.c.):

ziņojums ...

  (numurs)

1.2.2.2.7.   Atskaitīšanās

Par visiem ziņojumiem, kuros ir pieprasījums “atskaitīties”, ir jānosūta “atskaite”.

1.2.2.3.   Papildziņojumi

Papildziņojumi:

| — | tiek sākti ar identifikācijas procedūru, |
| --- | --- |

—

tiek sākti ar identifikācijas procedūru,

| — | ir īsi un precīzi (aprobežojas tikai ar nepieciešamo informāciju gadījumos, kad tā vajadzīga), |
| --- | --- |

—

ir īsi un precīzi (aprobežojas tikai ar nepieciešamo informāciju gadījumos, kad tā vajadzīga),

| — | tie jāatkārto nosūtītājam, kuram jāapstiprina, vai atkārtojums ir pareizs, vai nē, |
| --- | --- |

—

tie jāatkārto nosūtītājam, kuram jāapstiprina, vai atkārtojums ir pareizs, vai nē,

| — | tiem var pievienot pieprasījumu sniegt norādījumus vai papildu informāciju. |
| --- | --- |

—

tiem var pievienot pieprasījumu sniegt norādījumus vai papildu informāciju.

1.2.2.4.   Dažādi iepriekš nenoteikta satura informatīvi ziņojumi

Dažādi iepriekš nenoteikta satura informatīvi ziņojumi:

| — | tiek sākti ar identifikācijas procedūru, |
| --- | --- |

—

tiek sākti ar identifikācijas procedūru,

| — | tiek sagatavoti pirms nosūtīšanas, |
| --- | --- |

—

tiek sagatavoti pirms nosūtīšanas,

| — | tie jāatkārto nosūtītājam, kuram jāapstiprina, vai atkārtojums ir pareizs, vai nē. |
| --- | --- |

—

tie jāatkārto nosūtītājam, kuram jāapstiprina, vai atkārtojums ir pareizs, vai nē.

2.   Procedūras ziņojumi

2.1.   Ziņojumu raksturojums

Procedūras ziņojumus izmanto, lai nosūtītu darbības norādījumus mašīnistam noteiktās situācijās atbilstoši priekšrakstiem mašīnistiem.

Tie sastāv no situācijai atbilstoša ziņojuma teksta un ziņojuma identifikācijas numura.

Ja par šādu ziņojumu tā saņēmējam ir jāatskaitās, tiek dots arī atskaites teksts.

Šie ziņojumi ir infrastruktūras pārvaldītāja darba valodā iepriekš noteiktas frāzes, un tās ir iepriekš sagatavotas kā papīra veidlapas vai elektroniskā veidā.

2.2.   Veidlapas

Procedūras veidlapas ir formalizēti procedūras ziņojumu nesēji. Šie ziņojumi parasti ir saistīti ar darbu traucētā režīmā. Tipiski to piemēri ir atļauja mašīnistam pabraukt zem signāla “kustības atļaujas beigas”, prasība samazināt ātrumu noteiktā posmā vai pārbaudīt līniju. Var būt arī citi apstākļi, kuros jāizmanto šādi ziņojumi.

Veidlapas paredzētas:

| — | kā vienots darba dokuments, ko reālā laikā izmanto par kustības vadību atbildīgais personāls un mašīnisti, |
| --- | --- |

—

kā vienots darba dokuments, ko reālā laikā izmanto par kustības vadību atbildīgais personāls un mašīnisti,

| — | kā atgādinājums mašīnistam par procedūru, kas jāievēro (īpaši darbā nepazīstamā vai maz izplatītā vidē), |
| --- | --- |

—

kā atgādinājums mašīnistam par procedūru, kas jāievēro (īpaši darbā nepazīstamā vai maz izplatītā vidē),

| — | saziņas izsekojamības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

—

saziņas izsekojamības nodrošināšanai.

Šo veidlapu identificēšanai jāizstrādā vienreizēja parole vai cipars, kas attiecas uz procedūru. Kā pamats tam var būt veidlapas iespējamais izmantošanas biežums. Ja pastāv iespēja, ka no visām izstrādājamajām veidlapām visbiežāk izmantos veidlapu pabraukšanai zem aizliedzoša signāla vai kustības atļaujas beigām, tad šai veidlapai var piešķirt numuru 001 un tā tālāk.

2.3.   Veidlapu grāmatiņa

Pēc tam, kad ir noteiktas visas veidlapas, kas jāizmanto, tās jāapkopo dokumentā vai elektroniskā veidā, ko sauc par veidlapu grāmatiņu.

Tas ir vienots dokuments, ko izmanto mašīnists un par kustības vadību atbildīgais personāls, sazinoties savā starpā. Tādēļ ir svarīgi, lai grāmatiņas, ko lieto mašīnists un ko lieto par kustības vadību atbildīgais personāls, tiktu izveidotas un numurētas vienādi.

Infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par veidlapu grāmatiņas un pašu veidlapu izveidi savā darba valodā.

Dzelzceļa uzņēmums var pievienot veidlapu grāmatiņā ietverto veidlapu un saistītās informācijas tulkojumus, ja uzskata, ka tas atvieglos mašīnistu apmācību un darbu reālā laika situācijās.

Ziņojumu pārraidē vienmēr jāizmanto infrastruktūras pārvaldītāja darba valoda.

Veidlapu grāmatiņai ir divas daļas.

| — | Pirmajā daļā ietilpst:






  — | atgādinājums par veidlapu grāmatiņas izmantošanu, |
| --- | --- | --- |

—

Pirmajā daļā ietilpst:

—

atgādinājums par veidlapu grāmatiņas izmantošanu,

| — | kustības vadības centra ierosināto procedūras veidlapu rādītājs, |
| --- | --- |

—

kustības vadības centra ierosināto procedūras veidlapu rādītājs,

| — | mašīnista ierosināto procedūras veidlapu rādītājs, ja vajadzīgs, |
| --- | --- |

—

mašīnista ierosināto procedūras veidlapu rādītājs, ja vajadzīgs,

| — | situāciju saraksts ar savstarpējām norādēm uz izmantojamajām procedūras veidlapām, |
| --- | --- |

—

situāciju saraksts ar savstarpējām norādēm uz izmantojamajām procedūras veidlapām,

| — | skaidrojošā vārdnīca, kurā aprakstītas situācijas, kādās jālieto attiecīgās procedūras veidlapas, |
| --- | --- |

—

skaidrojošā vārdnīca, kurā aprakstītas situācijas, kādās jālieto attiecīgās procedūras veidlapas,

| — | kods ziņojumu lasīšanai pa burtiem (fonētiskais alfabēts u.c.). |
| --- | --- |

—

kods ziņojumu lasīšanai pa burtiem (fonētiskais alfabēts u.c.).

Otrajā daļā apkopotas pašas procedūras veidlapas.

Veidlapu grāmatiņā iekļauti vairāki katras veidlapas eksemplāri, un ir ieteicams lietot lappušu dalītājus, lai atdalītu šīs daļas.

Dzelzceļa uzņēmums mašīnista veidlapu grāmatiņā var iekļaut tekstu ar paskaidrojumiem par visām veidlapām un situācijām, uz kurām tās attiecas.

3.   Papildziņojumi

Papildziņojumi ir informatīvi ziņojumi, kurus izmanto:

| — | mašīnists par kustības vadību atbildīgā personāla informēšanai vai |
| --- | --- |

—

mašīnists par kustības vadību atbildīgā personāla informēšanai vai

| — | par kustības vadību atbildīgais personāls mašīnista brīdināšanai reti sastopamās situācijās, |
| --- | --- |

—

par kustības vadību atbildīgais personāls mašīnista brīdināšanai reti sastopamās situācijās,

kurās tādēļ iepriekš noteiktas veidlapas uzskata par nevajadzīgām, vai saistībā ar vilciena ekspluatāciju vai ar vilciena vai infrastruktūras tehnisko stāvokli.

Lai atvieglotu situāciju aprakstīšanu un informatīvu ziņojumu sastādīšanu, jāizstrādā ziņojuma paraugs, dzelzceļa terminoloģijas skaidrojošā vārdnīca, izmantojamo ritošo sastāvu aprakstoša shēma un infrastruktūras būvju un iekārtu (sliežu ceļa, vilces elektroapgādes u.c.) apraksts.

3.1.   Ziņojuma struktūras pamatnostādnes

Ziņojumus var strukturēt šādi.

| Saziņas plūsmas posms | Ziņojuma elements |
| --- | --- |
| Informācijas nosūtīšanas iemesls |  | informācijai |

Saziņas plūsmas posms

Ziņojuma elements

Informācijas nosūtīšanas iemesls



informācijai

|  | rīcībai |
| --- | --- |



rīcībai

Novērojumi

|  | Te ir |
| --- | --- |



Te ir

|  | Es redzēju |
| --- | --- |



Es redzēju

|  | Man bija |
| --- | --- |



Man bija

|  | Es sadūros ar |
| --- | --- |



Es sadūros ar

Novietojums

| — | uz līnijas |
| --- | --- |

—

uz līnijas

|  | pie ... (stacijas nosaukums) |
| --- | --- |



pie ... (stacijas nosaukums)

|  | ...
  (raksturīgais punkts) |
| --- | --- |



...

|  | kilometru staba/kilometru atzīmes ...
  (numurs) |
| --- | --- |



kilometru staba/kilometru atzīmes ...

| — | attiecībā uz manu vilcienu |
| --- | --- |

—

attiecībā uz manu vilcienu

|  | motorvagons ... (numurs) |
| --- | --- |



motorvagons ... (numurs)

|  | sakabes vagons ... (numurs) |
| --- | --- |



sakabes vagons ... (numurs)

Veids

| — | objekts |
| --- | --- |

—

objekts

| — | cilvēks |
| --- | --- |

—

cilvēks

...

(skatīt skaidrojošo vārdnīcu)

Stāvoklis

| — | nekustīgs |
| --- | --- |

—

nekustīgs

|  | stāv uz |
| --- | --- |



stāv uz

|  | guļ uz |
| --- | --- |



guļ uz

|  | uzkritis uz |
| --- | --- |



uzkritis uz

| — | kustīgs |
| --- | --- |

—

kustīgs

|  | iet |
| --- | --- |



iet

|  | skrien |
| --- | --- |



skrien

|  | virzienā |
| --- | --- |



virzienā

ovietojums attiecībā pret sliežu ceļu

Image

Image

Pēc šiem ziņojumiem var sekot pieprasījums sniegt norādījumus.

Ziņojumu elementi tiek sniegti gan dzelzceļa uzņēmuma, gan attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju izvēlētajā(-s) darba valodā(-s).

3.2.   Dzelzceļa terminoloģijas skaidrojošā vārdnīca

Dzelzceļa uzņēmumam jāizstrādā dzelzceļa terminoloģijas skaidrojošā vārdnīca par visiem dzelzceļa tīkliem, kuros darbojas šā uzņēmuma vilcieni. Vārdnīcā ir jāiekļauj regulāri izmantojamie termini valodā, kuru izvēlējies dzelzceļa uzņēmums, un to infrastruktūras pārvaldītāju darba valodā(-s), kuru infrastruktūra tiek izmantota.

Vārdnīcā ir divas daļas:

| — | terminu priekšmetu rādītājs, |
| --- | --- |

—

terminu priekšmetu rādītājs,

| — | terminu saraksts alfabētiskā secībā. |
| --- | --- |

—

terminu saraksts alfabētiskā secībā.

3.3.   Ritošo sastāvu aprakstoša shēma

Dzelzceļa uzņēmums sagatavo izmantotā ritošā sastāva aprakstošo shēmu, ja tas uzskata, ka šāda shēma dotu labumu tā darbībai. Tajā jānorāda visi to komponentu nosaukumi, par kuriem var būt jāsazinās ar iesaistītajiem infrastruktūras pārvaldītājiem. Tajā ir parasti izmantojamie nosaukumi standarta terminiem valodā, kuru izvēlējies dzelzceļa uzņēmums, un to infrastruktūras pārvaldītāju darba valodā(-s), kuru infrastruktūra tiek izmantota.

3.4.   Infrastruktūras iekārtu (sliežu ceļš, vilces elektroapgāde u.c.) apraksts

Dzelzceļa uzņēmums sagatavo infrastruktūras iekārtu (sliežu ceļš, vilces elektroapgāde u.c.) aprakstu, ja tas uzskata, ka šāds apraksts dotu labumu tā darbībai. Tajā norāda to komponentu nosaukumus, par kuriem var būt jāsazinās ar iesaistītajiem infrastruktūras pārvaldītājiem. Tajā ir parasti izmantojamie nosaukumi standarta terminiem valodā, kuru izvēlējies dzelzceļa uzņēmums, un to infrastruktūras pārvaldītāju darba valodā(-s), kuru infrastruktūra tiek izmantota.

4.   Vārdisko ziņojumu veidi un struktūra

4.1.   Ārkārtas ziņojumi

Ārkārtas ziņojumi paredzēti neatliekami izpildāmu norādījumu pārraidīšanai saistībā ar dzelzceļa drošību.

Lai novērstu iespējamos pārpratumus, šie ziņojumi ir jāatkārto.

Zemāk norādīti galvenie ziņojumi, kurus var nosūtīt un kas ir klasificēti atkarībā no vajadzības.

Ja vajadzīgs, infrastruktūras pārvaldītājs var papildus definēt vēl citus ārkārtas ziņojumus.

Ārkārtas ziņojumiem var sekot rakstisks rīkojums (skatīt 2. apakšiedaļu).

Teksts, kas veido ārkārtas ziņojumus, norādīts priekšrakstos mašīnistiem (1. papildinājumā “Saziņas procedūru rokasgrāmata”) un dokumentācijā, ko izsniedz par kustības vadību atbildīgajam personālam.

4.2.   Ziņojumi, ko nosūta kustības vadības centrs vai mašīnists

| — | Nepieciešamības gadījumā apturēt visus vilcienus
  Ja nepieciešams apturēt visus vilcienus, tas jāpārraida ar skaņas signālu; ja tas nav iespējams, jālieto šāda frāze:


  Avārija, apturēt visus vilcienus


  Ja vajadzīgs, šajā ziņojumā var norādīt vietu vai teritoriju.
  Bez tam, ja iespējams, šis ziņojums ātri jāpapildina, norādot iemeslu, avārijas vietu un vilciena identifikāciju:


  Šķērslis
  vai ugunsgrēks,
  vai ...
  (cits iemesls)
  uz līnijas ... kur ... (km)
  (nosaukums)
  Vilciena mašīnists ...
  (numurs) |
| --- | --- |

—

Nepieciešamības gadījumā apturēt visus vilcienus

Ja nepieciešams apturēt visus vilcienus, tas jāpārraida ar skaņas signālu; ja tas nav iespējams, jālieto šāda frāze:

Avārija, apturēt visus vilcienus

Ja vajadzīgs, šajā ziņojumā var norādīt vietu vai teritoriju.

Bez tam, ja iespējams, šis ziņojums ātri jāpapildina, norādot iemeslu, avārijas vietu un vilciena identifikāciju:

Šķērslis
  vai ugunsgrēks,
  vai ...
  (cits iemesls)
  uz līnijas ... kur ... (km)
  (nosaukums)
  Vilciena mašīnists ...
  (numurs)

| — | Nepieciešamības gadījumā apturēt kādu konkrētu vilcienu:


  Vilciens ... (uz līnijas/ceļa)
  (numurs) (nosaukums/numurs)
  Avārijas apstāšanās


  Šādā situācijā ziņu var papildināt ar līnijas vai ceļa nosaukumu vai numuru. |
| --- | --- |

—

Nepieciešamības gadījumā apturēt kādu konkrētu vilcienu:

Vilciens ... (uz līnijas/ceļa)
  (numurs) (nosaukums/numurs)
  Avārijas apstāšanās

Šādā situācijā ziņu var papildināt ar līnijas vai ceļa nosaukumu vai numuru.

4.3.   Ziņojumi, kurus nosūta mašīnists

| — | Nepieciešamība pārtraukt vilces vienības elektroapgādi:


  Strāvas avārijas atslēgšana


  Ja iespējams, šis ziņojums ātri jāpapildina, norādot iemeslu, avārijas vietu un vilciena identifikāciju:


  Attālums ...
  (km)
  uz ... līnijas/ceļa
  (nosaukums/numurs)
  starp ... un ...
  (stacija) (stacija)
  Pamatojums ...
  Vilciena mašīnists ...
  (numurs)


  Šajā situācija ziņojumu var papildināt ar līnijas vai ceļa nosaukumu vai numuru. |
| --- | --- |

—

Nepieciešamība pārtraukt vilces vienības elektroapgādi:

Strāvas avārijas atslēgšana

Ja iespējams, šis ziņojums ātri jāpapildina, norādot iemeslu, avārijas vietu un vilciena identifikāciju:

Attālums ...
  (km)
  uz ... līnijas/ceļa
  (nosaukums/numurs)
  starp ... un ...
  (stacija) (stacija)
  Pamatojums ...
  Vilciena mašīnists ...
  (numurs)

Šajā situācija ziņojumu var papildināt ar līnijas vai ceļa nosaukumu vai numuru.

D PIELIKUMS.

Informācija, kurai jābūt pieejamai dzelzceļa uzņēmumam saistībā ar līniju(-ām), kuras tas iecerējis izmantot

1. DAĻA.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDĪTĀJU

1.1.   Infrastruktūras pārvaldītāja(-u) nosaukums/identifikācija

1.2.   Valsts (vai valstis)

1.3.   Īss apraksts

1.4.   Vispārīgo ekspluatācijas noteikumu saraksts (un informācija, kā tos iegūt)

2. DAĻA.   KARTES UN DIAGRAMMAS

2.1.   Ģeogrāfiskā karte

2.1.1.   Maršruti

2.1.2.   Nozīmīgākās vietas (stacijas, parki, dzelzceļa mezgli, kravas termināļi)

2.2.   Līnijas shēma

Informāciju sniedz shēmas veidā, vajadzības gadījumā papildinot ar tekstu. Ja tiek sniegta atsevišķa stacijas/parka/depo shēma, līnijas shēmā uzrādīto informāciju var vienkāršot

2.2.1.   Attāluma norādes

2.2.2.   Norādījumi par izmantojamām līnijām, apvedceļiem, pievedceļiem un aizsargstrupceļiem

2.2.3.   Savienojumi starp izmantojamām līnijām

2.2.4.   Nozīmīgākās vietas (stacijas, parki, dzelzceļa mezgli, kravas termināļi)

2.2.5.   Visu stacionāro signālu atrašanās vieta un nozīme

2.3.   Staciju/parku/depo shēmas (N.B. attiecas tikai uz vietām, kas ir pieejamas savstarpēji izmantojamam transportam)

Informācija jānorāda vietai raksturīgās shēmās, vajadzības gadījumā papildinot ar tekstu

2.3.1.   Vietas nosaukums

2.3.2.   Vietas identifikācijas kods

2.3.3.   Vietas veids (pasažieru terminālis, kravas terminālis, parks, depo)

2.3.4.   Visu stacionāro signālu atrašanās vieta un nozīme

2.3.5.   Sliežu ceļu identifikācija un plāns, tostarp aizsargstrupceļi

2.3.6.   Norādes par peroniem

2.3.7.   Peronu garums

2.3.8.   Peronu augstums

2.3.9.   Norādes par rezerves ceļiem

2.3.10.   Rezerves ceļu garums

2.3.11.   Krasta elektroapgādes pieejamība

2.3.12.   Attālums no perona malas līdz sliežu ceļa viduslīnijai paralēli rites virsmai

2.3.13.   (Pasažieru stacijām) Pieejamības iespējas cilvēkiem ar īpašām vajadzībām

3. DAĻA.   ĪPAŠA INFORMĀCIJA PAR LĪNIJAS IECIRKŅIEM

3.1.   Vispārīgs raksturojums

3.1.1.   Valsts

3.1.2.   Līnijas iecirkņa identifikācijas kods – valsts kods

3.1.3.   Līnijas iecirkņa 1. galējais punkts

3.1.4.   Līnijas iecirkņa 2. galējais punkts

3.1.5.   Laiks, kad līnija atvērta satiksmei (pulksteņa laiks, dienas, īpašas izmaiņas brīvdienās)

3.1.6.   Attāluma norādes līnijas malās (biežums, izskats un novietojums)

3.1.7.   Satiksmes veids (jaukta, pasažieru, kravas, ...)

3.1.8.   Maksimālais atļautais ātrums

3.1.9.   Jebkāda cita informācija, kas nepieciešama drošībai

3.1.10.   Īpašas vietējas ekspluatācijas prasības (tostarp jebkāda personālam vajadzīga īpaša kompetence)

3.1.11.   Īpaši ierobežojumi attiecībā uz bīstamām kravām

3.1.12.   Īpaši ierobežojumi attiecībā uz iekraušanu

3.1.13.   Paraugs ziņojumam par pagaidu darbiem (un veids, kā to iegūt)

3.1.14.   Norāde, ka līnijas iecirknis ir pārslogots (2001/14/EK, 22. pants)

3.2.   Īpaši tehniski raksturlielumi

3.2.1.   Infrastruktūras SITS EK verificēšana

3.2.2.   Datums, kad līnija nodota ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojama

3.2.3.   Iespējamo īpašo gadījumu saraksts

3.2.4.   Iespējamo īpašo izņēmumu saraksts

3.2.5.   Sliežu platums

3.2.6.   Būvju gabarīts

3.2.7.   Maksimālā ass slodze

3.2.8.   Maksimālā slodze uz metru

3.2.9.   Šķērseniskā sliežu slodze

3.2.10.   Gareniskā sliežu slodze

3.2.11.   Līkuma minimālais rādiuss

3.2.12.   Slīpuma procents

3.2.13.   Slīpuma atrašanās vietas

3.2.14.   Pieņemtais bremzēšanas spēks sistēmai, kurā neizmanto riteņa un sliedes saķeri

3.2.15.   Tilti

3.2.16.   Viadukti

3.2.17.   Tuneļi

3.2.18.   Piezīmes

3.3.   Enerģijas apgādes apakšsistēma

3.3.1.   Enerģijas apgādes SITS EK verificēšana

3.3.2.   Datums, kad līnija nodota ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojama

3.3.3.   Iespējamo īpašo gadījumu saraksts

3.3.4.   Iespējamo īpašo izņēmumu saraksts

3.3.5.   Enerģijas apgādes sistēmas veids (piemēram, nav, gaisa, trešās sliedes)

3.3.6.   Enerģijas apgādes sistēmas frekvence (piemēram, maiņstrāvas, līdzstrāvas)

3.3.7.   Minimālais spriegums

3.3.8.   Maksimālais spriegums

3.3.9.   Ierobežojumi, kas attiecas uz īpašas(-u) elektriskas(-u) vilces vienības(-u) energopatēriņu

3.3.10.   Ierobežojums saistībā ar motorvagonu vilces vienību atbilstību kontaktstrāvas līniju posmiem (pantogrāfu izvietojumam)

3.3.11.   Kā atslēgt elektrības padevi

3.3.12.   Kontakttīkla augstums

3.3.13.   Pieļaujamais kontakttīkla slīpums attiecībā pret sliedēm un slīpuma izmaiņas

3.3.14.   Apstiprināto pantogrāfu veids

3.3.15.   Minimālais statiskais spēks

3.3.16.   Maksimālais statiskais spēks

3.3.17.   Neitrālo posmu atrašanās vietas

3.3.18.   Informācija par ekspluatāciju

3.3.19.   Pantogrāfu nolaišana

3.3.20.   Nosacījumi attiecībā uz rekuperatīvo bremzēšanu

3.3.21.   Maksimālā atļaujamā vilciena strāva

3.4.   Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

3.4.1.   Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS EK verificēšana

3.4.2.   Datums, kad līnija nodota ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojama

3.4.3.   Iespējamo īpašo gadījumu saraksts

3.4.4.   Iespējamo īpašo izņēmumu saraksts

ERTMS/ETCS

3.4.5.   Izmantošanas līmenis

3.4.6.   Blakus līnijai uzstādītās fakultatīvās funkcijas

3.4.7.   Uz borta vajadzīgās fakultatīvās funkcijas

3.4.8.   Programmatūras versijas numurs

3.4.9.   Datums, kad šī versija nodota ekspluatācijā

ERTMS/GSM-R radio

3.4.10.   Funkcionālo prasību specifikācijās norādītās fakultatīvās funkcijas

3.4.11.   Versijas numurs

3.4.12.   Datums, kad šī versija nodota ekspluatācijā

ERTM/ETCS 1. LīMENIM AR “INFILL” FUNKCIJU

3.4.13.   Ritošajam sastāvam vajadzīgā tehniskā īstenošana

B klases vilcienu aizsardzības, kontroles un brīdinājuma sistēma(-s)

3.4.14.   Valstu noteikumi B klases sistēmu ekspluatācijai (+ veids, kā tos iegūt)

Līnijas sistēma

3.4.15.   Atbildīgā dalībvalsts

3.4.16.   Sistēmas nosaukums

3.4.17.   Programmatūras versijas numurs

3.4.18.   Datums, kad šī versija nodota ekspluatācijā

3.4.19.   Derīguma perioda beigas

3.4.20.   Nepieciešamība pēc vienlaikus vairāk nekā vienas iedarbinātas sistēmas

3.4.21.   Borta sistēma

B klases radio sistēma

3.4.22.   Atbildīgā dalībvalsts

3.4.23.   Sistēmas nosaukums

3.4.24.   Versijas numurs

3.4.25.   Datums, kad šī versija nodota ekspluatācijā

3.4.26.   Derīguma perioda beigas

3.4.27.   Īpaši nosacījumi, lai pārslēgtos starp dažādām B klases vilcienu aizsardzības, kontroles un brīdinājuma sistēmām

3.4.28.   Īpaši tehniskie nosacījumi, lai pārslēgtos starp ERTMS/ETCS un B klases sistēmām

3.4.29.   Īpaši nosacījumi, lai pārslēgtos starp dažādām radio sistēmām

Tehniski traucēta darbība

3.4.30.   ERTM/ETCS

3.4.31.   B klases vilcienu aizsardzības, kontroles un brīdinājuma sistēma

3.4.32.   ERTM/GSM-R

3.4.33.   B klases radio sistēma

3.4.34.   Blakus līnijai esoša signalizācija

Ar bremzēšanas efektivitāti saistīti ātruma ierobežojumi

3.4.35.   ERTM/ETCS

3.4.36.   B klases vilcienu aizsardzības, kontroles un brīdinājuma sistēmas

Valstī noteiktais regulējums funkcionējošai B klases sistēmai

3.4.37.   Ar bremzēšanas efektivitāti saistītais valstī noteiktais regulējums

3.4.38.   Cits valstī noteiktais regulējums, piemēram, dati, kas atbilst UIC brošūrai 512 (8. izdevums, 1.1.79 un 2. grozījumi)

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas infrastruktūras elektromagnētiskās savietojamības jutīgums

3.4.39.   Prasība noteikšanai saskaņā ar Eiropas standartiem

3.4.40.   Induktīvās bremzes lietošanas pieņemamība

3.4.41.   Magnētiskās bremzes lietošanas pieņemamība

3.4.42.   Prasības tehniskajiem risinājumiem attiecībā uz īstenotajiem izņēmumiem

3.5.   Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma

3.5.1.   Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS EK verificēšana

3.5.2.   Datums, kad līnija nodota ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojama

3.5.3.   Iespējamo īpašo gadījumu saraksts

3.5.4.   Iespējamo īpašo izņēmumu saraksts

3.5.5.   Valoda, ko izmanto drošībai būtiskā saziņā ar infrastruktūras pārvaldītāja personālu

3.5.6.   Īpaši klimatiskie apstākļi un ar tiem saistītie noteikumi

E PIELIKUMS.

Valodas un saziņas prasmju līmenis

Valodas mutvārdu prasmi var iedalīt piecos līmeņos.

| Līmenis | Apraksts |
| --- | --- |
| 5 | — | var pielāgot savu runas veidu sarunas biedram |

Līmenis

Apraksts

5

—

var pielāgot savu runas veidu sarunas biedram

| — | var izteikt viedokli |
| --- | --- |

—

var izteikt viedokli

| — | var apspriesties |
| --- | --- |

—

var apspriesties

| — | var pārliecināt |
| --- | --- |

—

var pārliecināt

| — | var dot padomus |
| --- | --- |

—

var dot padomus

4

| — | var atrisināt pilnībā neparedzētas situācijas |
| --- | --- |

—

var atrisināt pilnībā neparedzētas situācijas

| — | var izdarīt pieņēmumus |
| --- | --- |

—

var izdarīt pieņēmumus

| — | var paust argumentētu viedokli |
| --- | --- |

—

var paust argumentētu viedokli

3

| — | var atrisināt praktiskas situācijas, kurās ir kāds neparedzēts elements |
| --- | --- |

—

var atrisināt praktiskas situācijas, kurās ir kāds neparedzēts elements

| — | var aprakstīt |
| --- | --- |

—

var aprakstīt

| — | var uzturēt vienkāršu sarunu |
| --- | --- |

—

var uzturēt vienkāršu sarunu

2

| — | var atrisināt vienkāršas praktiskas situācijas |
| --- | --- |

—

var atrisināt vienkāršas praktiskas situācijas

| — | var uzdot jautājumus |
| --- | --- |

—

var uzdot jautājumus

| — | var atbildēt uz jautājumiem |
| --- | --- |

—

var atbildēt uz jautājumiem

1

| — | var runāt, izmantojot iegaumētus teikumus |
| --- | --- |

—

var runāt, izmantojot iegaumētus teikumus

Šis pielikums ir pagaidu daļa. Tiek sagatavoti detalizētāki noteikumi, kas tiks iekļauti šajā SITS tās nākamajā pārskatīšanas reizē un kas atbildīs parastā dzelzceļa satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS ietvertajiem priekšlikumiem.

Ir plānots arī iekļaut līdzekli, kas jāizmanto, novērtējot personas kompetences līmeni. Tas būs pieejams šīs SITS nākamajā versijā.

F PIELIKUMS.

Informatīvas un neobligātas pamatnostādnes satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas novērtēšanai

(Šā moduļa kontekstā izteiciens “dalībvalsts” nozīmē dalībvalsti vai citu dalībvalsts nozīmētu iestādi, kas veic novērtējumu).

1.   Šajā pielikumā noteiktas pamatnostādnes, kam jāveicina dalībvalstu novērtējums, ar ko apstiprina, ka piedāvātais(-ie) ekspluatācijas process(-i):

| — | atbilst šai SITS un pierāda, ka ir izpildītas Direktīvas 96/48/EK pamatprasības (1) (un visi Direktīvā 2004/50/EK iekļautie grozījumi), |
| --- | --- |

—

atbilst šai SITS un pierāda, ka ir izpildītas Direktīvas 96/48/EK pamatprasības (1) (un visi Direktīvā 2004/50/EK iekļautie grozījumi),

| — | atbilst citiem tiesību aktiem, tostarp Direktīvai 2004/49/EK, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem tiesību aktiem, tostarp Direktīvai 2004/49/EK,

un var tikt ieviests(-i).

2.   Attiecīgajam infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa uzņēmumam jāiesniedz dalībvalstij attiecīgā dokumentācija (kā aprakstīts 3. punktā zemāk), kurā aprakstīts(-i) jaunais(-ie) vai grozītais(-ie) ekspluatācijas process(-i).

Par jaunā(-o) vai grozītā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) koncepciju un izstrādi iesniegtajai dokumentācijai jābūt pietiekami detalizētai, lai dalībvalsts varētu saprast piedāvājuma loģisko pamatu. Turklāt, ja apakšsistēmas uzlabo vai atjauno, iesniegtajos datos jāiekļauj arī atgriezeniskā saite par ekspluatācijā gūto pieredzi.

Dokumentāciju var iesniegt kā dokumentu vai elektroniskā formā (vai kā abu veidu apvienojumu). Dalībvalsts var pieprasīt papildu kopijas, ja tas ir vajadzīgs novērtējuma veikšanai.

Novērtējuma apraksts

3.1.   Dokumentācijā, kurā aprakstīts(-i) attiecīgais(-ie) ekspluatācijas process(-i), ir vismaz šādi elementi:

| — | infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma organizācijas vispārīgs apraksts (pārskats par vadību/uzraudzību un funkcionalitāti) līdz ar precīzu informāciju par apstākļiem un struktūru, kādā novērtējamo(-s) ekspluatācijas procesu(-s) izmantos un ekspluatēs, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma organizācijas vispārīgs apraksts (pārskats par vadību/uzraudzību un funkcionalitāti) līdz ar precīzu informāciju par apstākļiem un struktūru, kādā novērtējamo(-s) ekspluatācijas procesu(-s) izmantos un ekspluatēs,

| — | precīza informācija par visiem saistītajiem ekspluatācijas procesiem, kas jāveic (parasti procedūras, norādījumi, datorprogrammas utt.), |
| --- | --- |

—

precīza informācija par visiem saistītajiem ekspluatācijas procesiem, kas jāveic (parasti procedūras, norādījumi, datorprogrammas utt.),

| — | apraksts par to, kā attiecīgo(-s) ekspluatācijas procesu(-s) īstenos, izmantos un kontrolēs, iekļaujot analīzi par jebkādu izmantojamu īpašu aprīkojumu, |
| --- | --- |

—

apraksts par to, kā attiecīgo(-s) ekspluatācijas procesu(-s) īstenos, izmantos un kontrolēs, iekļaujot analīzi par jebkādu izmantojamu īpašu aprīkojumu,

| — | precīza informācija par cilvēkiem, kurus ietekmēs ekspluatācijas process(-i), apmācību un/vai instruktāžu, kas tiks veikta, un riska novērtējumu jebkādai attiecīgai situācijai, kurā varētu nonākt cilvēki, |
| --- | --- |

—

precīza informācija par cilvēkiem, kurus ietekmēs ekspluatācijas process(-i), apmācību un/vai instruktāžu, kas tiks veikta, un riska novērtējumu jebkādai attiecīgai situācijai, kurā varētu nonākt cilvēki,

| — | kārtība, kādā tiks veikti ekspluatācijas procesa(-u) turpmāki grozījumi un atjaunināšana (PIEZĪME: tas neietver turpmākas būtiskas izmaiņas vai jaunu(-s) procesu(-s) – šādā gadījumā šajās pamatnostādnēs paredzēta jaunas dokumentācijas iesniegšana), |
| --- | --- |

—

kārtība, kādā tiks veikti ekspluatācijas procesa(-u) turpmāki grozījumi un atjaunināšana (PIEZĪME: tas neietver turpmākas būtiskas izmaiņas vai jaunu(-s) procesu(-s) – šādā gadījumā šajās pamatnostādnēs paredzēta jaunas dokumentācijas iesniegšana),

| — | shēma, kurā parādīts, kā vajadzīgā atgriezeniskā informācija (un visa pārējā ar ekspluatāciju saistītā informācija) nonāk infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma organizācijā, iziet no tās un cirkulē ap to, atbalstot attiecīgos ekspluatācijas procesus, |
| --- | --- |

—

shēma, kurā parādīts, kā vajadzīgā atgriezeniskā informācija (un visa pārējā ar ekspluatāciju saistītā informācija) nonāk infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma organizācijā, iziet no tās un cirkulē ap to, atbalstot attiecīgos ekspluatācijas procesus,

| — | apraksti, izskaidrojumi un visi vajadzīgie ieraksti, kas vajadzīgi, lai saprastu attiecīgo jaunā(-o) vai grozītā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) koncepciju un izstrādi (PIEZĪME: par drošībai būtiskiem procesiem jāiekļauj ar jaunā(-o)/grozītā(-o) procesa(-u) īstenošanu saistīto risku analīze), |
| --- | --- |

—

apraksti, izskaidrojumi un visi vajadzīgie ieraksti, kas vajadzīgi, lai saprastu attiecīgo jaunā(-o) vai grozītā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) koncepciju un izstrādi (PIEZĪME: par drošībai būtiskiem procesiem jāiekļauj ar jaunā(-o)/grozītā(-o) procesa(-u) īstenošanu saistīto risku analīze),

| — | pierādījums par attiecīgā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) atbilstību šīs SITS prasībām. |
| --- | --- |

—

pierādījums par attiecīgā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) atbilstību šīs SITS prasībām.

Vajadzības gadījumā tiek iesniegti arī šādi elementi:

| — | saraksts ar specifikācijām vai Eiropas standartiem, saskaņā ar kuriem ir apstiprināti attiecīgie apakšsistēmas ekspluatācijas procesi, un šādas atbilstības pierādījums, |
| --- | --- |

—

saraksts ar specifikācijām vai Eiropas standartiem, saskaņā ar kuriem ir apstiprināti attiecīgie apakšsistēmas ekspluatācijas procesi, un šādas atbilstības pierādījums,

| — | pierādījums atbilstībai citiem tiesību aktiem, kas izriet no līguma (iekļaujot sertifikātus), |
| --- | --- |

—

pierādījums atbilstībai citiem tiesību aktiem, kas izriet no līguma (iekļaujot sertifikātus),

| — | attiecīgiem ekspluatācijas procesiem noteiktie īpašie nosacījumi vai ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

attiecīgiem ekspluatācijas procesiem noteiktie īpašie nosacījumi vai ierobežojumi.

3.2.   Dalībvalsts

| — | noskaidro attiecīgos šīs SITS noteikumus, kuriem jāatbilst attiecīgajam(-iem) ekspluatācijas procesam(-iem), |
| --- | --- |

—

noskaidro attiecīgos šīs SITS noteikumus, kuriem jāatbilst attiecīgajam(-iem) ekspluatācijas procesam(-iem),

| — | pārbauda, ka iesniegtā dokumentācija ir pilnīga un atbilst 3.1. pantam, |
| --- | --- |

—

pārbauda, ka iesniegtā dokumentācija ir pilnīga un atbilst 3.1. pantam,

| — | pārbauda iesniegto dokumentāciju un novērtē, vai






  — | attiecīgais(-ie) ekspluatācijas process(-i) atbilst attiecīgajām SITS prasībām, |
| --- | --- | --- |

—

pārbauda iesniegto dokumentāciju un novērtē, vai

—

attiecīgais(-ie) ekspluatācijas process(-i) atbilst attiecīgajām SITS prasībām,

| — | jaunā(-o) vai pārskatītā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) koncepcija un izstrāde (iekļaujot jebkādu risku novērtēšanu) ir pamatota, un tās pārvaldīšana ir kontrolēta, |
| --- | --- |

—

jaunā(-o) vai pārskatītā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) koncepcija un izstrāde (iekļaujot jebkādu risku novērtēšanu) ir pamatota, un tās pārvaldīšana ir kontrolēta,

| — | pasākumi ekspluatācijas procesa(-u) īstenošanai un to izmantošanai/kontrolei pēc tam nodrošinās pastāvīgu atbilstību attiecīgajām SITS prasībām, |
| --- | --- |

—

pasākumi ekspluatācijas procesa(-u) īstenošanai un to izmantošanai/kontrolei pēc tam nodrošinās pastāvīgu atbilstību attiecīgajām SITS prasībām,

| — | dokumentē (novērtējuma ziņojumā, skatīt 4. punktu zemāk) konstatējumus attiecībā uz ekspluatācijas procesa(-u) atbilstību SITS noteikumiem. |
| --- | --- |

—

dokumentē (novērtējuma ziņojumā, skatīt 4. punktu zemāk) konstatējumus attiecībā uz ekspluatācijas procesa(-u) atbilstību SITS noteikumiem.

4.   Novērtējuma ziņojumā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| — | dati par attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju/dzelzceļa uzņēmumu, |
| --- | --- |

—

dati par attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju/dzelzceļa uzņēmumu,

| — | novērtētā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) apraksts, iekļaujot informāciju par jebkādām attiecīgām īpašām procedūrām, norādījumiem, datorprogrammām, |
| --- | --- |

—

novērtētā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) apraksts, iekļaujot informāciju par jebkādām attiecīgām īpašām procedūrām, norādījumiem, datorprogrammām,

| — | ar attiecīgā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) kontroli un izmantošanu saistīto elementu apraksts, tai skaitā uzraudzība, atgriezeniskā saite un pielāgošana, |
| --- | --- |

—

ar attiecīgā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) kontroli un izmantošanu saistīto elementu apraksts, tai skaitā uzraudzība, atgriezeniskā saite un pielāgošana,

| — | jebkādu palīginspekciju un auditu ziņojumi, kas sastādīti saistībā ar novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

jebkādu palīginspekciju un auditu ziņojumi, kas sastādīti saistībā ar novērtēšanu,

| — | apstiprinājums, ka attiecīgais(-ie) ekspluatācijas process(-i) un tā/to īstenošanas nosacījumi nodrošinās atbilstību šīs SITS attiecīgajās nodaļās noteiktajām prasībām, iekļaujot jebkādas rezervētās pozīcijas pēc novērtējuma pabeigšanas, |
| --- | --- |

—

apstiprinājums, ka attiecīgais(-ie) ekspluatācijas process(-i) un tā/to īstenošanas nosacījumi nodrošinās atbilstību šīs SITS attiecīgajās nodaļās noteiktajām prasībām, iekļaujot jebkādas rezervētās pozīcijas pēc novērtējuma pabeigšanas,

| — | nosacījumu un ierobežojumu pārskats (iekļaujot jebkādus piemērotus ierobežojumus, kas attiecas uz rezervētajām pozīcijām) attiecīgā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) īstenošanai, |
| --- | --- |

—

nosacījumu un ierobežojumu pārskats (iekļaujot jebkādus piemērotus ierobežojumus, kas attiecas uz rezervētajām pozīcijām) attiecīgā(-o) ekspluatācijas procesa(-u) īstenošanai,

| — | novērtējumā iesaistītās dalībvalsts iestādes nosaukums un adrese, kā arī ziņojuma pabeigšanas datums. |
| --- | --- |

—

novērtējumā iesaistītās dalībvalsts iestādes nosaukums un adrese, kā arī ziņojuma pabeigšanas datums.

Ja, pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu, infrastruktūras pārvaldītājam/dzelzceļa uzņēmumam nepiešķir atļauju/sertifikātu attiecīgo ekspluatācijas procesu īstenošanai, dalībvalstij jāsniedz detalizēti iemesli šādai rīcībai saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK.

---

(1)  Pamatprasības ir atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības efektivitātes prasībās, kas noteiktas šīs SITS 4. nodaļā.

G PIELIKUMS.

Informatīvs un neobligāts to elementu saraksts, kuri jāverificē katram pamatparametram

Šis pielikums ir izstrādes sākuma stadijā, un pie tā vēl tiks strādāts. Tas iekļauts tikai kā darba dokuments.

Saistībā ar sertifikācijas un atļaujas piešķiršanas procesiem, kas aprakstīti Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā, šajā pielikumā ir izklāstīta šāda pamatojošā informācija:

| — | A – ieraksts, kas ir organizatoriska rakstura vai attiecas uz principiem un kas jāiekļauj drošības vadības sistēmā, |
| --- | --- |

—

A – ieraksts, kas ir organizatoriska rakstura vai attiecas uz principiem un kas jāiekļauj drošības vadības sistēmā,

| — | B – ieraksts, kas ir detalizēta procedūra vai ekspluatācijas process, kas atbalsta drošības vadības sistēmas organizatoriskos principus un ko piemēro tikai dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

—

B – ieraksts, kas ir detalizēta procedūra vai ekspluatācijas process, kas atbalsta drošības vadības sistēmas organizatoriskos principus un ko piemēro tikai dalībvalsts teritorijā.

| Novērtējamais parametrs | Katra parametra verificējamie elementi | SITS atsauce | Attiecas uz | A/B |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DzU | IP |
| Dokumentācija mašīnistiem | Priekšrakstu mašīnistiem sastādīšana (iekļaujot tulkošanu [kur vajadzīgs] un validācijas procesu) | 4.2.1.2.1. | X | | A |
| IP process DzU vajadzīgās informācijas sniegšanai | 4.2.1.2.1. | | X | A |
| Priekšrakstos mašīnistiem iekļautas šīs SITS obligātās prasības un IP pieprasītās īpašās procedūras | 4.2.1.2.1. | X | | B |
| Mašīnista maršruta apraksta sastādīšanas process (un validācijas process) | 4.2.1.2.2.1. | X | | A |
| Mašīnista maršruta aprakstā iekļautas šīs SITS obligātās prasības | 4.2.1.2.2.1. | X | | B |
| Process, kā IP informē DzU par ekspluatācijas noteikumiem/informāciju par ekspluatāciju | 4.2.1.2.2.2. | | X | A |
| Process izmaiņu apkopošanai īpašā dokumentā | 4.2.1.2.2.2. | X | | A |
| Process mašīnistu informēšanai par izmaiņām reālā laikā | 4.2.1.2.2.3. | | X | A |
| Process mašīnistu nodrošināšanai ar informāciju par vilcienu kustības grafiku | 4.2.1.2.3. | X | | A |
| Process mašīnistu nodrošināšanai ar informāciju par ritošo sastāvu | 4.2.1.2.4. | X | | A |
| Process tikai noteiktai vietai raksturīgu noteikumu un kārtības apkopošanai (iekļaujot validācijas procesu) kustības vadības personālam | 4.2.1.3. | X | | B |
| Dokumentācija par kustības vadību atbildīgajam IP personālam | Ar drošību saistītas saziņas process starp IP un DzU personālu | 4.2.1.4. | | X | A |
| Ar drošību saistīta saziņa starp DzU un IP personālu | Process, ar kuru nodrošina, ka personāls izmanto darba saziņas metodoloģiju, kā noteikts šīs SITS C pielikumā | 4.2.1.5., 4.6.1.3.1. | X | | A |
| | X | A |
| Vilciena redzamība | Process, ar kuru nodrošina, ka vilciena priekšgala apgaismojums atbilst šīs SITS prasībām | 4.2.2.1.2., 4.3.3.4.1. | X | | A |
| Vilciena dzirdamība | Process, ar kuru nodrošina, ka vilciena dzirdamība atbilst šīs SITS prasībām | 4.2.2.2., 4.3.3.5. | X | | A |
| Ritekļu identifikācija | Process, ar kuru pierāda atbilstību šīs SITS P pielikumam | 4.2.2.3. | X | | A |
| Prasības pasažieru vagoniem | Process, ar kuru pierāda atbilstību šīs SITS prasībām | 4.2.2.4. | X | | A |
| Vilciena sastādīšana | Process vilciena sastādīšanas noteikumu izstrādei (iekļaujot validācijas procesu) | 4.2.2.5. | X | | A |
| Vilciena sastādīšanas noteikumos iekļauj šajā SITS norādītās obligātās prasības | 4.2.2.6. | X | | B |
| Prasības bremzēšanai | Process, ar kuru nodrošina ar maršrutu saistītas informācijas sniegšanu, kas vajadzīga bremžu darbības efektivitātes aprēķinam vai nepieciešamās faktiskās efektivitātes sasniegšanai | 4.2.2.6.2. | | X | A |
| Process nepieciešamās bremžu darbības efektivitātes aprēķinam vai sasniegšanai (“Bremzēšanas noteikumi”) | 4.2.2.6.2., 4.3.2.1. | X | | B |
| Atbildība par vilciena uzturēšanu darba kārtībā | Definīcija ar drošību saistītajam vilciena aprīkojumam, kas vajadzīgs, lai vilcienu varētu droši izmantot | 4.2.2.7.1. | X | | B |
| Process, ar kuru nodrošina, ka tiek noteikti visi vilciena raksturlielumu pārveidojumi, kas ietekmē vilciena darbības efektivitāti, un ka IP saņem šo informāciju | 4.2.2.7.1. | X | | A |
| Process, ar kuru nodrošina, ka informācija par vilciena izmantošanu ir pieejama IP pirms atiešanas | 4.2.2.7.2. | X | | A |
| Vilcienu kustības plānošana | Process, ar kuru nodrošina, ka DzU, pieprasot ceļu vilcienam, sniedz IP pieprasītos datus | 4.2.3.1. | | X | A |
| Vilcienu identifikācija | Process, ar kuru vilcieniem piešķir unikālus un nepārprotamus vilcienu identifikācijas numurus | 4.2.3.2. | | X | A |
| Atiešanas procedūras | Pirms atiešanas veicamo pārbaužu definīcija | 4.2.3.3.1. | X | | B |
| Process, kā ziņo par faktoriem, kas var ietekmēt vilcienu izmantošanu | 4.2.3.3.2. | X | | A |
| Satiksmes vadība | Līdzekļu nodrošināšana reālā laika informācijas reģistrēšanai, iekļaujot šajā SITS pieprasītos obligātos datus | 4.2.3.4.1. | | X | B |
| Satiksmes nodrošināšanas kontroles un uzraudzības procedūru definīcija | 4.2.3.4.2.1. | | X | B |
| Process, ar kuru nodrošina līniju stāvokļa un vilcienu raksturlielumu izmaiņu vadību | 4.2.3.4.2. | | X | B |
| Process, ar kuru norāda aptuveno laiku, kad vilciens jānodod no viena IP otram | 4.2.3.4.2.2. | | X | B |
| Bīstamās kravas | Process, ar kuru nodrošina bīstamo kravu uzraudzību, iekļaujot šīs SITS obligātās prasības | 4.2.3.4.3. | X | | A |
| Darba kvalitāte | Process, kā uzraudzīt visu attiecīgo dienestu efektīvu darbu un visiem attiecīgajiem IP un DzU darīt zināmas šībrīža tendences | 4.2.3.4.4. | X | | B |
| | X | B |
| Datu reģistrēšana | To datu saraksts, kas jāreģistrē ārpus vilciena, iekļaujot šajā SITS obligāti reģistrējamo vienību sarakstu | 4.2.3.5.1. | | X | A |
| To datu saraksts, kas jāreģistrē vilcienā, iekļaujot šajā SITS obligāti reģistrējamo vienību sarakstu | 4.2.3.5.2., 4.3.2.3. | X | | A |
| Traucēts darbības režīms | Process, kā citus lietotājus informē par apstākļiem, kas var izraisīt darba traucējumus | 4.2.3.6.2. | | X | A |
| X | | A |
| To norādījumu definīcija, kas IP jāsniedz vilcienu mašīnistiem, kad darbs ir traucēts | 4.2.3.6.3. | | X | B |
| Tādu piemērotu pasākumu definīcijas, kas attiecas uz paredzamajiem darba traucējumu scenārijiem, iekļaujot šajā SITS minētās prasības | 4.2.3.6.4. | | X | B |
| Pasākumi ārkārtas situācijā | Process, ar kuru definē un dara zināmus pasākumus darbam ārkārtas situācijā | 4.2.3.7. | | X | A |
| Process, ar kuru pasažieriem sniedz drošības instrukcijas un norādījumus ārkārtas situācijās | 4.2.3.7. | X | | A |
| Palīdzība vilciena apkalpei nopietnā negadījumā | Process, kā palīdzēt vilciena apkalpei, kuras darbs ir traucēts, lai neatpaliktu no kustības grafika | 4.2.3.8. | X | | A |
| Profesionālā kompetence un valodu prasme | Process profesionālo zināšanu novērtēšanai saskaņā ar šīs SITS obligātajām prasībām | 4.6.1.1. | X | | A |
| | X | A |
| Kompetences vadības sistēmas noteikšana, lai nodrošinātu personāla spējas pielietot savas zināšanas praksē saskaņā ar šīs SITS obligātajām prasībām | 4.6.1.2. | X | | A |
| | X | A |
| Process, ar ko novērtē, vai valodu prasme atbilst šīs SITS obligātajām prasībām | 4.6.2. | X | | A |
| | X | A |
| Vilciena apkalpes novērtēšanas process, tostarp, vērtējot šādus aspektus:
  pamatkompetence, procedūras un valodas zināšanas,
  maršruta pārzināšana,
  zināšanas par ritošo sastāvu,
  īpaša kompetence (piemēram, attiecībā uz gariem tuneļiem) | 4.6.3.1., 4.6.3.2.3. | X | | A |
| | X | A |
| Apmācības un kompetences vajadzību analīzes noteikšana personālam, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, ņemot vērā šīs SITS obligātās prasības | 4.6.3.2. | X | | A |
| | X | A |
| Veselības un drošības nosacījumi | Process, ar ko nodrošina personāla medicīnisko atbilstību, iekļaujot narkotiku un alkohola ietekmes kontroli uz personas darba kvalitāti | 4.7.1. | X | | A |
| | X | A |
| Kritēriju noteikšana:
  arodslimību ārstu un medicīnisko organizāciju apstiprināšanai,
  psihologu apstiprināšanai,
  medicīniskajai un psiholoģiskajai izmeklēšanai | 4.7.2., 4.7.3., 4.7.4. | X | | A |
| | X | A |
| Medicīnisko prasību noteikšana, iekļaujot






  — | vispārējo veselību, |

Novērtējamais parametrs

Katra parametra verificējamie elementi

SITS atsauce

Attiecas uz

A/B

DzU

IP

Dokumentācija mašīnistiem

Priekšrakstu mašīnistiem sastādīšana (iekļaujot tulkošanu [kur vajadzīgs] un validācijas procesu)

4.2.1.2.1.

X

A

IP process DzU vajadzīgās informācijas sniegšanai

4.2.1.2.1.

X

A

Priekšrakstos mašīnistiem iekļautas šīs SITS obligātās prasības un IP pieprasītās īpašās procedūras

4.2.1.2.1.

X

B

Mašīnista maršruta apraksta sastādīšanas process (un validācijas process)

4.2.1.2.2.1.

X

A

Mašīnista maršruta aprakstā iekļautas šīs SITS obligātās prasības

4.2.1.2.2.1.

X

B

Process, kā IP informē DzU par ekspluatācijas noteikumiem/informāciju par ekspluatāciju

4.2.1.2.2.2.

X

A

Process izmaiņu apkopošanai īpašā dokumentā

4.2.1.2.2.2.

X

A

Process mašīnistu informēšanai par izmaiņām reālā laikā

4.2.1.2.2.3.

X

A

Process mašīnistu nodrošināšanai ar informāciju par vilcienu kustības grafiku

4.2.1.2.3.

X

A

Process mašīnistu nodrošināšanai ar informāciju par ritošo sastāvu

4.2.1.2.4.

X

A

Process tikai noteiktai vietai raksturīgu noteikumu un kārtības apkopošanai (iekļaujot validācijas procesu) kustības vadības personālam

4.2.1.3.

X

B

Dokumentācija par kustības vadību atbildīgajam IP personālam

Ar drošību saistītas saziņas process starp IP un DzU personālu

4.2.1.4.

X

A

Ar drošību saistīta saziņa starp DzU un IP personālu

Process, ar kuru nodrošina, ka personāls izmanto darba saziņas metodoloģiju, kā noteikts šīs SITS C pielikumā

4.2.1.5., 4.6.1.3.1.

X

A

X

A

Vilciena redzamība

Process, ar kuru nodrošina, ka vilciena priekšgala apgaismojums atbilst šīs SITS prasībām

4.2.2.1.2., 4.3.3.4.1.

X

A

Vilciena dzirdamība

Process, ar kuru nodrošina, ka vilciena dzirdamība atbilst šīs SITS prasībām

4.2.2.2., 4.3.3.5.

X

A

Ritekļu identifikācija

Process, ar kuru pierāda atbilstību šīs SITS P pielikumam

4.2.2.3.

X

A

Prasības pasažieru vagoniem

Process, ar kuru pierāda atbilstību šīs SITS prasībām

4.2.2.4.

X

A

Vilciena sastādīšana

Process vilciena sastādīšanas noteikumu izstrādei (iekļaujot validācijas procesu)

4.2.2.5.

X

A

Vilciena sastādīšanas noteikumos iekļauj šajā SITS norādītās obligātās prasības

4.2.2.6.

X

B

Prasības bremzēšanai

Process, ar kuru nodrošina ar maršrutu saistītas informācijas sniegšanu, kas vajadzīga bremžu darbības efektivitātes aprēķinam vai nepieciešamās faktiskās efektivitātes sasniegšanai

4.2.2.6.2.

X

A

Process nepieciešamās bremžu darbības efektivitātes aprēķinam vai sasniegšanai (“Bremzēšanas noteikumi”)

4.2.2.6.2., 4.3.2.1.

X

B

Atbildība par vilciena uzturēšanu darba kārtībā

Definīcija ar drošību saistītajam vilciena aprīkojumam, kas vajadzīgs, lai vilcienu varētu droši izmantot

4.2.2.7.1.

X

B

Process, ar kuru nodrošina, ka tiek noteikti visi vilciena raksturlielumu pārveidojumi, kas ietekmē vilciena darbības efektivitāti, un ka IP saņem šo informāciju

4.2.2.7.1.

X

A

Process, ar kuru nodrošina, ka informācija par vilciena izmantošanu ir pieejama IP pirms atiešanas

4.2.2.7.2.

X

A

Vilcienu kustības plānošana

Process, ar kuru nodrošina, ka DzU, pieprasot ceļu vilcienam, sniedz IP pieprasītos datus

4.2.3.1.

X

A

Vilcienu identifikācija

Process, ar kuru vilcieniem piešķir unikālus un nepārprotamus vilcienu identifikācijas numurus

4.2.3.2.

X

A

Atiešanas procedūras

Pirms atiešanas veicamo pārbaužu definīcija

4.2.3.3.1.

X

B

Process, kā ziņo par faktoriem, kas var ietekmēt vilcienu izmantošanu

4.2.3.3.2.

X

A

Satiksmes vadība

Līdzekļu nodrošināšana reālā laika informācijas reģistrēšanai, iekļaujot šajā SITS pieprasītos obligātos datus

4.2.3.4.1.

X

B

Satiksmes nodrošināšanas kontroles un uzraudzības procedūru definīcija

4.2.3.4.2.1.

X

B

Process, ar kuru nodrošina līniju stāvokļa un vilcienu raksturlielumu izmaiņu vadību

4.2.3.4.2.

X

B

Process, ar kuru norāda aptuveno laiku, kad vilciens jānodod no viena IP otram

4.2.3.4.2.2.

X

B

Bīstamās kravas

Process, ar kuru nodrošina bīstamo kravu uzraudzību, iekļaujot šīs SITS obligātās prasības

4.2.3.4.3.

X

A

Darba kvalitāte

Process, kā uzraudzīt visu attiecīgo dienestu efektīvu darbu un visiem attiecīgajiem IP un DzU darīt zināmas šībrīža tendences

4.2.3.4.4.

X

B

X

B

Datu reģistrēšana

To datu saraksts, kas jāreģistrē ārpus vilciena, iekļaujot šajā SITS obligāti reģistrējamo vienību sarakstu

4.2.3.5.1.

X

A

To datu saraksts, kas jāreģistrē vilcienā, iekļaujot šajā SITS obligāti reģistrējamo vienību sarakstu

4.2.3.5.2., 4.3.2.3.

X

A

Traucēts darbības režīms

Process, kā citus lietotājus informē par apstākļiem, kas var izraisīt darba traucējumus

4.2.3.6.2.

X

A

X

A

To norādījumu definīcija, kas IP jāsniedz vilcienu mašīnistiem, kad darbs ir traucēts

4.2.3.6.3.

X

B

Tādu piemērotu pasākumu definīcijas, kas attiecas uz paredzamajiem darba traucējumu scenārijiem, iekļaujot šajā SITS minētās prasības

4.2.3.6.4.

X

B

Pasākumi ārkārtas situācijā

Process, ar kuru definē un dara zināmus pasākumus darbam ārkārtas situācijā

4.2.3.7.

X

A

Process, ar kuru pasažieriem sniedz drošības instrukcijas un norādījumus ārkārtas situācijās

4.2.3.7.

X

A

Palīdzība vilciena apkalpei nopietnā negadījumā

Process, kā palīdzēt vilciena apkalpei, kuras darbs ir traucēts, lai neatpaliktu no kustības grafika

4.2.3.8.

X

A

Profesionālā kompetence un valodu prasme

Process profesionālo zināšanu novērtēšanai saskaņā ar šīs SITS obligātajām prasībām

4.6.1.1.

X

A

X

A

Kompetences vadības sistēmas noteikšana, lai nodrošinātu personāla spējas pielietot savas zināšanas praksē saskaņā ar šīs SITS obligātajām prasībām

4.6.1.2.

X

A

X

A

Process, ar ko novērtē, vai valodu prasme atbilst šīs SITS obligātajām prasībām

4.6.2.

X

A

X

A

Vilciena apkalpes novērtēšanas process, tostarp, vērtējot šādus aspektus:

pamatkompetence, procedūras un valodas zināšanas,

maršruta pārzināšana,

zināšanas par ritošo sastāvu,

īpaša kompetence (piemēram, attiecībā uz gariem tuneļiem)

4.6.3.1., 4.6.3.2.3.

X

A

X

A

Apmācības un kompetences vajadzību analīzes noteikšana personālam, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, ņemot vērā šīs SITS obligātās prasības

4.6.3.2.

X

A

X

A

Veselības un drošības nosacījumi

Process, ar ko nodrošina personāla medicīnisko atbilstību, iekļaujot narkotiku un alkohola ietekmes kontroli uz personas darba kvalitāti

4.7.1.

X

A

X

A

Kritēriju noteikšana:

arodslimību ārstu un medicīnisko organizāciju apstiprināšanai,

psihologu apstiprināšanai,

medicīniskajai un psiholoģiskajai izmeklēšanai

4.7.2., 4.7.3., 4.7.4.

X

A

X

A

Medicīnisko prasību noteikšana, iekļaujot

—

vispārējo veselību,

| — | redzi, |
| --- | --- |

—

redzi,

| — | dzirdi, |
| --- | --- |

—

dzirdi,

| — | grūtniecību (vilcienu mašīnistēm) |
| --- | --- |

—

grūtniecību (vilcienu mašīnistēm)

4.7.5.

X

A

X

A

Īpašas prasības vilcienu mašīnistiem:

| — | redze, |
| --- | --- |

—

redze,

| — | dzirdes/runas prasības, |
| --- | --- |

—

dzirdes/runas prasības,

| — | antropometrija |
| --- | --- |

—

antropometrija

4.7.6.

X

A

H PIELIKUMS.

Obligātās prasības attiecībā uz vilciena mašīnista profesionālo kompetenci

1.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

| — | Šis pielikums, kas jālasa saistībā ar šīs SITS 4.6. un 4.7. apakšiedaļu un ritošā sastāva SITS prasībām, ir tādu elementu saraksts, kas atzīti par svarīgiem vilciena vadīšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.
  Jāpiezīmē, ka, lai gan šis dokuments kā vispārīgi piemērojams saraksts ir pabeigts, tam būs vietēja rakstura vai uz atsevišķu valsti attiecināmas papildu pozīcijas, kas vēl tiks izstrādātas. |
| --- | --- |

—

Šis pielikums, kas jālasa saistībā ar šīs SITS 4.6. un 4.7. apakšiedaļu un ritošā sastāva SITS prasībām, ir tādu elementu saraksts, kas atzīti par svarīgiem vilciena vadīšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.

Jāpiezīmē, ka, lai gan šis dokuments kā vispārīgi piemērojams saraksts ir pabeigts, tam būs vietēja rakstura vai uz atsevišķu valsti attiecināmas papildu pozīcijas, kas vēl tiks izstrādātas.

| — | Izteiciens “profesionālā kompetence” šīs SITS kontekstā attiecas uz tiem elementiem, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu to, ka operatori ir apmācīti un spēj saprast un izpildīt sava uzdevuma elementus. |
| --- | --- |

—

Izteiciens “profesionālā kompetence” šīs SITS kontekstā attiecas uz tiem elementiem, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu to, ka operatori ir apmācīti un spēj saprast un izpildīt sava uzdevuma elementus.

| — | Noteikumi un procedūra attiecas uz veicamo uzdevumu un personu, kas veic uzdevumu. Šos uzdevumus var veikt jebkura pilnvarota un kompetenta persona neatkarīgi no nosaukuma, amata vai pakāpes, ko izmanto noteikumos un procedūrā vai attiecīgajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

—

Noteikumi un procedūra attiecas uz veicamo uzdevumu un personu, kas veic uzdevumu. Šos uzdevumus var veikt jebkura pilnvarota un kompetenta persona neatkarīgi no nosaukuma, amata vai pakāpes, ko izmanto noteikumos un procedūrā vai attiecīgajā uzņēmumā.

| — | Visām pilnvarotajām un kompetentajām personām jāpilda visi noteikumi un procedūras saistībā ar veicamo uzdevumu. |
| --- | --- |

—

Visām pilnvarotajām un kompetentajām personām jāpilda visi noteikumi un procedūras saistībā ar veicamo uzdevumu.

2.   PROFESIONĀLĀS ZINĀŠANAS

Jebkuras atļaujas iegūšanai nepieciešams sekmīgi nokārtot sākotnējos pārbaudījumus un ievērot pastāvīgas novērtēšanas un apmācības noteikumus, kā aprakstīts 4.6. apakšiedaļā.

2.1.   Vispārīgās profesionālās zināšanas

| — | Vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības vadības principi, kas attiecas uz uzdevumu, tostarp saskarnes ar citām apakšsistēmām, |
| --- | --- |

—

Vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības vadības principi, kas attiecas uz uzdevumu, tostarp saskarnes ar citām apakšsistēmām,

| — | vispārīgie nosacījumi, kas saistīti ar pasažieru un/vai kravas drošību un to personu drošību, kas atrodas uz sliežu ceļa vai tā tuvumā, |
| --- | --- |

—

vispārīgie nosacījumi, kas saistīti ar pasažieru un/vai kravas drošību un to personu drošību, kas atrodas uz sliežu ceļa vai tā tuvumā,

| — | veselības un drošības nosacījumi darbā, |
| --- | --- |

—

veselības un drošības nosacījumi darbā,

| — | vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības principi, |
| --- | --- |

—

vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības principi,

| — | personiskā drošība, tostarp, izkāpjot no mašīnista kabīnes uz izmantojamās līnijas, |
| --- | --- |

—

personiskā drošība, tostarp, izkāpjot no mašīnista kabīnes uz izmantojamās līnijas,

| — | vilciena sastādīšana (kā prasa uzņēmums), |
| --- | --- |

—

vilciena sastādīšana (kā prasa uzņēmums),

| — | vispārīgo elektrības principu pārzināšana attiecībā uz ritošo sastāvu un infrastruktūru. |
| --- | --- |

—

vispārīgo elektrības principu pārzināšana attiecībā uz ritošo sastāvu un infrastruktūru.

2.2.   Zināšanas par ekspluatācijas procedūrām un drošības sistēmām, kas attiecas uz izmantojamo infrastruktūru

| — | Ekspluatācijas procedūras un drošības noteikumi, |
| --- | --- |

—

Ekspluatācijas procedūras un drošības noteikumi,

| — | vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma, tostarp saistītie norādījumi par signalizēšanu kabīnē, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma, tostarp saistītie norādījumi par signalizēšanu kabīnē,

| — | noteikumi vilcienam, kas brauc normālos, traucētos vai ārkārtas apstākļos, |
| --- | --- |

—

noteikumi vilcienam, kas brauc normālos, traucētos vai ārkārtas apstākļos,

| — | saziņas protokols un formalizēta ziņošanas procedūra, tostarp sakaru iekārtu lietošana, |
| --- | --- |

—

saziņas protokols un formalizēta ziņošanas procedūra, tostarp sakaru iekārtu lietošana,

| — | ekspluatācijas procesā iesaistīto personu dažādā nozīme un atbildība, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas procesā iesaistīto personu dažādā nozīme un atbildība,

| — | dokumenti un cita ar uzdevumu saistīta informācija, tostarp papildu informācija par šābrīža nosacījumiem, piemēram, attiecībā uz ātruma ierobežojumiem vai pagaidu signālu saņemšanu pirms atiešanas. |
| --- | --- |

—

dokumenti un cita ar uzdevumu saistīta informācija, tostarp papildu informācija par šābrīža nosacījumiem, piemēram, attiecībā uz ātruma ierobežojumiem vai pagaidu signālu saņemšanu pirms atiešanas.

2.3.   Zināšanas par ritošo sastāvu

| — | Vilces vienības aprīkojums, kas attiecas uz vilciena vadīšanu:






  — | komponenti un to nozīme, |
| --- | --- | --- |

—

Vilces vienības aprīkojums, kas attiecas uz vilciena vadīšanu:

—

komponenti un to nozīme,

| — | sakaru un ārkārtas iekārtas, |
| --- | --- |

—

sakaru un ārkārtas iekārtas,

| — | kontroles ierīces un indikatori, kas ir mašīnista rīcībā un kas attiecas uz vilci, bremzēm un ar satiksmes drošību saistītiem elementiem. |
| --- | --- |

—

kontroles ierīces un indikatori, kas ir mašīnista rīcībā un kas attiecas uz vilci, bremzēm un ar satiksmes drošību saistītiem elementiem.

| — | Ritekļu aprīkojums, kas attiecas uz vilciena vadīšanu:






  — | komponenti un to nozīme, |
| --- | --- | --- |

—

Ritekļu aprīkojums, kas attiecas uz vilciena vadīšanu:

—

komponenti un to nozīme,

| — | kontroles ierīces un indikatori, kas ir mašīnista rīcībā un attiecas uz bremzēm un ar satiksmes drošību saistītiem elementiem, |
| --- | --- |

—

kontroles ierīces un indikatori, kas ir mašīnista rīcībā un attiecas uz bremzēm un ar satiksmes drošību saistītiem elementiem,

| — | ritekļa iekšpusē un ārpusē esošā marķējuma nozīme un simboli, ko lieto, pārvadājot bīstamās kravas. |
| --- | --- |

—

ritekļa iekšpusē un ārpusē esošā marķējuma nozīme un simboli, ko lieto, pārvadājot bīstamās kravas.

3.   MARŠRUTA PĀRZINĀŠANA

Maršruta pārzināšana ietver specifiskas zināšanas un/vai pieredzi par atsevišķa maršruta raksturlielumiem, kas mašīnistam jāzina, pirms tam atļauj braukt ar vilcienu šajā maršrutā uz savu atbildību. Tā ietver zināšanas, kas vajadzīgas papildus tai informācijai, ko sniedz signāli un dokumenti, piemēram, kustības grafiks un citi borta dokumenti, kā arī papildus zināšanām par ekspluatācijas un drošības noteikumiem, kas attiecas uz maršrutu un kā noteikts šā pielikuma 2.2. punktā.

Maršruta pārzināšanā jo īpaši ietverta šādu elementu pārzināšana:

| — | ekspluatācijas nosacījumi, piemēram, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas un saziņas nosacījumi, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas nosacījumi, piemēram, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas un saziņas nosacījumi,

| — | signāli, stāvi kāpumi vai kritumi un pārbrauktuvju atrašanās vietas, |
| --- | --- |

—

signāli, stāvi kāpumi vai kritumi un pārbrauktuvju atrašanās vietas,

| — | pārejas punkti starp dažādām ekspluatācijas sistēmām vai enerģijas apgādes veidiem, |
| --- | --- |

—

pārejas punkti starp dažādām ekspluatācijas sistēmām vai enerģijas apgādes veidiem,

| — | vilces enerģijas apgādes veids attiecīgajā līnijā, tostarp neitrālo posmu atrašanās vietas, |
| --- | --- |

—

vilces enerģijas apgādes veids attiecīgajā līnijā, tostarp neitrālo posmu atrašanās vietas,

| — | vietējie ekspluatācijas un ārkārtas noteikumi, |
| --- | --- |

—

vietējie ekspluatācijas un ārkārtas noteikumi,

| — | stacijas un pieturvietas, |
| --- | --- |

—

stacijas un pieturvietas,

| — | vietējās iekārtas (depo, rezerves ceļi, ...), kā prasa uzņēmums. |
| --- | --- |

—

vietējās iekārtas (depo, rezerves ceļi, ...), kā prasa uzņēmums.

4.   SPĒJA PRAKTISKI IZMANTOT ZINĀŠANAS

Personālam, kas pilda vilciena vadīšanas pienākumus, jāspēj veikt turpmāk minētos uzdevumus (pēc vajadzības atkarībā no uzņēmuma darbības).

4.1.   Sagatavoties darbam

| — | noteikt darāmā darba saturu, tostarp jebkādus atbilstošus dokumentus, |
| --- | --- |

—

noteikt darāmā darba saturu, tostarp jebkādus atbilstošus dokumentus,

| — | nodrošināt, ka dokumenti un vajadzīgais aprīkojums ir pilnīgs, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka dokumenti un vajadzīgais aprīkojums ir pilnīgs,

| — | pārbaudīt visas borta dokumentos noteiktās prasības. |
| --- | --- |

—

pārbaudīt visas borta dokumentos noteiktās prasības.

4.2.   Veikt vilces vienībai prasītos testus, pārbaudes un verificēšanu pirms atiešanas

4.3.   Piedalīties vilciena bremžu darbības pārbaudē

| — | pirms vilciena atiešanas pārbaudīt, pamatojoties uz attiecīgiem dokumentiem, vai pieejamā bremžu darbības efektivitāte atbilst tai, kāda tiek prasīta attiecīgajam vilcienam un attiecīgajai līnijai, pa ko vilcienam jābrauc, |
| --- | --- |

—

pirms vilciena atiešanas pārbaudīt, pamatojoties uz attiecīgiem dokumentiem, vai pieejamā bremžu darbības efektivitāte atbilst tai, kāda tiek prasīta attiecīgajam vilcienam un attiecīgajai līnijai, pa ko vilcienam jābrauc,

| — | piedalīties bremžu testos, kā to prasa attiecīgie ekspluatācijas noteikumi, un pārbaudīt, vai bremžu sistēma darbojas pareizi. |
| --- | --- |

—

piedalīties bremžu testos, kā to prasa attiecīgie ekspluatācijas noteikumi, un pārbaudīt, vai bremžu sistēma darbojas pareizi.

4.4.   Vadīt vilcienu, ievērojot atbilstošos drošības noteikumus, braukšanas noteikumus un kustības grafiku

| — | sākt vilciena kustību tikai tad, ja visas attiecīgajos noteikumos minētās prasības – jo īpaši attiecībā uz datiem par vilcienu – ir izpildītas, |
| --- | --- |

—

sākt vilciena kustību tikai tad, ja visas attiecīgajos noteikumos minētās prasības – jo īpaši attiecībā uz datiem par vilcienu – ir izpildītas,

| — | vadot vilcienu, vērot signālus gar sliežu ceļa malām un kabīnē esošajās ierīcēs, tos nekavējoties un pareizi saprast un attiecīgi reaģēt, |
| --- | --- |

—

vadot vilcienu, vērot signālus gar sliežu ceļa malām un kabīnē esošajās ierīcēs, tos nekavējoties un pareizi saprast un attiecīgi reaģēt,

| — | ņemt vērā vilciena ātruma ierobežojumus attiecībā uz vilciena veidu, līnijas raksturlielumiem, vilces vienību un jebkādu citu informāciju, kas vilciena mašīnistam sniegta pirms atiešanas. |
| --- | --- |

—

ņemt vērā vilciena ātruma ierobežojumus attiecībā uz vilciena veidu, līnijas raksturlielumiem, vilces vienību un jebkādu citu informāciju, kas vilciena mašīnistam sniegta pirms atiešanas.

4.5.   Rīkoties un ziņot atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem sliežu ceļam blakus esošo iekārtu vai ritošā sastāva kļūdainas darbības vai defektu gadījumā

4.6.   Veikt pasākumus attiecībā uz ekspluatācijas starpgadījumiem un negadījumiem, jo īpaši attiecībā uz vilciena aizsardzību, ugunsgrēku vai bīstamajām kravām

| — | veikt visus piemērotos pasākumus, lai aizsargātu pasažierus un citas personas, kas varētu tikt apdraudētas. Sniegt vajadzīgo informāciju un atbilstoši nepieciešamībai piedalīties pasažieru evakuācijā, |
| --- | --- |

—

veikt visus piemērotos pasākumus, lai aizsargātu pasažierus un citas personas, kas varētu tikt apdraudētas. Sniegt vajadzīgo informāciju un atbilstoši nepieciešamībai piedalīties pasažieru evakuācijā,

| — | pienācīgi informēt infrastruktūras pārvaldītāju, |
| --- | --- |

—

pienācīgi informēt infrastruktūras pārvaldītāju,

| — | sazināties ar vilciena personālu (atbilstoši dzelzceļa uzņēmuma prasībām), |
| --- | --- |

—

sazināties ar vilciena personālu (atbilstoši dzelzceļa uzņēmuma prasībām),

| — | piemērot īpašos noteikumus attiecībā uz bīstamo kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

piemērot īpašos noteikumus attiecībā uz bīstamo kravu pārvadājumiem.

4.7.   Noteikt apstākļus, kādos turpināt braukt pēc starpgadījumiem, kas ietekmē ritošo sastāvu

| — | atkarībā no ekspluatācijas procedūrām un pamatojoties uz paša veiktu pārbaudi vai padomu no malas, pieņemt lēmumu, vai vilciens var turpināt braukt un kādi nosacījumi jāievēro, |
| --- | --- |

—

atkarībā no ekspluatācijas procedūrām un pamatojoties uz paša veiktu pārbaudi vai padomu no malas, pieņemt lēmumu, vai vilciens var turpināt braukt un kādi nosacījumi jāievēro,

| — | sazināties ar infrastruktūras pārvaldītāju, kā to prasa ekspluatācijas noteikumi. |
| --- | --- |

—

sazināties ar infrastruktūras pārvaldītāju, kā to prasa ekspluatācijas noteikumi.

4.8.   Novietot vilcienu un veikt visus prasītos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka apstādināts vilciens paliek nekustīgs

4.9.   Sazināties ar infrastruktūras pārvaldītāja par kustības vadību atbildīgo personālu

4.10.   Ziņot par visiem neparastiem atgadījumiem attiecībā uz vilciena ekspluatāciju, infrastruktūras stāvokli utt.

| — | šo ziņojumu, ja prasīts, sniegt rakstiski dzelzceļa uzņēmuma izvēlētā valodā. |
| --- | --- |

—

šo ziņojumu, ja prasīts, sniegt rakstiski dzelzceļa uzņēmuma izvēlētā valodā.

I PIELIKUMS.

Nav izmantots

J PIELIKUMS.

Obligātās prasības attiecībā uz profesionālo kompetenci ar vilciena pavadīšanu saistītiem uzdevumiem

1.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

| — | Šis pielikums, kas jālasa saistībā ar šīs SITS 4.6. un 4.7. apakšiedaļu un ritošā sastāva SITS prasībām, ir tādu elementu saraksts, kas atzīti par svarīgiem vilciena pavadīšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.
  Jāpiezīmē, ka, lai gan šis dokuments kā vispārīgi piemērojams saraksts ir pabeigts, tam būs vietēja rakstura vai uz atsevišķu valsti attiecināmas papildu pozīcijas, kas vēl tiks izstrādātas. |
| --- | --- |

—

Šis pielikums, kas jālasa saistībā ar šīs SITS 4.6. un 4.7. apakšiedaļu un ritošā sastāva SITS prasībām, ir tādu elementu saraksts, kas atzīti par svarīgiem vilciena pavadīšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.

Jāpiezīmē, ka, lai gan šis dokuments kā vispārīgi piemērojams saraksts ir pabeigts, tam būs vietēja rakstura vai uz atsevišķu valsti attiecināmas papildu pozīcijas, kas vēl tiks izstrādātas.

| — | Izteiciens “profesionālā kompetence” šīs SITS kontekstā attiecas uz tiem elementiem, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu to, ka operatori ir apmācīti un spēj saprast un izpildīt sava uzdevuma elementus. |
| --- | --- |

—

Izteiciens “profesionālā kompetence” šīs SITS kontekstā attiecas uz tiem elementiem, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu to, ka operatori ir apmācīti un spēj saprast un izpildīt sava uzdevuma elementus.

| — | Noteikumi un procedūra attiecas uz veicamo uzdevumu un personu, kas veic uzdevumu. Šos uzdevumus var veikt jebkura pilnvarota un kompetenta persona, neatkarīgi no nosaukuma, amata vai pakāpes, ko izmanto noteikumos un procedūrā vai attiecīgajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

—

Noteikumi un procedūra attiecas uz veicamo uzdevumu un personu, kas veic uzdevumu. Šos uzdevumus var veikt jebkura pilnvarota un kompetenta persona, neatkarīgi no nosaukuma, amata vai pakāpes, ko izmanto noteikumos un procedūrā vai attiecīgajā uzņēmumā.

| — | Visām pilnvarotajām un kompetentajām personām jāpilda visi noteikumi un procedūras saistībā ar veicamo uzdevumu. |
| --- | --- |

—

Visām pilnvarotajām un kompetentajām personām jāpilda visi noteikumi un procedūras saistībā ar veicamo uzdevumu.

2.   PROFESIONĀLĀS ZINĀŠANAS

Jebkuras atļaujas iegūšanai nepieciešams sekmīgi nokārtot sākotnējos pārbaudījumus un ievērot pastāvīgas novērtēšanas un apmācības noteikumus, kā aprakstīts 4.6. apakšiedaļā.

2.1.   Vispārīgās profesionālās zināšanas

| — | Vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības vadības principi, kas attiecas uz uzdevumu, tostarp saskarnes ar citām apakšsistēmām, |
| --- | --- |

—

Vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības vadības principi, kas attiecas uz uzdevumu, tostarp saskarnes ar citām apakšsistēmām,

| — | vispārīgie nosacījumi, kas saistīti ar pasažieru un/vai kravas drošību (tostarp saistībā ar bīstamo kravu pārvadājumiem) un to personu drošību, kas atrodas uz sliežu ceļa vai tā tuvumā, |
| --- | --- |

—

vispārīgie nosacījumi, kas saistīti ar pasažieru un/vai kravas drošību (tostarp saistībā ar bīstamo kravu pārvadājumiem) un to personu drošību, kas atrodas uz sliežu ceļa vai tā tuvumā,

| — | veselības un drošības nosacījumi darbā, |
| --- | --- |

—

veselības un drošības nosacījumi darbā,

| — | vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības principi, |
| --- | --- |

—

vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības principi,

| — | personiskā drošība, tostarp, izkāpjot no vilciena uz izmantojamās līnijas, |
| --- | --- |

—

personiskā drošība, tostarp, izkāpjot no vilciena uz izmantojamās līnijas,

| — | pirmā palīdzība, ja personāla pienākumos ietilpst pirmās palīdzības sniegšana. |
| --- | --- |

—

pirmā palīdzība, ja personāla pienākumos ietilpst pirmās palīdzības sniegšana.

2.2.   Zināšanas par ekspluatācijas procedūrām un drošības sistēmām, kas attiecas uz izmantojamo infrastruktūru

| — | Ekspluatācijas procedūras un drošības noteikumi, |
| --- | --- |

—

Ekspluatācijas procedūras un drošības noteikumi,

| — | vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma,

| — | saziņas protokols un formalizēta ziņošanas procedūra, arī sakaru iekārtu lietošana. |
| --- | --- |

—

saziņas protokols un formalizēta ziņošanas procedūra, arī sakaru iekārtu lietošana.

2.3.   Zināšanas par ritošo sastāvu

| — | Pasažieru vagona iekšējais aprīkojums, |
| --- | --- |

—

Pasažieru vagona iekšējais aprīkojums,

| — | sīku defektu novēršana ritošā sastāva pasažieru zonā, kā prasa dzelzceļa uzņēmums. |
| --- | --- |

—

sīku defektu novēršana ritošā sastāva pasažieru zonā, kā prasa dzelzceļa uzņēmums.

2.4.   Maršruta pārzināšana

| — | Ar darbu saistīti jautājumi (piemēram, dispečera pakalpojumu metode) atsevišķās vietās (signalizēšana, stacijas aprīkojums utt.), |
| --- | --- |

—

Ar darbu saistīti jautājumi (piemēram, dispečera pakalpojumu metode) atsevišķās vietās (signalizēšana, stacijas aprīkojums utt.),

| — | stacijas, kur pasažieri var iekāpt vai izkāpt, |
| --- | --- |

—

stacijas, kur pasažieri var iekāpt vai izkāpt,

| — | vietējie ekspluatācijas un ārkārtas noteikumi, kas ir specifiski maršruta līnijai(-ām). |
| --- | --- |

—

vietējie ekspluatācijas un ārkārtas noteikumi, kas ir specifiski maršruta līnijai(-ām).

3.   SPĒJA PRAKTISKI IZMANTOT ZINĀŠANAS

| — | Pārbaudes pirms vilciena atiešanas, tostarp bremžu pārbaudes un pareizas durvju aizvēršanās pārbaude, |
| --- | --- |

—

Pārbaudes pirms vilciena atiešanas, tostarp bremžu pārbaudes un pareizas durvju aizvēršanās pārbaude,

| — | atiešanas procesi, |
| --- | --- |

—

atiešanas procesi,

| — | saskarsme ar pasažieriem, jo īpaši saistībā ar apstākļiem, kas skar pasažieru drošību, |
| --- | --- |

—

saskarsme ar pasažieriem, jo īpaši saistībā ar apstākļiem, kas skar pasažieru drošību,

| — | traucēts darbības režīms, |
| --- | --- |

—

traucēts darbības režīms,

| — | defekta iespējamības novērtēšana pasažieru zonā, uz ko reaģē atbilstoši noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

—

defekta iespējamības novērtēšana pasažieru zonā, uz ko reaģē atbilstoši noteikumiem un kārtībai,

| — | aizsardzības un brīdinājuma pasākumi, kā prasīts noteikumos un kārtībā, vai palīdzot vilciena mašīnistam, |
| --- | --- |

—

aizsardzības un brīdinājuma pasākumi, kā prasīts noteikumos un kārtībā, vai palīdzot vilciena mašīnistam,

| — | vilciena evakuācija un pasažieru drošība, jo īpaši, ja tiem jāatrodas uz līnijas vai tās tuvumā, |
| --- | --- |

—

vilciena evakuācija un pasažieru drošība, jo īpaši, ja tiem jāatrodas uz līnijas vai tās tuvumā,

| — | saziņa ar infrastruktūras pārvaldītāja personālu, palīdzot vilciena mašīnistam, vai evakuācijas laikā, |
| --- | --- |

—

saziņa ar infrastruktūras pārvaldītāja personālu, palīdzot vilciena mašīnistam, vai evakuācijas laikā,

| — | ziņošana par jebkādiem neparastiem atgadījumiem attiecībā uz vilciena darbību, ritošā sastāva stāvokli un pasažieru drošību. Šo ziņojumu, ja prasīts, veic rakstiski dzelzceļa uzņēmuma izvēlētā valodā. |
| --- | --- |

—

ziņošana par jebkādiem neparastiem atgadījumiem attiecībā uz vilciena darbību, ritošā sastāva stāvokli un pasažieru drošību. Šo ziņojumu, ja prasīts, veic rakstiski dzelzceļa uzņēmuma izvēlētā valodā.

K PIELIKUMS.

Nav izmantots

L PIELIKUMS.

Obligātās prasības attiecībā uz profesionālo kompetenci vilciena darbgatavības nodrošināšanai

1.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

| — | Šis pielikums, kas jālasa saistībā ar 4.6. apakšiedaļu, ir tādu elementu saraksts, kas atzīti par svarīgiem vilciena darbgatavības nodrošināšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.
  Jāpiezīmē, ka, lai gan šis dokuments kā vispārīgi piemērojams saraksts ir pabeigts, tam būs vietēja rakstura vai uz atsevišķu valsti attiecināmas papildu pozīcijas, kas vēl tiks izstrādātas. |
| --- | --- |

—

Šis pielikums, kas jālasa saistībā ar 4.6. apakšiedaļu, ir tādu elementu saraksts, kas atzīti par svarīgiem vilciena darbgatavības nodrošināšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.

Jāpiezīmē, ka, lai gan šis dokuments kā vispārīgi piemērojams saraksts ir pabeigts, tam būs vietēja rakstura vai uz atsevišķu valsti attiecināmas papildu pozīcijas, kas vēl tiks izstrādātas.

| — | Izteiciens “profesionālā kompetence” šīs SITS kontekstā attiecas uz tiem elementiem, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu to, ka operatori ir apmācīti un spēj saprast un izpildīt sava uzdevuma elementus. |
| --- | --- |

—

Izteiciens “profesionālā kompetence” šīs SITS kontekstā attiecas uz tiem elementiem, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu to, ka operatori ir apmācīti un spēj saprast un izpildīt sava uzdevuma elementus.

| — | Noteikumi un procedūra attiecas uz veicamo uzdevumu un personu, kas veic uzdevumu. Šos uzdevumus var veikt jebkura pilnvarota un kompetenta persona, neatkarīgi no nosaukuma, amata vai pakāpes, ko izmanto noteikumos un procedūrā vai attiecīgajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

—

Noteikumi un procedūra attiecas uz veicamo uzdevumu un personu, kas veic uzdevumu. Šos uzdevumus var veikt jebkura pilnvarota un kompetenta persona, neatkarīgi no nosaukuma, amata vai pakāpes, ko izmanto noteikumos un procedūrā vai attiecīgajā uzņēmumā.

| — | Visām pilnvarotajām un kompetentajām personām jāpilda visi noteikumi un procedūras saistībā ar veicamo uzdevumu. |
| --- | --- |

—

Visām pilnvarotajām un kompetentajām personām jāpilda visi noteikumi un procedūras saistībā ar veicamo uzdevumu.

2.   PROFESIONĀLĀS ZINĀŠANAS

Jebkuras atļaujas iegūšanai nepieciešams sekmīgi nokārtot sākotnējos pārbaudījumus un ievērot pastāvīgas novērtēšanas un apmācības noteikumus, kā aprakstīts 4.6. apakšiedaļā.

2.1.   Vispārīgās profesionālās zināšanas

| — | Vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības vadības principi, kas attiecas uz uzdevumu, tostarp saskarnes ar citām apakšsistēmām, |
| --- | --- |

—

Vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības vadības principi, kas attiecas uz uzdevumu, tostarp saskarnes ar citām apakšsistēmām,

| — | vispārīgie nosacījumi, kas saistīti ar pasažieru un/vai kravas drošību, tostarp ar bīstamo kravu un īpašu kravu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

vispārīgie nosacījumi, kas saistīti ar pasažieru un/vai kravas drošību, tostarp ar bīstamo kravu un īpašu kravu pārvadājumiem,

| — | veselības un drošības nosacījumi darbā, |
| --- | --- |

—

veselības un drošības nosacījumi darbā,

| — | vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības principi, |
| --- | --- |

—

vispārīgie dzelzceļa sistēmas drošības principi,

| — | personiskā drošība, atrodoties uz dzelzceļa līnijām un to tuvumā, |
| --- | --- |

—

personiskā drošība, atrodoties uz dzelzceļa līnijām un to tuvumā,

| — | saziņas protokols un formalizēta ziņošanas procedūra, tostarp sakaru iekārtu lietošana. |
| --- | --- |

—

saziņas protokols un formalizēta ziņošanas procedūra, tostarp sakaru iekārtu lietošana.

2.2.   Zināšanas par ekspluatācijas procedūrām un drošības sistēmām, kas attiecas uz izmantojamo infrastruktūru

| — | Vilcienu darbība normālos, traucētos un ārkārtas apstākļos, |
| --- | --- |

—

Vilcienu darbība normālos, traucētos un ārkārtas apstākļos,

| — | ekspluatācijas procedūras atsevišķās vietās (signalizēšana, stacijas/novietnes/parka aprīkojums) un drošības noteikumi, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas procedūras atsevišķās vietās (signalizēšana, stacijas/novietnes/parka aprīkojums) un drošības noteikumi,

| — | vietējie ekspluatācijas noteikumi. |
| --- | --- |

—

vietējie ekspluatācijas noteikumi.

2.3.   Zināšanas par vilciena aprīkojumu

| — | Vagonu un ritekļu aprīkojuma uzdevums un lietošana, |
| --- | --- |

—

Vagonu un ritekļu aprīkojuma uzdevums un lietošana,

| — | tehnisko pārbaužu noteikšana un veikšana. |
| --- | --- |

—

tehnisko pārbaužu noteikšana un veikšana.

3.   SPĒJA PRAKTISKI IZMANTOT ZINĀŠANAS

| — | Vilciena sastādīšanas, bremzēšanas, iekraušanas noteikumu u.c. piemērošana, lai nodrošinātu, ka vilciens ir darba kārtībā, |
| --- | --- |

—

Vilciena sastādīšanas, bremzēšanas, iekraušanas noteikumu u.c. piemērošana, lai nodrošinātu, ka vilciens ir darba kārtībā,

| — | vagonu marķējuma un iezīmju saprašana, |
| --- | --- |

—

vagonu marķējuma un iezīmju saprašana,

| — | process vilciena datu noteikšanai un nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

process vilciena datu noteikšanai un nodrošināšanai,

| — | saziņa ar vilciena apkalpi, |
| --- | --- |

—

saziņa ar vilciena apkalpi,

| — | saziņa ar personālu, kas atbildīgs par vilcienu kustības kontroli, |
| --- | --- |

—

saziņa ar personālu, kas atbildīgs par vilcienu kustības kontroli,

| — | traucēts darbības režīms, jo īpaši tā ietekme uz vilcienu darbgatavības nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

traucēts darbības režīms, jo īpaši tā ietekme uz vilcienu darbgatavības nodrošināšanu,

| — | aizsardzības un brīdināšanas pasākumi, kā to prasa vispārīgie vai vietējie noteikumi attiecīgajā vietā, |
| --- | --- |

—

aizsardzības un brīdināšanas pasākumi, kā to prasa vispārīgie vai vietējie noteikumi attiecīgajā vietā,

| — | pasākumi, kas veicami, notiekot negadījumiem ar bīstamajām kravām (attiecīgā gadījumā). |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas veicami, notiekot negadījumiem ar bīstamajām kravām (attiecīgā gadījumā).

M PIELIKUMS.

Nav izmantots

N PIELIKUMS.

Informatīvas un neobligātas pamatnostādnes īstenošanai

Zemāk redzamā tabula ir informatīva, un tajā minēti 4. nodaļā izklāstītie nosacījumi un ar šiem nosacījumiem saistītie iespējamie izraisošie faktori.

| 4. nodaļas iedaļa | Darbs, kas jāveic IP/DzU, lai panāktu atbilstību prasībām | Iespējamais izraisošais faktors |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.2.1.
  Priekšraksti mašīnistiem | DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas ekspluatācijas procedūras, kas vajadzīgas, izmantojot IP tīklu | Izmaiņas tīkla ekspluatācijas norādījumos |
| 4.2.1.2.2.1.
  Maršruta apraksta sagatavošana | DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietverts izmantojamo līniju apraksts | Izmaiņas tīkla infrastruktūrā (piemēram, dzelzceļa mezgla pārveidošana, izmaiņas signālierīcēs), kā rezultātā tiek grozīta informācija par maršrutu |
| 4.2.1.2.2.2.
  Pārveidotie elementi | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnistiem sniedz informāciju dokumentā vai elektroniskā datu nesējā par jebkādiem izmainītiem [maršruta] elementiem | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.2.1.2.2.3.
  Mašīnistu informēšana reālā laikā | IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnistus informē reālā laikā par visiem pārveidojumiem [maršruta] drošības noteikumos | Izmaiņas IP vai DzU organizatoriskajā struktūrā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.2.1.2.3.
  Kustības grafiks | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnistiem sniedz informāciju par kustības grafiku dokumentā vai elektroniskā formātā | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.1.2.4.
  Ritošais sastāvs | DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas ekspluatācijas procedūras, kas ir saistītas ar darbu ar ritošo sastāvu traucētā darbības režīmā | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana |
| 4.2.1.3.
  Dokumentācija DzU personālam, kas nav vilcienu mašīnisti | DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas ekspluatācijas procedūras darbiniekiem, kas nav vilcienu mašīnisti un kas strādā IP tīklā vai to izmanto | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Izmaiņas tīkla infrastruktūrā, kā rezultātā tiek grozīta informācija par maršrutu, vai jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana |
| 4.2.1.4.
  Dokumentācija IP personālam, kas veic vilcienu kustības vadību | IP – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas tīkla ekspluatācijas procedūras, tostarp saziņas protokols un veidlapu grāmatiņa | Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kuras veiktas noskaidrotu uzlabojumu rezultātā (piemēram, uzlabojumi pēc pētījumā izstrādātiem ieteikumiem) |
| Izmaiņas tīkla infrastruktūrā, kā rezultātā tiek grozīti ekspluatācijas nosacījumi |
| 4.2.1.5.
  Ar drošību saistīta saziņa starp DzU un IP personālu | IP/DzU – dokumenti/elektroniski datu nesēji, kas minēti 4.2.1.2.1., 4.2.1.3. un 4.2.1.4. apakšiedaļā, lai iekļautu darba saziņas metodoloģiju, kā norādīts šīs SITS C pielikumā | Saistībā ar 4.2.1.2.1., 4.2.1.3. un 4.2.1.4. apakšiedaļu |
| 4.2.2.1.2.
  Vilciena redzamība (priekšgals) | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnisti un/vai citi operatori nodrošina pareizu priekšgala apgaismojumu | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana |
| 4.2.2.4.
  Prasības pasažieru vagoniem | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā panāk pasažieru vagonu atbilstību šīs SITS prasībām | Jaunu/pārveidotu pasažieru vagonu ieviešana |
| Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kas ietekmē pasažieru vagonus |
| 4.2.2.5.
  Vilciena sastāvs | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā jānodrošina, ka vilciens atbilst tam piešķirtajam ceļam | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kas ietekmē vilciena sastāvu |
| Jauna/mainīta infrastruktūra, signalizācijas iekārtas vai jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.2.6.1.
  Obligātās prasības bremžu sistēmai | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā operatoriem jānodrošina, lai vilciena vagoni atbilstu bremzēšanas prasībām | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.2.2.6.2.
  Bremzēšanas efektivitāte | IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā DzU nodrošina informāciju par bremzēšanas efektivitāti | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietverti bremzēšanas noteikumi, kas personālam jāievēro, ņemot vērā maršruta(-u) ģeogrāfiju, piešķirto ceļu un ERTMS/ETCS attīstību | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kas ietekmē bremzēšanas noteikumus |
| Jauna/mainīta infrastruktūra, signalizācijas iekārtas vai jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana |
| 4.2.2.7.1.
  Vilciena uzturēšana darba kārtībā (vispārīgās prasības) | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā operatoriem jānodrošina, ka ritekļi ir darba kārtībā, un arī jāinformē IP par izmaiņām, kam var būt ietekme uz vilciena kustību un braukšanu traucētā režīmā | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.2.2.7.2.
  Vajadzīgie dati | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā nodrošina, ka informācija par vilcienu kustību ir pieejama IP pirms vilciena atiešanas | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.3.2.
  Vilcienu identifikācija | IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā vilcieniem piešķir nepārprotamus identifikācijas numurus | Izmaiņas IP vai DzU vilcienu kustības plānošanas sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.3.3.1.
  Pārbaudes pirms atiešanas | DzU – to pārbaužu noteikšana/pārskatīšana, kuras jāveic pirms vilciena atiešanas | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.2.3.3.2.
  IP informēšana par vilciena ekspluatācijas stāvokli | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā ziņo par faktoriem, kas saistīti ar ritošo sastāvu un kas var ietekmēt vilcienu kustību | Izmaiņas DzU vai IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.3.4.1.
  Satiksmes vadība (vispārīgās prasības) | IP – satiksmes nodrošināšanas kontroles un uzraudzības kārtības noteikšana/pārskatīšana, tostarp saskarne ar jebkuru DzU prasītu papildu procesu | Izmaiņas DzU vai IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.3.4.2.
  Ziņošana par vilcienu | IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā ziņo par vilciena atrašanās vietu, iekļaujot pienākšanas/atiešanas reģistrēšanu reālā laikā un paredzēto nodošanas laiku citiem IP | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.3.4.3.
  Bīstamās kravas | DzU – bīstamo kravu transporta uzraudzības kārtības noteikšana/pārskatīšana, iekļaujot IP pieprasītās informācijas sniegšanu | Izmaiņas DzU vai IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.2.3.4.4.
  Ekspluatācijas kvalitāte | IP/DzU – dokumentēta kārtība, ar ko apraksta iekšējos procesus uzraudzībai, darba efektivitātes pārskatam un tīkla efektivitātes paaugstināšanai veicamo uzlabojumu noteikšanai | Izmaiņas DzU vai IP satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana, iekļaujot darbības efektivitātes uzraudzību |
| 4.2.3.5.1.
  Uzraudzības datu reģistrācija ārpus vilciena | IP – pieprasīto datu reģistrācijas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kā arī uzglabāšanas un piekļūšanas nosacījumi | Izmaiņas IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Izmaiņas tīkla infrastruktūrā, kā rezultātā nomaina/izmaina uzraudzības aprīkojumu |
| 4.2.3.5.2.
  Uzraudzības datu reģistrācija vilcienā | DzU – pieprasīto datu reģistrācijas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kā arī uzglabāšanas un piekļūšanas nosacījumi | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| Jauna/pārveidota ritošā sastāva (lokomotīves, motorvagoni) ieviešana |
| 4.2.3.6.1
  Traucēts darbības režīms – citu lietotāju informēšana | IP/DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā informēt vienam otru par situācijām, kas var kaitēt drošībai, darbības efektivitātei vai tīkla darbspējai | Izmaiņas IP vai DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība |
| Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana |
| 4.2.3.6.2.
  Vilcienu mašīnistu informēšana | IP – norādījumu noteikšana/pārskatīšana mašīnistiem, kuriem jāstrādā traucētā darbības režīmā | Izmaiņas IP vai DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība |
| 4.2.3.6.3.
  Ārkārtas pasākumi | IP – kārtības noteikšana/pārskatīšana darbam traucētā režīmā, tostarp ritošā sastāva un infrastruktūras kļūmes (ārkārtas pasākumi) | Izmaiņas IP vai DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība |
| Izmaiņas tīkla infrastruktūrā vai jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana |
| 4.2.3.7.
  Ārkārtas situācijas vadība | IP/DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kurā noteikti pasākumi, kas jāveic ārkārtas situācijās | Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība |
| 4.2.3.8.
  Palīdzība vilciena apkalpei negadījuma vai nopietnu ritošā sastāva darbības traucējumu gadījumā | DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana par to, kā vilciena apkalpei jārīkojas ritošā sastāva tehniskas vai citas kļūmes gadījumā | Izmaiņas DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība |
| Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana |
| 4.4.
  Ekspluatācijas noteikumi | IP/DzU – tādu noteikumu un kārtības izstrāde, kas jāievēro attiecībā uz ETCS un GSM-R un/vai HABD | ETCS signalizēšanas sistēmas un/vai GSM-R radio sistēmas un/vai HABD ieviešana |
| 4.6.1.1
  Profesionālās zināšanas | IP/DzU – profesionālo zināšanu novērtējuma procesa izstrāde | Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.6.1.2.
  Spēja praktiski izmantot zināšanas | IP/DzU – tādas kompetences vadības sistēmas noteikšana/pārskatīšana, kam jānodrošina personāla spēja praktiski izmantot zināšanas | Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.6.2.2.
  Valodu zināšanu līmenis | IP/DzU – valodu prasmes novērtēšanas kārtības noteikšana/pārskatīšana | Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība |
| 4.6.3.1.
  Personāla novērtēšana – pamatelementi | IP/DzU – personāla novērtēšanas procesa(-u) noteikšana/pārskatīšana, tostarp attiecībā uz:






  — | pieredzi/kompetenci, |

4. nodaļas iedaļa

Darbs, kas jāveic IP/DzU, lai panāktu atbilstību prasībām

Iespējamais izraisošais faktors

4.2.1.2.1.

Priekšraksti mašīnistiem

DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas ekspluatācijas procedūras, kas vajadzīgas, izmantojot IP tīklu

Izmaiņas tīkla ekspluatācijas norādījumos

4.2.1.2.2.1.

Maršruta apraksta sagatavošana

DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietverts izmantojamo līniju apraksts

Izmaiņas tīkla infrastruktūrā (piemēram, dzelzceļa mezgla pārveidošana, izmaiņas signālierīcēs), kā rezultātā tiek grozīta informācija par maršrutu

4.2.1.2.2.2.

Pārveidotie elementi

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnistiem sniedz informāciju dokumentā vai elektroniskā datu nesējā par jebkādiem izmainītiem [maršruta] elementiem

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.2.1.2.2.3.

Mašīnistu informēšana reālā laikā

IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnistus informē reālā laikā par visiem pārveidojumiem [maršruta] drošības noteikumos

Izmaiņas IP vai DzU organizatoriskajā struktūrā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.2.1.2.3.

Kustības grafiks

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnistiem sniedz informāciju par kustības grafiku dokumentā vai elektroniskā formātā

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.1.2.4.

Ritošais sastāvs

DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas ekspluatācijas procedūras, kas ir saistītas ar darbu ar ritošo sastāvu traucētā darbības režīmā

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana

4.2.1.3.

Dokumentācija DzU personālam, kas nav vilcienu mašīnisti

DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas ekspluatācijas procedūras darbiniekiem, kas nav vilcienu mašīnisti un kas strādā IP tīklā vai to izmanto

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Izmaiņas tīkla infrastruktūrā, kā rezultātā tiek grozīta informācija par maršrutu, vai jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana

4.2.1.4.

Dokumentācija IP personālam, kas veic vilcienu kustības vadību

IP – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietvertas tīkla ekspluatācijas procedūras, tostarp saziņas protokols un veidlapu grāmatiņa

Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kuras veiktas noskaidrotu uzlabojumu rezultātā (piemēram, uzlabojumi pēc pētījumā izstrādātiem ieteikumiem)

Izmaiņas tīkla infrastruktūrā, kā rezultātā tiek grozīti ekspluatācijas nosacījumi

4.2.1.5.

Ar drošību saistīta saziņa starp DzU un IP personālu

IP/DzU – dokumenti/elektroniski datu nesēji, kas minēti 4.2.1.2.1., 4.2.1.3. un 4.2.1.4. apakšiedaļā, lai iekļautu darba saziņas metodoloģiju, kā norādīts šīs SITS C pielikumā

Saistībā ar 4.2.1.2.1., 4.2.1.3. un 4.2.1.4. apakšiedaļu

4.2.2.1.2.

Vilciena redzamība (priekšgals)

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā mašīnisti un/vai citi operatori nodrošina pareizu priekšgala apgaismojumu

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana

4.2.2.4.

Prasības pasažieru vagoniem

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā panāk pasažieru vagonu atbilstību šīs SITS prasībām

Jaunu/pārveidotu pasažieru vagonu ieviešana

Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kas ietekmē pasažieru vagonus

4.2.2.5.

Vilciena sastāvs

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā jānodrošina, ka vilciens atbilst tam piešķirtajam ceļam

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kas ietekmē vilciena sastāvu

Jauna/mainīta infrastruktūra, signalizācijas iekārtas vai jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.2.6.1.

Obligātās prasības bremžu sistēmai

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā operatoriem jānodrošina, lai vilciena vagoni atbilstu bremzēšanas prasībām

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.2.2.6.2.

Bremzēšanas efektivitāte

IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā DzU nodrošina informāciju par bremzēšanas efektivitāti

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

DzU – tāda dokumenta vai elektroniska datu nesēja izstrāde/pārskatīšana, kurā ietverti bremzēšanas noteikumi, kas personālam jāievēro, ņemot vērā maršruta(-u) ģeogrāfiju, piešķirto ceļu un ERTMS/ETCS attīstību

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Izmaiņas tīkla ekspluatācijas noteikumos, kas ietekmē bremzēšanas noteikumus

Jauna/mainīta infrastruktūra, signalizācijas iekārtas vai jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana

4.2.2.7.1.

Vilciena uzturēšana darba kārtībā (vispārīgās prasības)

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā operatoriem jānodrošina, ka ritekļi ir darba kārtībā, un arī jāinformē IP par izmaiņām, kam var būt ietekme uz vilciena kustību un braukšanu traucētā režīmā

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.2.2.7.2.

Vajadzīgie dati

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā nodrošina, ka informācija par vilcienu kustību ir pieejama IP pirms vilciena atiešanas

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.3.2.

Vilcienu identifikācija

IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā vilcieniem piešķir nepārprotamus identifikācijas numurus

Izmaiņas IP vai DzU vilcienu kustības plānošanas sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.3.3.1.

Pārbaudes pirms atiešanas

DzU – to pārbaužu noteikšana/pārskatīšana, kuras jāveic pirms vilciena atiešanas

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.2.3.3.2.

IP informēšana par vilciena ekspluatācijas stāvokli

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā ziņo par faktoriem, kas saistīti ar ritošo sastāvu un kas var ietekmēt vilcienu kustību

Izmaiņas DzU vai IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.3.4.1.

Satiksmes vadība (vispārīgās prasības)

IP – satiksmes nodrošināšanas kontroles un uzraudzības kārtības noteikšana/pārskatīšana, tostarp saskarne ar jebkuru DzU prasītu papildu procesu

Izmaiņas DzU vai IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.3.4.2.

Ziņošana par vilcienu

IP – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā ziņo par vilciena atrašanās vietu, iekļaujot pienākšanas/atiešanas reģistrēšanu reālā laikā un paredzēto nodošanas laiku citiem IP

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.3.4.3.

Bīstamās kravas

DzU – bīstamo kravu transporta uzraudzības kārtības noteikšana/pārskatīšana, iekļaujot IP pieprasītās informācijas sniegšanu

Izmaiņas DzU vai IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.2.3.4.4.

Ekspluatācijas kvalitāte

IP/DzU – dokumentēta kārtība, ar ko apraksta iekšējos procesus uzraudzībai, darba efektivitātes pārskatam un tīkla efektivitātes paaugstināšanai veicamo uzlabojumu noteikšanai

Izmaiņas DzU vai IP satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana, iekļaujot darbības efektivitātes uzraudzību

4.2.3.5.1.

Uzraudzības datu reģistrācija ārpus vilciena

IP – pieprasīto datu reģistrācijas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kā arī uzglabāšanas un piekļūšanas nosacījumi

Izmaiņas IP darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Izmaiņas tīkla infrastruktūrā, kā rezultātā nomaina/izmaina uzraudzības aprīkojumu

4.2.3.5.2.

Uzraudzības datu reģistrācija vilcienā

DzU – pieprasīto datu reģistrācijas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kā arī uzglabāšanas un piekļūšanas nosacījumi

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Jauna/pārveidota ritošā sastāva (lokomotīves, motorvagoni) ieviešana

4.2.3.6.1

Traucēts darbības režīms – citu lietotāju informēšana

IP/DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā informēt vienam otru par situācijām, kas var kaitēt drošībai, darbības efektivitātei vai tīkla darbspējai

Izmaiņas IP vai DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība

Jaunas (elektroniskas) satiksmes vadības sistēmas ieviešana

4.2.3.6.2.

Vilcienu mašīnistu informēšana

IP – norādījumu noteikšana/pārskatīšana mašīnistiem, kuriem jāstrādā traucētā darbības režīmā

Izmaiņas IP vai DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība

4.2.3.6.3.

Ārkārtas pasākumi

IP – kārtības noteikšana/pārskatīšana darbam traucētā režīmā, tostarp ritošā sastāva un infrastruktūras kļūmes (ārkārtas pasākumi)

Izmaiņas IP vai DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība

Izmaiņas tīkla infrastruktūrā vai jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana

4.2.3.7.

Ārkārtas situācijas vadība

IP/DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kurā noteikti pasākumi, kas jāveic ārkārtas situācijās

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība

4.2.3.8.

Palīdzība vilciena apkalpei negadījuma vai nopietnu ritošā sastāva darbības traucējumu gadījumā

DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana par to, kā vilciena apkalpei jārīkojas ritošā sastāva tehniskas vai citas kļūmes gadījumā

Izmaiņas DzU satiksmes vadības sistēmā, kā rezultātā mainās lomas un atbildība

Jauna/pārveidota ritošā sastāva ieviešana

4.4.

Ekspluatācijas noteikumi

IP/DzU – tādu noteikumu un kārtības izstrāde, kas jāievēro attiecībā uz ETCS un GSM-R un/vai HABD

ETCS signalizēšanas sistēmas un/vai GSM-R radio sistēmas un/vai HABD ieviešana

4.6.1.1

Profesionālās zināšanas

IP/DzU – profesionālo zināšanu novērtējuma procesa izstrāde

Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.6.1.2.

Spēja praktiski izmantot zināšanas

IP/DzU – tādas kompetences vadības sistēmas noteikšana/pārskatīšana, kam jānodrošina personāla spēja praktiski izmantot zināšanas

Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.6.2.2.

Valodu zināšanu līmenis

IP/DzU – valodu prasmes novērtēšanas kārtības noteikšana/pārskatīšana

Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.6.3.1.

Personāla novērtēšana – pamatelementi

IP/DzU – personāla novērtēšanas procesa(-u) noteikšana/pārskatīšana, tostarp attiecībā uz:

—

pieredzi/kompetenci,

| — | valodu zināšanām, |
| --- | --- |

—

valodu zināšanām,

| — | kompetences uzturēšanu |
| --- | --- |

—

kompetences uzturēšanu

Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.6.3.2.

Apmācības vajadzību analīze

IP/DzU – personāla apmācības analīzes veikšanas un atjaunināšanas procesa noteikšana/pārskatīšana

Izmaiņas IP/DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.6.3.2.3.

Īpašas prasības vilciena apkalpei

DzU – tā procesa noteikšana/pārskatīšana, kādā vilciena apkalpe apgūst un uztur zināšanas par:

| — | maršrutu, |
| --- | --- |

—

maršrutu,

| — | ritošo sastāvu |
| --- | --- |

—

ritošo sastāvu

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.7.1.

Veselības un drošības nosacījumi –ievads

IP/DzU – tādas kārtības noteikšana/pārskatīšana, kādā nodrošina personāla medicīnisko atbilstību, tostarp kontrolē narkotiku un alkohola ietekmi uz darba efektivitāti

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.7.2.–4.7.4.

Kritēriji arodslimību ārstu, medicīnas iestāžu, psihologu un pārbaužu apstiprināšanai

IP/DzU – kritēriju noteikšana/pārskatīšana:

| — | arodslimību ārstu un medicīnas iestāžu apstiprināšanai, |
| --- | --- |

—

arodslimību ārstu un medicīnas iestāžu apstiprināšanai,

| — | psihologu apstiprināšanai, |
| --- | --- |

—

psihologu apstiprināšanai,

| — | medicīniskajai un psiholoģiskajai izmeklēšanai |
| --- | --- |

—

medicīniskajai un psiholoģiskajai izmeklēšanai

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

Izmaiņas valsts noteikumos un praktiskajos paņēmienos, saskaņā ar kuriem apstiprina praktizējošus mediķus un atzīst organizācijas

4.7.5.

Medicīniskās prasības

IP/DzU – medicīnisko prasību noteikšana/pārskatīšana, tostarp attiecībā uz:

| — | vispārējo veselības stāvokli, |
| --- | --- |

—

vispārējo veselības stāvokli,

| — | redzi, |
| --- | --- |

—

redzi,

| — | dzirdi, |
| --- | --- |

—

dzirdi,

| — | grūtniecību |
| --- | --- |

—

grūtniecību

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

4.7.6.

Īpašas prasības attiecībā uz vilciena mašīnista pienākumiem

IP/DzU – īpašu vilcienu mašīnistiem paredzētu medicīnisko prasību noteikšana/pārskatīšana, tostarp attiecībā uz:

| — | elektrokardiogrammas uzraudzību (no 40 gadiem un vecākiem), |
| --- | --- |

—

elektrokardiogrammas uzraudzību (no 40 gadiem un vecākiem),

| — | redzi, |
| --- | --- |

—

redzi,

| — | prasībām dzirdei/runai, |
| --- | --- |

—

prasībām dzirdei/runai,

| — | antropometriju |
| --- | --- |

—

antropometriju

Izmaiņas DzU darba drošības vadības sistēmā, kā rezultātā mainās nozīme un atbildība

O PIELIKUMS

Nav izmantots

P PIELIKUMS.

Ritekļu identifikācija

Vispārīgas piezīmes

1.   Šajā pielikumā aprakstīti numuri un ar tiem saistītais marķējums, ko saskatāmi piestiprina ritekļiem, lai tos ekspluatācijā varētu identificēt. Šeit nav aprakstīti citi numuri vai marķējums, kas jau ir iegravēti vai pastāvīgi piestiprināti šasijai vai ritekļa galvenajām sastāvdaļām to ražošanas procesā.

2.   Numuru un ar tiem saistītā marķējuma atbilstība norādēm šajā pielikumā nav obligāta:

| — | ritekļiem, kurus izmanto tikai tīklos, uz kuriem neattiecas šī SITS, |
| --- | --- |

—

ritekļiem, kurus izmanto tikai tīklos, uz kuriem neattiecas šī SITS,

| — | ritekļiem, kas ir vēsturisks mantojums, |
| --- | --- |

—

ritekļiem, kas ir vēsturisks mantojums,

| — | ritekļiem, kurus parasti neizmanto vai nepārvadā tīklos, uz kuriem attiecas šī SITS. |
| --- | --- |

—

ritekļiem, kurus parasti neizmanto vai nepārvadā tīklos, uz kuriem attiecas šī SITS.

Tomēr šiem ritekļiem jāsaņem pagaidu numurs, kas ļauj tos ekspluatēt.

3.   Šo pielikumu groza RIC nolikuma turpmākas attīstības un pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS turpmākas izstrādes un ieviešanas gadījumā.

Standarta numurs un ar to saistītie saīsinājumi

Katrs dzelzceļa riteklis saņem numuru, kas sastāv no 12 cipariem (saukts par standarta numuru), ar turpmāk norādīto struktūru.

| Ritošā sastāva veids | Ritekļa tips un norāde par savstarpēju izmantojamību
  [2 cipari] | Valsts, kurā reģistrēts riteklis
  [2 cipari] | Tehniskais raksturojums
  [4 cipari] | Sērijas numurs
  [3 cipari] | Pašpārbaudes cipars
  [1 cipars] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagoni | 00 līdz 09
  10 līdz 19
  20 līdz 29
  30 līdz 39
  40 līdz 49
  80 līdz 89

  [sīkāk izklāstīts P6. pielikumā] | 01 līdz 99

  [sīkāk izklāstīts P4. pielikumā] | 0000 līdz 9999

  [sīkāk izklāstīts P9. pielikumā] | 001 līdz 999 | 0 līdz 9

  [sīkāk izklāstīts P3. pielikumā] |
| Piekabināmie pasažieru vagoni | 50 līdz 59
  60 līdz 69
  70 līdz 79

  [sīkāk izklāstīts P7. pielikumā] | 0000 līdz 9999

  [sīkāk izklāstīts P10. pielikumā] | 001 līdz 999 |
| Vilces ritošais sastāvs | 90 līdz 99

  [sīkāk izklāstīts P8. pielikumā] | 0000001 līdz 8999999

  [šo skaitļu nozīmi nosaka dalībvalstis ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu] |
| Īpašie ritekļi | 9000 līdz 9999

  [sīkāk izklāstīts P11. pielikumā] | 001 līdz 999 |

Ritošā sastāva veids

Ritekļa tips un norāde par savstarpēju izmantojamību

[2 cipari]

Valsts, kurā reģistrēts riteklis

[2 cipari]

Tehniskais raksturojums

[4 cipari]

Sērijas numurs

[3 cipari]

Pašpārbaudes cipars

[1 cipars]

Vagoni

00 līdz 09

10 līdz 19

20 līdz 29

30 līdz 39

40 līdz 49

80 līdz 89

[sīkāk izklāstīts P6. pielikumā]

01 līdz 99

[sīkāk izklāstīts P4. pielikumā]

0000 līdz 9999

[sīkāk izklāstīts P9. pielikumā]

001 līdz 999

0 līdz 9

[sīkāk izklāstīts P3. pielikumā]

Piekabināmie pasažieru vagoni

50 līdz 59

60 līdz 69

70 līdz 79

[sīkāk izklāstīts P7. pielikumā]

0000 līdz 9999

[sīkāk izklāstīts P10. pielikumā]

001 līdz 999

Vilces ritošais sastāvs

90 līdz 99

[sīkāk izklāstīts P8. pielikumā]

0000001 līdz 8999999

[šo skaitļu nozīmi nosaka dalībvalstis ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu]

Īpašie ritekļi

9000 līdz 9999

[sīkāk izklāstīts P11. pielikumā]

001 līdz 999

Noteiktā valstī pietiek ar 7 tehniskā raksturojuma un sērijas numura cipariem, lai identificētu, kurā no šīm grupām – vagoni, piekabināmie pasažieru vagoni, vilces ritošais sastāvs (1) un īpašie ritekļi (2) – ir iekļaujams riteklis.

Numuru noslēdz alfabētiskais marķējums:

| a) | ar savstarpējas izmantojamības iespēju saistītais marķējums (sīkāk izklāstīts P5. pielikumā); |
| --- | --- |

a)

ar savstarpējas izmantojamības iespēju saistītais marķējums (sīkāk izklāstīts P5. pielikumā);

| b) | to valsti apzīmējošs saīsinājums, kurā riteklis ir reģistrēts (sīkāk izklāstīts P4. pielikumā); |
| --- | --- |

b)

to valsti apzīmējošs saīsinājums, kurā riteklis ir reģistrēts (sīkāk izklāstīts P4. pielikumā);

| c) | ritekļa turētāju apzīmējošs saīsinājums (3) (sīkāk izklāstīts P1. pielikumā); |
| --- | --- |

c)

ritekļa turētāju apzīmējošs saīsinājums (3) (sīkāk izklāstīts P1. pielikumā);

| d) | tehnisko raksturojumu apzīmējošs saīsinājums (sīkāk izklāstīts P13. pielikumā par piekabināmajiem pasažieru vagoniem, P12. pielikumā par vagoniem, P14. pielikumā par īpašajiem ritekļiem). |
| --- | --- |

d)

tehnisko raksturojumu apzīmējošs saīsinājums (sīkāk izklāstīts P13. pielikumā par piekabināmajiem pasažieru vagoniem, P12. pielikumā par vagoniem, P14. pielikumā par īpašajiem ritekļiem).

Tehniskais raksturojums, kodi un saīsinājumi ir vienas vai vairāku iestāžu pārziņā (turpmāk saukta “centrālā iestāde”), ko piedāvās EDzA (Eiropas Dzelzceļa aģentūra) 2005. gada darba programmas pasākuma Nr. 15 rezultātā.

Numura piešķiršana

Noteikumus numuru piešķiršanai kā daļu no 2005. gada darba programmas pasākuma Nr. 15 piedāvās EDzA.

---

(1)  Vilces ritošā sastāva numuram noteiktā valstī jābūt unikālam, ar 6 cipariem.

(2)  Īpašo ritekļu numuram noteiktā valstī jābūt unikālam pirmajam ciparam un pēdējiem 5 tehniskā raksturojuma un sērijas numura cipariem.

(3)  Ritekļa turētājs ir persona, kas ir tā īpašnieks vai kam ir tiesības to izmantot, un kas ekonomiski un pastāvīgi izmanto ritekli kā transporta līdzekli un ir reģistrēts ritošā sastāva reģistrā kā ritekļa turētājs.

P1. PIELIKUMS

Ritekļa turētāja saīsinājuma marķējums

Ritekļa turētāja marķējums (RTM)

Ritekļa turētāja marķējums (RTM) ir burtu un ciparu kods, ko veido 2 līdz 5 burti (1). RTM atzīmē uz katra dzelzceļa ritekļa blakus ritekļa numuram. RTM apzīmē ritekļa turētāju, kā norādīts ritošā sastāva reģistrā.

RTM ir unikāls katrā valstī, uz kuru attiecas šī SITS, un visās valstīs, kas noslēdz nolīgumu, kurā paredzēta tāda ritekļu numurēšanas sistēmas un ritekļa turētāja marķējuma izmantošana, kā aprakstīts šajā SITS.

Ritekļa turētāja marķējuma formāts

RTM atveido ritekļa pilnu nosaukumu vai tā atpazīstamu saīsinājumu, ja tas ir iespējams. Var izmantot visus 26 latīņu alfabēta burtus. Marķējumā raksta lielos burtus. Burtus, kas neapzīmē turētāja nosaukuma pirmos burtus, var rakstīt ar mazajiem burtiem. Unikalitātes pārbaudē ar maziem burtiem rakstīto ignorē.

Burtiem var būt diakritiskās zīmes (2). Pārbaudot unikalitāti, šajos burtos lietotās diakritiskās zīmes ignorē.

Ritekļiem, kuru turētāja valstī neizmanto latīņu alfabētu, aiz RTM pēc slīpsvītras (“/”) var likt RTM tulkojumu šā turētāja izmantotajā alfabētā. Datu apstrādāšanā šo tulkoto RTM neņem vērā.

Atbrīvojums no ritekļa turētāja marķējuma izmantošanas

Dalībvalstis var izlemt piemērot atbrīvojumu šādos gadījumos.

Ritekļiem, kuru numurēšanas sistēmā nav ievērots šis pielikums (sal. vispārīgās piezīmes, 2. punkts), RTM netiek prasīts. Tomēr organizācijām, kas piedalās to tīklu ekspluatācijā, uz kuriem attiecas šī SITS, jāsniedz pietiekama informācija par ritekļa turētāja identitāti.

Ja uz ritekļa rakstīts turētāja pilns nosaukums un adrese, RTM nepieprasa šādos gadījumos:

| — | ritekļu turētājiem, kuru vagonu parks ir tik ierobežots, ka RTM lietošana nav attaisnota, |
| --- | --- |

—

ritekļu turētājiem, kuru vagonu parks ir tik ierobežots, ka RTM lietošana nav attaisnota,

| — | specializētiem ritekļiem infrastruktūras apkopei. |
| --- | --- |

—

specializētiem ritekļiem infrastruktūras apkopei.

RTM netiek prasīts lokomotīvēm, motorvagoniem un pasažieru vagoniem, ko izmanto tikai vienas valsts satiksmē, ja

| — | tiem ir turētāja logotips, kurā ietverti tie paši viegli atpazīstamie burti kā RTM, |
| --- | --- |

—

tiem ir turētāja logotips, kurā ietverti tie paši viegli atpazīstamie burti kā RTM,

| — | tiem ir viegli atpazīstams logotips, ko kompetentā valsts iestāde pieņēmusi kā piemērotu RTM ekvivalentu. |
| --- | --- |

—

tiem ir viegli atpazīstams logotips, ko kompetentā valsts iestāde pieņēmusi kā piemērotu RTM ekvivalentu.

Ja uzņēmuma logotips tiek lietots kopā ar RTM, derīgs ir tikai RTM un logotipu neņem vērā.

Noteikumi par ritekļa turētāja marķējuma piešķiršanu

Ritekļa turētājam var piešķirt vairāk nekā vienu RTM šādos gadījumos:

| — | ritekļa turētājam ir oficiāls nosaukums vairāk nekā vienā valodā, |
| --- | --- |

—

ritekļa turētājam ir oficiāls nosaukums vairāk nekā vienā valodā,

| — | ritekļa turētājam ir pietiekams pamatojums nošķirt atsevišķus savas organizācijas vagonu parkus. |
| --- | --- |

—

ritekļa turētājam ir pietiekams pamatojums nošķirt atsevišķus savas organizācijas vagonu parkus.

Vienotu RTM var piešķirt uzņēmumu grupai:

| — | kas pieder pie vienotas korporatīvas struktūras, kurā viena organizācija ir norīkota un pilnvarota kārtot visus jautājumus pārējo vārdā, |
| --- | --- |

—

kas pieder pie vienotas korporatīvas struktūras, kurā viena organizācija ir norīkota un pilnvarota kārtot visus jautājumus pārējo vārdā,

| — | kas ir pilnvarojusi atsevišķu, vienotu juridisku personu visu jautājumu kārtošanai savā vārdā, kā rezultātā šī juridiskā persona ir turētājs. |
| --- | --- |

—

kas ir pilnvarojusi atsevišķu, vienotu juridisku personu visu jautājumu kārtošanai savā vārdā, kā rezultātā šī juridiskā persona ir turētājs.

Ritekļa turētāja marķējumu reģistrs un piešķiršanas kārtība

RTM reģistrs ir publisks, un to atjaunina reālā laikā.

Pieteikumu RTM saņemšanai iesniedz pieteikuma iesniedzēja valsts kompetentajai iestādei un nosūta centrālajai iestādei. RTM var izmantot tikai pēc tam, kad to publicējusi centrālā iestāde.

RTM turētājam jāinformē valsts kompetentā iestāde, ja tas beidz izmantot RTM, un šai iestādei šī informācija jānosūta centrālajai iestādei. RTM tiks atcelts tad, kad turētājs pierādīs, ka visiem attiecīgajiem ritekļiem ir nomainīts marķējums. Šo RTM atkārtoti neizdod 10 gadus, ja vien to neizsniedz tā sākotnējam turētājam vai citam turētājam pēc sākotnējā turētāja pieprasījuma.

RTM var nodot citam turētājam, kas ir sākotnējā turētāja tiesību pārņēmējs. RTM saglabā derīgumu, ja turētājs maina savu nosaukumu uz tādu, kam nav līdzības ar RTM.

Pirmo RTM sarakstu izveidos, izmantojot šobrīd pastāvošo dzelzceļa uzņēmumu abreviatūras.

RTM piemēros visiem vagoniem, ko izgatavos pēc attiecīgās SITS stāšanās spēkā. Līdz 2014. gada beigām šobrīd izmantojamiem vagoniem jābūt RTM marķējumam.

---

(1)  NMBS/SNCB (Beļģijas Valsts dzelzceļa uzņēmums) apzīmēšanai var turpināt lietot vienu ar lokveida līniju apvilktu burtu B.

(2)  Diakritiskās zīmes ir “akcentētas zīmes”, piemēram À, Ç, Ö, Č, Ž, Å utt. Īpašo burtu, piemēram, Ø un Æ, atveidē izmanto vienu burtu; unikalitātes testos Ø saprot kā O un Æ kā A.

P2. PIELIKUMS

Numura un saistītā alfabētiskā marķējuma uzraksts uz korpusa

Vispārīgi nosacījumi ārējam marķējumam

Lielie burti un cipari, kas veido marķējuma uzrakstu, ir vismaz 80 mm augsti, rakstīti ar sarakstes kvalitātē esošām bezserifa (sans serif) rakstu zīmēm. Mazāku augstumu var izmantot tikai tad, ja nepastāv cita iespēja, kā tikai izvietot marķējumu uz stieņiem.

Marķējumu neliek augstāk kā 2 metrus virs sliežu līmeņa.

Vagoni

Marķējums uz vagona korpusa jāraksta šādi:

| 23 | TEN | 31 | TEN | 33 | TEN | 43 | | (Šajā gadījumā līdz ar RTM uz ritekļa raksta pilnu nosaukumu un adresi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 | D-RFC | 80 | D-DB | 84 | NL-ACTS | 87 | F |
| 7369 553–4 | 0691 235–2 | 4796 100–8 | 4273 361–3 |
| Zcs | Tanoos | Slpss | Laeks |

23

TEN

31

TEN

33

TEN

43

(Šajā gadījumā līdz ar RTM uz ritekļa raksta pilnu nosaukumu un adresi)

80

D-RFC

80

D-DB

84

NL-ACTS

87

F

7369 553–4

0691 235–2

4796 100–8

4273 361–3

Zcs

Tanoos

Slpss

Laeks

Vagoniem, uz kuru korpusa nav pietiekami daudz vietas šādam marķējumam, jo īpaši platformām, marķējumu veic šādi:

| 01 | 87 | 3320 644–7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F-SNCF | Ks |

01

87

3320 644–7

TEN

F-SNCF

Ks

Ja uz vagona raksta vienu vai vairākus valsts nozīmes marķējuma burtus, šis valsts marķējums jāuzrāda pēc starptautiskā burtu marķējuma un jāatdala ar defisi.

Pasažieru vagoni un piekabināmie pasažieru vagoni

Numuram jābūt uz katras ritekļa sānu sienas šādā izskatā:

| F-SNCF | 61 87

  – 7 |
| --- | --- |

F-SNCF

Formula

Tās valsts marķējumu, kurā riteklis ir reģistrēts, un tehniskā raksturojuma marķējumu raksta tieši pirms, aiz vai zem divpadsmit ritekļa numura cipariem.

Pasažieru vagoniem, kuriem ir mašīnista kabīne, numuru raksta arī kabīnes iekšienē.

Lokomotīves, motorvagoni un īpaši ritekļi

Standarta 12 ciparu numurs uz starptautiskā satiksmē izmantojama vilces sastāva sānu sienām jāmarķē šādi:

91 88 0001323–0

Standarta 12 ciparu numurs jāraksta arī katras vilces sastāva kabīnes iekšienē.

Turētājs var pievienot savu ekspluatācijā izmantojamo ciparu marķējumu (lielākoties sastāv no sērijas numura cipariem, ko papildina alfabētiskais kods) ar lielākiem burtiem nekā standarta numurs. Turētājs var izvēlēties vietu, kur atrasties tā izvēlētajam numuram.

| Piemēri | SP 42037 | ES 64 F4–099 | 88–1323 | 473011 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 92 51 0042037–9 | 94 80 0189 999–6 | 91 88 0001323–0 | 92 87 473011–0 | 94 79 2 642 185–5 |

Piemēri

SP 42037

ES 64 F4–099

88–1323

473011

92 51 0042037–9

94 80 0189 999–6

91 88 0001323–0

92 87 473011–0

94 79 2 642 185–5

Ja nepastāv risks sajaukt dažādus sastāvus, kurus ekspluatē attiecīgajā dzelzceļa tīklā, šos noteikumus var mainīt divpusējos nolīgumos attiecībā uz ritekļiem, ko izmanto īpašiem nolūkiem, kad šī SITS stājas spēkā. Izņēmuma situācija ir spēkā laikposmā, ko nosaka valsts kompetentās iestādes.

Valsts iestāde var noteikt, ka papildus 12 ciparu ritekļa numuram jāraksta alfabētiskais valsts kods un RTM.

P3. PIELIKUMS

Noteikumi pārbaudes cipara noteikšanai (12. cipars)

Pārbaudes ciparu nosaka šādi:

| — | par pamata numura pāra ciparu (skaitot no labās puses) vērtību pieņem to decimālo vērtību, |
| --- | --- |

—

par pamata numura pāra ciparu (skaitot no labās puses) vērtību pieņem to decimālo vērtību,

| — | pamata numura nepāra ciparus (skaitot no labās puses) reizina ar 2, |
| --- | --- |

—

pamata numura nepāra ciparus (skaitot no labās puses) reizina ar 2,

| — | nosaka summu, ko veido pāra ciparu summa un nepāra ciparu summa pa cipariem pēc reizināšanas, |
| --- | --- |

—

nosaka summu, ko veido pāra ciparu summa un nepāra ciparu summa pa cipariem pēc reizināšanas,

| — | nosaka šīs summas vienības ciparu, |
| --- | --- |

—

nosaka šīs summas vienības ciparu,

| — | saskaitāmais, ar kuru saskaitot vienības ciparu, summā iegūtu 10, ir pārbaudes cipars. Ja vienības cipars ir nulle, arī pārbaudes cipars ir nulle. |
| --- | --- |

—

saskaitāmais, ar kuru saskaitot vienības ciparu, summā iegūtu 10, ir pārbaudes cipars. Ja vienības cipars ir nulle, arī pārbaudes cipars ir nulle.

Piemēri

| 1. | Ja pamata numurs ir | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Reizina ar | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |
| | Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52 |
| | Šīs summas vienības cipars ir 2.
  Pārbaudes cipars tādēļ ir 8, un pamata numurs tādējādi kļūst par reģistrācijas numuru 33 84 4796 100–8 |
| 2. | Ja pamata numurs ir | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| | Reizina ar | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |
| | Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40 |
| | Šīs summas vienības cipars ir 0.
  Pārbaudes cipars tādēļ ir 0, un pamata numurs tādējādi kļūst par reģistrācijas numuru 31 51 3320 198–0 |

1.

Ja pamata numurs ir

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Reizina ar

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Šīs summas vienības cipars ir 2.

Pārbaudes cipars tādēļ ir 8, un pamata numurs tādējādi kļūst par reģistrācijas numuru 33 84 4796 100–8

2.

Ja pamata numurs ir

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Reizina ar

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Šīs summas vienības cipars ir 0.

Pārbaudes cipars tādēļ ir 0, un pamata numurs tādējādi kļūst par reģistrācijas numuru 31 51 3320 198–0

P4. PIELIKUMS

To valstu kodi, kur ritekļi ir reģistrēti (3.–4. cipars un abreviatūra)

“Informācija attiecībā uz trešām valstīm dota tikai informācijas nolūkā”

| Valsts | Valsts alfabētiskais kods (3) | Valsts ciparu kods | Uzņēmumi, uz kuriem attiecas kvadrātiekavas P6. un P7. pielikumā (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albānija | AL | 41 | HSh |
| Alžīrija | DZ | 92 | SNTF |
| Armēnija | AM (1) | 58 | ARM |
| Austrija | A | 81 | ÖBB |
| Azerbaidžāna | AZ | 57 | AZ |
| Baltkrievija | BY | 21 | BC |
| Beļģija | B | 88 | SNCB/NMBS |
| Bosnija un Hercegovina | BIH | 44 | ŽRS |
| 50 | ŽFBH |
| Bulgārija | BG | 52 | BDZ, SRIC |
| Ķīna | RC | 33 | KZD |
| Horvātija | HR | 78 | HŽ |
| Kuba | CU (1) | 40 | FC |
| Kipra | CY | | |
| Čehija | CZ | 54 | ČD |
| Dānija | DK | 86 | DSB, BS |
| Ēģipte | ET | 90 | ENR |
| Igaunija | EST | 26 | EVR |
| Somija | FIN | 10 | VR, RHK |
| Francija | F | 87 | SNCF, RFF |
| Gruzija | GE | 28 | GR |
| Vācija | D | 80 | DB, AAE (2) |
| Grieķija | GR | 73 | CH |
| Ungārija | H | 55 | MÁV, GySEV/ROeEE (2) |
| Irāna | IR | 96 | RAI |
| Irāka | IRQ (1) | 99 | IRR |
| Īrija | IRL | 60 | CIE |
| Izraēla | IL | 95 | IR |
| Itālija | I | 83 | FS, FNME (2) |
| Japāna | J | 42 | EJRC |
| Kazahstāna | KZ | 27 | KZH |
| Kirgizstāna | KS | 59 | KRG |
| Latvija | LV | 25 | LDZ |
| Libāna | RL | 98 | CEL |
| Lihtenšteina | LIE (1) | | |
| Lietuva | LT | 24 | LG |
| Luksemburga | L | 82 | CFL |
| Maķedonija (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika) | MK | 65 | CFARYM (MŽ) |
| Malta | M | | |
| Moldova | MD (1) | 23 | CFM |
| Monako | MC | | |
| Mongolija | MGL | 31 | MTZ |
| Maroka | MA | 93 | ONCFM |
| Nīderlande | NL | 84 | NS |
| Ziemeļkoreja | PRK (1) | 30 | ZC |
| Norvēģija | N | 76 | NSB, JBV |
| Polija | PL | 51 | PKP |
| Portugāle | P | 94 | CP, REFER |
| Rumānija | RO | 53 | CFR |
| Krievija | RUS | 20 | RZD |
| Serbija un Melnkalne | SCG | 72 | JŽ |
| Slovākija | SK | 56 | ŽSSK, ŽSR |
| Slovēnija | SLO | 79 | SŽ |
| Dienvidkoreja | ROK | 61 | KNR |
| Spānija | E | 71 | RENFE |
| Zviedrija | S | 74 | GC, BV |
| Šveice | CH | 85 | SBB/CFF/FFS, BLS (2) |
| Sīrija | SYR | 97 | CFS |
| Tadžikistāna | TJ | 66 | TZD |
| Tunisija | TN | 91 | SNCFT |
| Turcija | TR | 75 | TCDD |
| Turkmenistāna | TM | 67 | TRK |
| Ukraina | UA | 22 | UZ |
| Apvienotā Karaliste | GB | 70 | BR |
| Uzbekistāna | UZ | 29 | UTI |
| Vjetnama | VN (1) | 32 | DSVN |

Valsts

Valsts alfabētiskais kods (3)

Valsts ciparu kods

Uzņēmumi, uz kuriem attiecas kvadrātiekavas P6. un P7. pielikumā (4)

Albānija

AL

41

HSh

Alžīrija

DZ

92

SNTF

Armēnija

AM (1)

58

ARM

Austrija

A

81

ÖBB

Azerbaidžāna

AZ

57

AZ

Baltkrievija

BY

21

BC

Beļģija

B

88

SNCB/NMBS

Bosnija un Hercegovina

BIH

44

ŽRS

50

ŽFBH

Bulgārija

BG

52

BDZ, SRIC

Ķīna

RC

33

KZD

Horvātija

HR

78

HŽ

Kuba

CU (1)

40

FC

Kipra

CY

Čehija

CZ

54

ČD

Dānija

DK

86

DSB, BS

Ēģipte

ET

90

ENR

Igaunija

EST

26

EVR

Somija

FIN

10

VR, RHK

Francija

F

87

SNCF, RFF

Gruzija

GE

28

GR

Vācija

D

80

DB, AAE (2)

Grieķija

GR

73

CH

Ungārija

H

55

MÁV, GySEV/ROeEE (2)

Irāna

IR

96

RAI

Irāka

IRQ (1)

99

IRR

Īrija

IRL

60

CIE

Izraēla

IL

95

IR

Itālija

I

83

FS, FNME (2)

Japāna

J

42

EJRC

Kazahstāna

KZ

27

KZH

Kirgizstāna

KS

59

KRG

Latvija

LV

25

LDZ

Libāna

RL

98

CEL

Lihtenšteina

LIE (1)

Lietuva

LT

24

LG

Luksemburga

L

82

CFL

Maķedonija (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika)

MK

65

CFARYM (MŽ)

Malta

M

Moldova

MD (1)

23

CFM

Monako

MC

Mongolija

MGL

31

MTZ

Maroka

MA

93

ONCFM

Nīderlande

NL

84

NS

Ziemeļkoreja

PRK (1)

30

ZC

Norvēģija

N

76

NSB, JBV

Polija

PL

51

PKP

Portugāle

P

94

CP, REFER

Rumānija

RO

53

CFR

Krievija

RUS

20

RZD

Serbija un Melnkalne

SCG

72

JŽ

Slovākija

SK

56

ŽSSK, ŽSR

Slovēnija

SLO

79

SŽ

Dienvidkoreja

ROK

61

KNR

Spānija

E

71

RENFE

Zviedrija

S

74

GC, BV

Šveice

CH

85

SBB/CFF/FFS, BLS (2)

Sīrija

SYR

97

CFS

Tadžikistāna

TJ

66

TZD

Tunisija

TN

91

SNCFT

Turcija

TR

75

TCDD

Turkmenistāna

TM

67

TRK

Ukraina

UA

22

UZ

Apvienotā Karaliste

GB

70

BR

Uzbekistāna

UZ

29

UTI

Vjetnama

VN (1)

32

DSVN

---

(1)  Kodi jāapstiprina.

(2)  Līdz laikam, kamēr stāsies spēkā vispārīgo piezīmju 3. punktā norādītās izmaiņas, šie uzņēmumi var izmantot kodus 43 (GySEV/ROeEE), 63 (BLS), 64 (FNME), 68 (AAE). Atjaunināšanas laikposmu noteiks kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm.

(3)  Saskaņā ar alfabētisko kodu sistēmu, kas aprakstīta 1949. gada Konvencijas par ceļu satiksmi 4. papildinājumā un 1968. gada Konvencijas par ceļu satiksmi 45. panta 4. punktā.

(4)  Uzņēmumi, kuri spēkā stāšanās laikā bija Starptautiskās dzelzceļu savienības (UIC) vai Dzelzceļu sadarbības organizācijas (OSJD) dalībnieki un izmantoja aprakstīto valsts kodu kā uzņēmuma kodu.

P5. PIELIKUMS

Alfabētiskais marķējums, kas norāda savstarpējas izmantojamības iespēju

| TEN | : | Riteklis, kas atbilst ritošā sastāva SITS |
| --- | --- | --- |
| RIV | : | Vagons, kas atbilst RIV noteikumiem to atcelšanas dienā |
| PPW | : | Vagons, kas atbilst PPW nolīgumam (OSJD valstīs) |
| RIC | : | Pasažieru vagons, kas atbilst/atbilda RIC noteikumiem |

TEN

:

Riteklis, kas atbilst ritošā sastāva SITS

RIV

:

Vagons, kas atbilst RIV noteikumiem to atcelšanas dienā

PPW

:

Vagons, kas atbilst PPW nolīgumam (OSJD valstīs)

RIC

:

Pasažieru vagons, kas atbilst/atbilda RIC noteikumiem

Savstarpējas izmantojamības iespējas alfabētiskais marķējums attiecībā uz īpašajiem ritekļiem ir aprakstīts P14. pielikumā.

P6. PIELIKUMS

Savstarpējas izmantojamības kodi vagoniem (1.–2. cipars)

| | 2. cipars | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2.cipars |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. cipars | 1. cipars |
| | | Gabarīts | fiksēts vai maināms | fiksēts | maināms | fiksēts | maināms | fiksēts | maināms | fiksēts | maināms | fiksēts vai maināms | Gabarīts | |
| SITS (1)

  un/vai
  COTIF (2)

  un/vai
  PPW | 0 | ar asīm | Rezerves | SITS un/vai COTIF vagoni (2)


  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts dzelzceļa uzņēmums] | Neizmanto, gaidot turpmāku lēmumu | PPW vagoni
  (ar maināmu gabarītu) | ar asīm | 0 |
| 1 | ar ratiņiem | Nozarē izmantotie vagoni | ar ratiņiem | 1 |
| 2 | ar asīm | Rezerves | SITS un/vai COTIF vagoni (2) [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts dzelzceļa uzņēmums]
  PPW vagoni | SITS un/vai COTIF vagoni (2)

  PPW vagoni | Citi SITS un/vai COTIF vagoni (2)

  PPW vagoni | PPW vagoni
  (ar fiksētu gabarītu) | ar asīm | 2 |
| 3 | ar ratiņiem | ar ratiņiem | 3 |
| Nav SITS
  un nav COTIF (2)

  un nav PPW | 4 | ar asīm (3) | Dienesta vagoni | Citi vagoni

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts dzelzceļa uzņēmums] | Citi vagoni | Citi vagoni | Vagoni ar īpašu numuru tehniskajam raksturojumam | ar asīm (4) | 4 |
| 8 | ar ratiņiem (3) | ar ratiņiem (4) | 8 |
| | | Satiksme | Iekšzemes satiksme vai ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | Iekšzemes satiksme | Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | Iekšzemes satiksme | Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | Iekšzemes satiksme | Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | Iekšzemes satiksme | Iekšzemes satiksme vai ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | Satiksme | |
| | 1. cipars | | | | | | | | | | | 1. cipars |
| 2. cipars | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. cipars |

2. cipars

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2.cipars

1. cipars

1. cipars

Gabarīts

fiksēts vai maināms

fiksēts

maināms

fiksēts

maināms

fiksēts

maināms

fiksēts

maināms

fiksēts vai maināms

Gabarīts

SITS (1)

un/vai

COTIF (2)

un/vai

PPW

0

ar asīm

Rezerves

SITS un/vai COTIF vagoni (2)

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts dzelzceļa uzņēmums]

Neizmanto, gaidot turpmāku lēmumu

PPW vagoni

(ar maināmu gabarītu)

ar asīm

0

1

ar ratiņiem

Nozarē izmantotie vagoni

ar ratiņiem

1

2

ar asīm

Rezerves

SITS un/vai COTIF vagoni (2) [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts dzelzceļa uzņēmums]

PPW vagoni

SITS un/vai COTIF vagoni (2)

PPW vagoni

Citi SITS un/vai COTIF vagoni (2)

PPW vagoni

PPW vagoni

(ar fiksētu gabarītu)

ar asīm

2

3

ar ratiņiem

ar ratiņiem

3

Nav SITS

un nav COTIF (2)

un nav PPW

4

ar asīm (3)

Dienesta vagoni

Citi vagoni

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts dzelzceļa uzņēmums]

Citi vagoni

Citi vagoni

Vagoni ar īpašu numuru tehniskajam raksturojumam

ar asīm (4)

4

8

ar ratiņiem (3)

ar ratiņiem (4)

8

Satiksme

Iekšzemes satiksme vai ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

Iekšzemes satiksme

Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

Iekšzemes satiksme

Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

Iekšzemes satiksme

Ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

Iekšzemes satiksme

Iekšzemes satiksme vai ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

Satiksme

1. cipars

1. cipars

2. cipars

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. cipars

---

(1)  Atbilstība vismaz ritošā sastāva SITS.

(2)  Iekļaujot ritekļus, kuriem saskaņā ar šobrīd spēkā esošiem noteikumiem šo jauno noteikumu spēkā stāšanās brīdī jābūt šiem cipariem.

(3)  Fiksēts vai maināms gabarīts.

(4)  Izņemot I kategorijas vagonus (vagoni ar temperatūras kontroli).

P7. PIELIKUMS

Kodi piekabināmo pasažieru vagonu starptautiskas satiksmes iespēju norādīšanai (1.–2. cipars)

Brīdinājums

Kvadrātiekavās ietvertie nosacījumi ir pārejas nosacījumi, un tiks svītroti pēc turpmākām RIC izmaiņām (skatīt vispārīgo piezīmju 3. punktu).

| | Iekšzemes satiksme | SITS (1)un/vai RIC/COTIF (2)un/vai PPW | Iekšzemes satiksme vai ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme | SITS (1)un/vai RIC/COTIF (2) | PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. cipars | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 1. cipars |
| 5 | Iekšzemes transportam paredzēti vagoni

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Vagoni ar fiksētu gabarītu bez gaisa kondicionēšanas (tostarp vagoni automašīnu pārvadāšanai)

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) bez gaisa kondicionēšanas

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Rezervēts | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1672) bez gaisa kondicionēšanas

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Vagoni ar īpašu numerāciju tehniskajam raksturojumam | Vagoni ar fiksētu gabarītu | Vagoni ar fiksētu gabarītu | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) un maināmiem ratiņiem | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) un pielāgojama gabarīta asīm |
| 6 | Dienesta vagoni, kas nenes peļņu | Vagoni ar fiksētu gabarītu un gaisa kondicionēšanu

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) un gaisa kondicionēšanu

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Dienesta vagoni, kas nenes peļņu

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1672) un gaisa kondicionēšanu

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Vagoni automašīnu pārvadāšanai | Vagoni ar pielāgojamu gabarītu |
| 7 | Hermētiski noslēgti vagoni ar gaisa kondicionēšanu

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Rezervēts | Rezervēts | Hermētiski noslēgti vagoni ar fiksētu gabarītu un gaisa kondicionēšanu

  [kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums] | Rezervēts | Citi vagoni | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts |

Iekšzemes satiksme

SITS (1)un/vai RIC/COTIF (2)un/vai PPW

Iekšzemes satiksme vai ar īpašu nolīgumu noteikta starptautiska satiksme

SITS (1)un/vai RIC/COTIF (2)

PPW

2. cipars

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. cipars

5

Iekšzemes transportam paredzēti vagoni

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Vagoni ar fiksētu gabarītu bez gaisa kondicionēšanas (tostarp vagoni automašīnu pārvadāšanai)

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) bez gaisa kondicionēšanas

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Rezervēts

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1672) bez gaisa kondicionēšanas

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Vagoni ar īpašu numerāciju tehniskajam raksturojumam

Vagoni ar fiksētu gabarītu

Vagoni ar fiksētu gabarītu

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) un maināmiem ratiņiem

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) un pielāgojama gabarīta asīm

6

Dienesta vagoni, kas nenes peļņu

Vagoni ar fiksētu gabarītu un gaisa kondicionēšanu

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1520) un gaisa kondicionēšanu

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Dienesta vagoni, kas nenes peļņu

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu (1435/1672) un gaisa kondicionēšanu

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Vagoni automašīnu pārvadāšanai

Vagoni ar pielāgojamu gabarītu

7

Hermētiski noslēgti vagoni ar gaisa kondicionēšanu

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Rezervēts

Rezervēts

Hermētiski noslēgti vagoni ar fiksētu gabarītu un gaisa kondicionēšanu

[kuru turētājs ir P4. pielikumā minēts RIC dzelzceļa uzņēmums]

Rezervēts

Citi vagoni

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

---

(1)  Atbilstība vismaz turpmākajām SITS par piekabināmajiem pasažieru vagoniem.

(2)  Atbilstība RIC vai COTIF saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

P8. PIELIKUMS

Vilces ritošā sastāva veidi (1.–2. cipars)

Pirmais cipars ir “9”.

Otro ciparu nosaka dalībvalsts. Tas, piemēram, var saskanēt ar pašpārbaudes ciparu, ja šā cipara aprēķināšanā arī izmanto sērijas numuru.

Ja otrais cipars apraksta vilces ritošā sastāva veidu, obligāti ir šādi kodi.

| Kods | Vispārīgais ritekļa tips |
| --- | --- |
| 0 | Cits |
| 1 | Elektrolokomotīve |
| 2 | Dīzeļlokomotīve |
| 3 | Elektrovilciens (ātrgaitas) [motorvagons vai piekabināmais vagons] |
| 4 | Elektrovilciens (izņemot ātrgaitas) [motorvagons vai piekabināmais vagons] |
| 5 | Dīzeļvilciens [motorvagons vai piekabināmais vagons] |
| 6 | Specializēts piekabināmais vagons |
| 7 | Manevru elektrolokomotīve |
| 8 | Manevru dīzeļlokomotīve |
| 9 | Tehniskās apkopes riteklis |

Kods

Vispārīgais ritekļa tips

0

Cits

1

Elektrolokomotīve

2

Dīzeļlokomotīve

3

Elektrovilciens (ātrgaitas) [motorvagons vai piekabināmais vagons]

4

Elektrovilciens (izņemot ātrgaitas) [motorvagons vai piekabināmais vagons]

5

Dīzeļvilciens [motorvagons vai piekabināmais vagons]

6

Specializēts piekabināmais vagons

7

Manevru elektrolokomotīve

8

Manevru dīzeļlokomotīve

9

Tehniskās apkopes riteklis

P9. PIELIKUMS

Standarta skaitliskais vagonu marķējums (5. līdz 7. cipars)

Šajā pielikumā tabulās norādīts četrciparu skaitliskais marķējums, kas saistīts ar vagona galvenajiem tehniskajiem raksturlielumiem.

Šo pielikumu izplata atsevišķā datu nesējā (elektroniskā datnē).

P10. PIELIKUMS

Kodi piekabināmo pasažieru vagonu tehniskajam raksturojumam (5.–6. cipars)

| | 6.cipars | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.cipars |
| Rezervēts | 0 | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts |
| Vagoni ar 1. klases sēdvietām | 1 | 10 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | ≥ 11 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | Rezervēts | Rezervēts | Divas vai trīs asis |
| Vagoni ar 2. klases sēdvietām | 2 | 10 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | 11 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | ≥ 12 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | Trīs asis | Divas asis |
| Vagoni ar 1. vai 1./2. klases sēdvietām | 3 | 10 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | 11 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | ≥ 12 | Rezervēts | Divas vai rīs asis |
| 1. vai 1./2. klases kupejas | 4 | 10 1./2. klases nodalījumi | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | ≤ 9 1./2. klases nodalījumi |
| 2. klases kupejas | 5 | 10 nodalījumi | 11 nodalījumi | ≥ 12 nodalījumi | Rezervēts | Rezervēts |
| Rezervēts | 6 | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts |
| Guļamvagoni | 7 | 10 nodalījumi | 11 nodalījumi | 12 nodalījumi | Rezervēts | Rezervēts |
| Īpaši projektēti vagoni un bagāžas vagoni | 8 | Vadības piekabvagons ar visu klašu sēdvietām, ar bagāžas nodalījumu vai bez tā, ar mašīnista kabīnēm braukšanai abos virzienos | Vagoni ar 1. vai 1./2. klases sēdvietām ar bagāžas vai pasta nodalījumu | Vagoni ar 2. klases sēdvietām ar bagāžas vai pasta nodalījumu | Rezervēts | Vagoni ar visu klašu sēdvietām, ar īpaši aprīkotām zonām, piemēram, vieta bērnu rotaļām |
| 9 | Pasta vagoni | Bagāžas vagoni ar pasta nodalījumu | Bagāžas vagoni | Bagāžas vagoni un divu vai trīs asu 2. klases vagoni ar sēdvietām, bagāžas vai pasta nodalījumu | Bagāžas vagoni ar koridoru sānos, ar vai bez nodalījuma ar muitas zīmogu |
| Piebilde. Nodalījuma daļas neņem vērā. Līdzvērtīgus atklātos salontipa vagonus ar centra eju iegūst, izdalot pieejamo sēdekļu skaitu ar 6, 8 vai 10 atkarībā no vagona uzbūves. |

6.cipars

0

1

2

3

4

5.cipars

Rezervēts

0

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Vagoni ar 1. klases sēdvietām

1

10 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

≥ 11 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

Rezervēts

Rezervēts

Divas vai trīs asis

Vagoni ar 2. klases sēdvietām

2

10 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

11 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

≥ 12 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

Trīs asis

Divas asis

Vagoni ar 1. vai 1./2. klases sēdvietām

3

10 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

11 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

≥ 12

Rezervēts

Divas vai rīs asis

1. vai 1./2. klases kupejas

4

10 1./2. klases nodalījumi

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

≤ 9 1./2. klases nodalījumi

2. klases kupejas

5

10 nodalījumi

11 nodalījumi

≥ 12 nodalījumi

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

6

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Guļamvagoni

7

10 nodalījumi

11 nodalījumi

12 nodalījumi

Rezervēts

Rezervēts

Īpaši projektēti vagoni un bagāžas vagoni

8

Vadības piekabvagons ar visu klašu sēdvietām, ar bagāžas nodalījumu vai bez tā, ar mašīnista kabīnēm braukšanai abos virzienos

Vagoni ar 1. vai 1./2. klases sēdvietām ar bagāžas vai pasta nodalījumu

Vagoni ar 2. klases sēdvietām ar bagāžas vai pasta nodalījumu

Rezervēts

Vagoni ar visu klašu sēdvietām, ar īpaši aprīkotām zonām, piemēram, vieta bērnu rotaļām

9

Pasta vagoni

Bagāžas vagoni ar pasta nodalījumu

Bagāžas vagoni

Bagāžas vagoni un divu vai trīs asu 2. klases vagoni ar sēdvietām, bagāžas vai pasta nodalījumu

Bagāžas vagoni ar koridoru sānos, ar vai bez nodalījuma ar muitas zīmogu

Piebilde. Nodalījuma daļas neņem vērā. Līdzvērtīgus atklātos salontipa vagonus ar centra eju iegūst, izdalot pieejamo sēdekļu skaitu ar 6, 8 vai 10 atkarībā no vagona uzbūves.

Kodi piekabināmo pasažieru vagonu tehniskajam raksturojumam (5.–6. cipars)

| | 6.cipars | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.cipars |
| Rezervēts | 0 | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts |
| Vagoni ar 1. klases sēdvietām | 1 | Rezervēts | Divstāvu pasažieru vagoni | ≥ 7 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | 8 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | 9 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju |
| Vagoni ar 2. klases sēdvietām | 2 | Tikai OSJD, divstāvu pasažieru vagoni | Divstāvu pasažieru vagoni | Rezervēts | ≥ 8 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | 9 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju |
| Vagoni ar 1. vai 1./2. klases sēdvietām | 3 | Rezervēts | Divstāvu pasažieru vagoni | Rezervēts | ≥ 8 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju | 9 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju |
| 1. vai 1./2. klases kupejas | 4 | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | ≤ 9 1. klases nodalījumi |
| 2. klases kupejas | 5 | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | ≤ 9 nodalījumi |
| Rezervēts | 6 | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts |
| Guļamvagoni | 7 | > 12 nodalījumi | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts | Rezervēts |
| Īpaši projektēti vagoni un bagāžas vagoni | 8 | Pasažieru vagoni ar visu klašu sēdvietām un kupejām, ar bāru vai bufeti | Divstāvu pasažieru vagoni ar visu klašu sēdvietām, ar vai bez bagāžas nodalījuma, ar mašīnista kabīnēm darbam abos virzienos | Restorānvagoni vai pasažieru vagoni ar bāru vai bufeti, ar bagāžas nodalījumu | Restorānvagoni | Citi īpašie vagoni (konferenču, diskotēkas, bāra, kino, video, sanitārie vagoni) |
| 9 | Divu vai trīs asu bagāžas vagoni ar pasta nodalījumu | Rezervēts | Divu vai trīs asu vagoni automašīnu pārvadāšanai | Vagoni automašīnu pārvadāšanai | Dienesta vagoni |
| Piebilde. Nodalījuma daļas neņem vērā. Līdzvērtīgus atklātos salontipa vagonus ar centra eju iegūst, izdalot pieejamo sēdekļu skaitu ar 6, 8 vai 10 atkarībā no vagona uzbūves. |

6.cipars

5

6

7

8

9

5.cipars

Rezervēts

0

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Vagoni ar 1. klases sēdvietām

1

Rezervēts

Divstāvu pasažieru vagoni

≥ 7 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

8 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

9 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

Vagoni ar 2. klases sēdvietām

2

Tikai OSJD, divstāvu pasažieru vagoni

Divstāvu pasažieru vagoni

Rezervēts

≥ 8 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

9 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

Vagoni ar 1. vai 1./2. klases sēdvietām

3

Rezervēts

Divstāvu pasažieru vagoni

Rezervēts

≥ 8 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

9 nodalījumi ar gaiteni sānos vai līdzvērtīga atklāta telpa ar centra eju

1. vai 1./2. klases kupejas

4

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

≤ 9 1. klases nodalījumi

2. klases kupejas

5

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

≤ 9 nodalījumi

Rezervēts

6

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Guļamvagoni

7

> 12 nodalījumi

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Rezervēts

Īpaši projektēti vagoni un bagāžas vagoni

8

Pasažieru vagoni ar visu klašu sēdvietām un kupejām, ar bāru vai bufeti

Divstāvu pasažieru vagoni ar visu klašu sēdvietām, ar vai bez bagāžas nodalījuma, ar mašīnista kabīnēm darbam abos virzienos

Restorānvagoni vai pasažieru vagoni ar bāru vai bufeti, ar bagāžas nodalījumu

Restorānvagoni

Citi īpašie vagoni (konferenču, diskotēkas, bāra, kino, video, sanitārie vagoni)

9

Divu vai trīs asu bagāžas vagoni ar pasta nodalījumu

Rezervēts

Divu vai trīs asu vagoni automašīnu pārvadāšanai

Vagoni automašīnu pārvadāšanai

Dienesta vagoni

Piebilde. Nodalījuma daļas neņem vērā. Līdzvērtīgus atklātos salontipa vagonus ar centra eju iegūst, izdalot pieejamo sēdekļu skaitu ar 6, 8 vai 10 atkarībā no vagona uzbūves.

Kodi piekabināmo pasažieru vagonu tehniskajam raksturojumam (7.–8. cipars)

| Enerģijas apgāde | 8. cipars | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksimālais ātrums | 7. cipars |
| < 120 km/h | 0 | Visi spriegumi (3) | Rezervēts | 3 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3) | Rezervēts | 1 500 V~ | Izņemot 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V spriegumu | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | Rezervēts |
| 1 | Visi spriegumi (3)

  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | Rezervēts | 1 500 V~ + 1 500 V =
  - Tvaiks (1) | 3 000 V =
  - Tvaiks (1) | 3 000 V =
  - Tvaiks (1) |
| 2 | Tvaiks (1) | Tvaiks (1) | 3 000 V~ + 3 000 V =
  - Tvaiks (1) | Tvaiks (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  - Tvaiks (1) | Tvaiks (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  1 500 V~
  - Tvaiks (1) | 1 500 V~
  - Tvaiks (1) | 1 500 V~
  - Tvaiks (1) | A (1) |
| 121 līdz 140 km/h | 3 | Visi spriegumi | Rezervēts | 1 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ | 1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 4 | Visi spriegumi (3)

  - Tvaiks (1) | Visi spriegumi
  - Tvaiks (1) | Visi spriegumi
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~ (3)
   (1)

  - Tvaiks (1) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - Tvaiks (1) | 3 000 V =
  - Tvaiks (1) | Rezervēts |
| 5 | Visi spriegumi (3)

  - Tvaiks (1) | Visi spriegumi
  - Tvaiks (1) | Visi spriegumi
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | Rezervēts | 1 500 V~
  - Tvaiks (1) | Izņemot 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V spriegumu | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - Tvaiks (1) | Rezervēts | Rezervēts |
| 6 | Tvaiks (1) | Rezervēts | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Rezervēts | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Rezervēts | Tvaiks (1) | Rezervēts | Rezervēts | A (1) |
| 141 līdz 160 km/h | 7 | Visi spriegumi (3) | Visi spriegumi | 1 500 V~ (1)

  - 3 000 V = (1)

  Visi spriegumi (2) | 1 000 V~ (3) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~ | 1 500 V~ | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 8 | Visi spriegumi (3)

  - Tvaiks (1) | Visi spriegumi
  - Tvaiks (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Rezervēts | Visi spriegumi (3)

  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - Tvaiks (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Izņemot 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V spriegumu | Visi spriegumi (3)

  - Tvaiks (1) | A (1)

  G (2) |
| > 160 km/h | 9 | Visi spriegumi (3)
   (2) | Visi spriegumi | Visi spriegumi
  - Tvaiks (1) | 1 000 V~
  - 1 500 V~ | 1 000 V~ | 1 000 V~ | Rezervēts | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | A (1)

  G (2) |
| Visi spriegumi Vienfāzes maiņstrāva ar 1 000 V spriegumu un 51 līdz 15 Hz frekvenci, vienfāzes maiņstrāva ar 1 500 V spriegumu un 50 Hz frekvenci, 1 500 V līdzstrāva, 3 000 V līdzstrāva. Var iekļaut arī vienfāzes maiņstrāvu ar 3 000 V spriegumu un 50 Hz frekvenci.






  A | Autonomā apsildīšana, neizmantojot vilciena elektroapgādes līniju. |

Enerģijas apgāde

8. cipars

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Maksimālais ātrums

7. cipars

< 120 km/h

0

Visi spriegumi (3)

Rezervēts

3 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)

Rezervēts

1 500 V~

Izņemot 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V spriegumu

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

Rezervēts

1

Visi spriegumi (3)

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

Rezervēts

1 500 V~ + 1 500 V =

- Tvaiks (1)

3 000 V =

- Tvaiks (1)

3 000 V =

- Tvaiks (1)

2

Tvaiks (1)

Tvaiks (1)

3 000 V~ + 3 000 V =

- Tvaiks (1)

Tvaiks (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

- Tvaiks (1)

Tvaiks (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- Tvaiks (1)

1 500 V~

- Tvaiks (1)

1 500 V~

- Tvaiks (1)

A (1)

121 līdz 140 km/h

3

Visi spriegumi

Rezervēts

1 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~

1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

4

Visi spriegumi (3)

- Tvaiks (1)

Visi spriegumi

- Tvaiks (1)

Visi spriegumi

- Tvaiks (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

- Tvaiks (1)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

- Tvaiks (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

- Tvaiks (1)

3 000 V =

- Tvaiks (1)

Rezervēts

5

Visi spriegumi (3)

- Tvaiks (1)

Visi spriegumi

- Tvaiks (1)

Visi spriegumi

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

Rezervēts

1 500 V~

- Tvaiks (1)

Izņemot 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V spriegumu

1 500 V~

- 1 500 V =

- Tvaiks (1)

Rezervēts

Rezervēts

6

Tvaiks (1)

Rezervēts

3 000 V~

- 3 000 V =

Rezervēts

3 000 V~

- 3 000 V =

Rezervēts

Tvaiks (1)

Rezervēts

Rezervēts

A (1)

141 līdz 160 km/h

7

Visi spriegumi (3)

Visi spriegumi

1 500 V~ (1)

- 3 000 V = (1)

Visi spriegumi (2)

1 000 V~ (3)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

1 500 V~

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

8

Visi spriegumi (3)

- Tvaiks (1)

Visi spriegumi

- Tvaiks (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Rezervēts

Visi spriegumi (3)

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- Tvaiks (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Izņemot 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V spriegumu

Visi spriegumi (3)

- Tvaiks (1)

A (1)

G (2)

> 160 km/h

9

Visi spriegumi (3)
   (2)

Visi spriegumi

Visi spriegumi

- Tvaiks (1)

1 000 V~

- 1 500 V~

1 000 V~

1 000 V~

Rezervēts

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

A (1)

G (2)

Visi spriegumi Vienfāzes maiņstrāva ar 1 000 V spriegumu un 51 līdz 15 Hz frekvenci, vienfāzes maiņstrāva ar 1 500 V spriegumu un 50 Hz frekvenci, 1 500 V līdzstrāva, 3 000 V līdzstrāva. Var iekļaut arī vienfāzes maiņstrāvu ar 3 000 V spriegumu un 50 Hz frekvenci.

A

Autonomā apsildīšana, neizmantojot vilciena elektroapgādes līniju.

| G | Vagoni ar vilciena elektroapgādes līniju visiem spriegumiem, kuriem vajadzīgs ģenerators gaisa kondicionēšanai. |
| --- | --- |

G

Vagoni ar vilciena elektroapgādes līniju visiem spriegumiem, kuriem vajadzīgs ģenerators gaisa kondicionēšanai.

| Tvaiks | Apsildīšana tikai ar tvaiku. Ja ir uzrakstīti spriegumi, kodu var izmantot arī vagoniem, kuru apsildīšanā neizmanto tvaiku. |
| --- | --- |

Tvaiks

Apsildīšana tikai ar tvaiku. Ja ir uzrakstīti spriegumi, kodu var izmantot arī vagoniem, kuru apsildīšanā neizmanto tvaiku.

---

(1)  Tikai iekšzemes transportā izmantotajiem vagoniem.

(2)  Tikai starptautiskajam transportam piemērotajiem vagoniem.

Visi spriegumi Vienfāzes maiņstrāva ar 1 000 V spriegumu un 51 līdz 15 Hz frekvenci, vienfāzes maiņstrāva ar 1 500 V spriegumu un 50 Hz frekvenci, 1 500 V līdzstrāva, 3 000 V līdzstrāva. Var iekļaut arī vienfāzes maiņstrāvu ar 3 000 V spriegumu un 50 Hz frekvenci.

| A | Autonomā apsildīšana, neizmantojot vilciena elektroapgādes līniju. |
| --- | --- |

A

Autonomā apsildīšana, neizmantojot vilciena elektroapgādes līniju.

| G | Vagoni ar vilciena elektroapgādes līniju visiem spriegumiem, kuriem vajadzīgs ģenerators gaisa kondicionēšanai. |
| --- | --- |

G

Vagoni ar vilciena elektroapgādes līniju visiem spriegumiem, kuriem vajadzīgs ģenerators gaisa kondicionēšanai.

| Tvaiks | Apsildīšana tikai ar tvaiku. Ja ir uzrakstīti spriegumi, kodu var izmantot arī vagoniem, kuru apsildīšanā neizmanto tvaiku. |
| --- | --- |

Tvaiks

Apsildīšana tikai ar tvaiku. Ja ir uzrakstīti spriegumi, kodu var izmantot arī vagoniem, kuru apsildīšanā neizmanto tvaiku.

(3)  Dažiem vagoniem ar 1 000 V vienfāzes maiņstrāvas spriegumu ir atļauta tikai viena frekvence – vai nu 16 2/3, vai 50 Hz.

| A | Autonomā apsildīšana, neizmantojot vilciena elektroapgādes līniju. |
| --- | --- |

A

Autonomā apsildīšana, neizmantojot vilciena elektroapgādes līniju.

| G | Vagoni ar vilciena elektroapgādes līniju visiem spriegumiem, kuriem vajadzīgs ģenerators gaisa kondicionēšanai. |
| --- | --- |

G

Vagoni ar vilciena elektroapgādes līniju visiem spriegumiem, kuriem vajadzīgs ģenerators gaisa kondicionēšanai.

| Tvaiks | Apsildīšana tikai ar tvaiku. Ja ir uzrakstīti spriegumi, kodu var izmantot arī vagoniem, kuru apsildīšanā neizmanto tvaiku. |
| --- | --- |

Tvaiks

Apsildīšana tikai ar tvaiku. Ja ir uzrakstīti spriegumi, kodu var izmantot arī vagoniem, kuru apsildīšanā neizmanto tvaiku.

P11. PIELIKUMS

Kodi īpašo ritekļu tehniskajam raksturojumam (6. līdz 8. cipars)

Īpašajiem ritekļiem atļautais ātrums (6. cipars)

| Klasifikācija | Pašgājēja ātrums |
| --- | --- |
| ≥ 100 km/h | < 100 km/h | 0 km/h |
| Var ievietot vilcienā | V ≥ 100 km/h | Pašgājējs | 1 | 2 | |
| Nav pašgājējs | | | 3 |
| V < 100 km/h un/vai ierobežojumi (1) | Pašgājējs | | 4 | |
| Nav pašgājējs | | | 5 |
| Nevar ievietot vilcienā | Pašgājējs | | 6 | |
| Nav pašgājējs | | | 7 |
| Pašgājējs dzelzceļa/auto transportlīdzeklis, ko var ievietot vilcienā (2) | | 8 | |
| Pašgājējs dzelzceļa/auto transportlīdzeklis, ko nevar ievietot vilcienā (2) | | 9 | |
| Dzelzceļa/auto transportlīdzeklis, kas nav pašgājējs (2) | | | 0 |

Klasifikācija

Pašgājēja ātrums

≥ 100 km/h

< 100 km/h

0 km/h

Var ievietot vilcienā

V ≥ 100 km/h

Pašgājējs

1

2

Nav pašgājējs

3

V < 100 km/h un/vai ierobežojumi (1)

Pašgājējs

4

Nav pašgājējs

5

Nevar ievietot vilcienā

Pašgājējs

6

Nav pašgājējs

7

Pašgājējs dzelzceļa/auto transportlīdzeklis, ko var ievietot vilcienā (2)

8

Pašgājējs dzelzceļa/auto transportlīdzeklis, ko nevar ievietot vilcienā (2)

9

Dzelzceļa/auto transportlīdzeklis, kas nav pašgājējs (2)

0

Īpašo ritekļu veidi un paveidi (7.–8. cipars)

| 7. cipars | 8. cipars | Ritekļi/mašīnas |
| --- | --- | --- |
| 1
  Infrastruktūra un virsbūve | 1 | Vilciens sliežu ceļa likšanai un atjaunošanai |
| 2 | Aprīkojums pārmiju un pāreju likšanai |
| 3 | Vilciens sliežu ceļa labošanai |
| 4 | Balasta tīrīšanas mašīna |
| 5 | Zemes darbu mašīna |
| 6 |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | Portālceltņi (izņemot sliežu atkārtotai likšanai) |
| 0 | Cits vai vispārīgs |
| 2
  Sliežu ceļš | 1 | Lieljaudas parastā sliežu ceļa blietēšanas mašīna |
| 2 | Citas parastās sliežu ceļa blietēšanas mašīnas |
| 3 | Blietēšanas mašīna ar stabilizāciju |
| 4 | Pārmiju un pāreju blietēšanas mašīna |
| 5 | Balasta nolīdzinātājs |
| 6 | Stabilizēšanas mašīna |
| 7 | Slīpētājs un metinātājs |
| 8 | Daudzfunkciju mašīna |
| 9 | Sliežu ceļa pārbaudes mašīna |
| 0 | Cits |
| 3
  Kontaktstrāvas līnija | 1 | Daudzfunkciju mašīna |
| 2 | Tinējs |
| 3 | Mašīna mastu uzstādīšanai |
| 4 | Mašīna vadu ruļļu pārvadāšanai |
| 5 | Kontaktstrāvas līnijas nostiepšanas mašīna |
| 6 | Mašīna ar paceļamu darba platformu un mašīna ar sastatnēm |
| 7 | Tīrītājs vilciens |
| 8 | Eļļotājs vilciens |
| 9 | Kontaktstrāvas līnijas inspekcijas vagons |
| 0 | Cits |
| 4
  Būves | 1 | Mašīna vagonu apjumšanai |
| 2 | Tilta pārbaudes platforma |
| 3 | Tuneļa pārbaudes platforma |
| 4 | Mašīna gāzu attīrīšanai |
| 5 | Ventilācijas mašīna |
| 6 | Mašīna ar paceļamu darba platformu vai ar sastatnēm |
| 7 | Tuneļa apgaismotājs |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Cits |
| 5
  Iekraušana, izkraušana un visa veida pārvadāšana | 1 | Mašīna sliežu iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai |
| 2 | Mašīna balasta, grants utt. iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai |
| 3 |
| 4 |
| 5 | Mašīna gulšņu iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai |
| 6 |
| 7 |
| 8 | Mašīna elektrosadalietaišu utt. iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai. |
| 9 | Mašīna citu materiālu iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai |
| 0 | Cits |
| 6
  Mērījumi | 1 | Vagons zemes darbu reģistrēšanai |
| 2 | Vagons sliežu ceļa reģistrēšanai |
| 3 | Vagons kontaktstrāvas līnijas reģistrēšanai |
| 4 | Vagons gabarīta reģistrēšanai |
| 5 | Vagons signalizēšanas reģistrēšanai |
| 6 | Vagons sakaru reģistrēšanai |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Cits |
| 7
  Avārija | 1 | Avārijas celtnis |
| 2 | Avārijas vilces vagons |
| 3 | Avārijas vilciens tuneļiem |
| 4 | Avārijas vagons |
| 5 | Ugunsdzēsības vagons |
| 6 | Sanitārais vagons |
| 7 | Aprīkojuma vagons |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Cits |
| 8
  Vilce, transports, enerģijas apgāde utt. | 1 | Vilces vienības |
| 2 |
| 3 | Transporta vagons (izņemot 59) |
| 4 | Strāvas vagons |
| 5 | Sliežu ceļa vagons/strāvas vagons |
| 6 |
| 7 | Betonētājvilciens |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Cits |
| 9
  Vide | 1 | Pašgājēja sniega šķūre |
| 2 | Velkama sniega šķūre |
| 3 | Sniega slauķis |
| 4 | Atledotājs |
| 5 | Nezāļu miglotājs |
| 6 | Sliežu tīrītājs |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Cits |
| 0
  Dzelzceļš/autotransports | 1 | 1. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna |
| 2 |
| 3 | 2. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna |
| 4 |
| 5 | 3. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna |
| 6 |
| 7 | 4. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna |
| 8 |
| 9 | |
| 0 | Cits |

7. cipars

8. cipars

Ritekļi/mašīnas

1

Infrastruktūra un virsbūve

1

Vilciens sliežu ceļa likšanai un atjaunošanai

2

Aprīkojums pārmiju un pāreju likšanai

3

Vilciens sliežu ceļa labošanai

4

Balasta tīrīšanas mašīna

5

Zemes darbu mašīna

6

7

8

9

Portālceltņi (izņemot sliežu atkārtotai likšanai)

0

Cits vai vispārīgs

2

Sliežu ceļš

1

Lieljaudas parastā sliežu ceļa blietēšanas mašīna

2

Citas parastās sliežu ceļa blietēšanas mašīnas

3

Blietēšanas mašīna ar stabilizāciju

4

Pārmiju un pāreju blietēšanas mašīna

5

Balasta nolīdzinātājs

6

Stabilizēšanas mašīna

7

Slīpētājs un metinātājs

8

Daudzfunkciju mašīna

9

Sliežu ceļa pārbaudes mašīna

0

Cits

3

Kontaktstrāvas līnija

1

Daudzfunkciju mašīna

2

Tinējs

3

Mašīna mastu uzstādīšanai

4

Mašīna vadu ruļļu pārvadāšanai

5

Kontaktstrāvas līnijas nostiepšanas mašīna

6

Mašīna ar paceļamu darba platformu un mašīna ar sastatnēm

7

Tīrītājs vilciens

8

Eļļotājs vilciens

9

Kontaktstrāvas līnijas inspekcijas vagons

0

Cits

4

Būves

1

Mašīna vagonu apjumšanai

2

Tilta pārbaudes platforma

3

Tuneļa pārbaudes platforma

4

Mašīna gāzu attīrīšanai

5

Ventilācijas mašīna

6

Mašīna ar paceļamu darba platformu vai ar sastatnēm

7

Tuneļa apgaismotājs

8

9

0

Cits

5

Iekraušana, izkraušana un visa veida pārvadāšana

1

Mašīna sliežu iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai

2

Mašīna balasta, grants utt. iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai

3

4

5

Mašīna gulšņu iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai

6

7

8

Mašīna elektrosadalietaišu utt. iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai.

9

Mašīna citu materiālu iekraušanai/izkraušanai un pārvadāšanai

0

Cits

6

Mērījumi

1

Vagons zemes darbu reģistrēšanai

2

Vagons sliežu ceļa reģistrēšanai

3

Vagons kontaktstrāvas līnijas reģistrēšanai

4

Vagons gabarīta reģistrēšanai

5

Vagons signalizēšanas reģistrēšanai

6

Vagons sakaru reģistrēšanai

7

8

9

0

Cits

7

Avārija

1

Avārijas celtnis

2

Avārijas vilces vagons

3

Avārijas vilciens tuneļiem

4

Avārijas vagons

5

Ugunsdzēsības vagons

6

Sanitārais vagons

7

Aprīkojuma vagons

8

9

0

Cits

8

Vilce, transports, enerģijas apgāde utt.

1

Vilces vienības

2

3

Transporta vagons (izņemot 59)

4

Strāvas vagons

5

Sliežu ceļa vagons/strāvas vagons

6

7

Betonētājvilciens

8

9

0

Cits

9

Vide

1

Pašgājēja sniega šķūre

2

Velkama sniega šķūre

3

Sniega slauķis

4

Atledotājs

5

Nezāļu miglotājs

6

Sliežu tīrītājs

7

8

9

0

Cits

0

Dzelzceļš/autotransports

1

1. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna

2

3

2. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna

4

5

3. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna

6

7

4. kategorijas dzelzceļa/autotransporta mašīna

8

9

0

Cits

---

(1)  Kā ierobežojums domāts īpašs novietojums vilcienā (piemēram, astes daļā), obligāts aizsargājošs vagons utt.

(2)  Īpaši nosacījumi, kas jāievēro attiecībā uz iekļaušanu vilcienā.

P12. PIELIKUMS

Burtu marķējums vagoniem, izņemot locīklas vagonus un vagonu sekcijas

KATEGORIJAS DEFINĪCIJA UN INDEKSA BURTI

1.   Svarīgas piezīmes

Pievienotajās tabulās:

| — | metros uzrādītā informācija attiecas uz vagonu iekšējo garumu (lu), |
| --- | --- |

—

metros uzrādītā informācija attiecas uz vagonu iekšējo garumu (lu),

| — | tonnās uzrādītā informācija (tu) attiecas uz augstāko kravas ierobežojumu, kas uzrādīts attiecīgā vagona iekraušanas tabulā; šo ierobežojumu nosaka saskaņā ar paredzēto kārtību. |
| --- | --- |

—

tonnās uzrādītā informācija (tu) attiecas uz augstāko kravas ierobežojumu, kas uzrādīts attiecīgā vagona iekraušanas tabulā; šo ierobežojumu nosaka saskaņā ar paredzēto kārtību.

2.   Visām kategorijām kopīgi indeksa burti ar starptautisku vērtību

| q | elektriskās apsildes caurule, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu |
| --- | --- |
| qq | elektriskās apsildes caurule un instalācija, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu |
| s | vagoni, kam atļauts braukt ar “s” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu) |
| ss | vagoni, kam atļauts braukt ar “ss” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu) |

q

elektriskās apsildes caurule, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu

qq

elektriskās apsildes caurule un instalācija, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu

s

vagoni, kam atļauts braukt ar “s” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu)

ss

vagoni, kam atļauts braukt ar “ss” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu)

3.   Indeksa burti, kam ir vērtība atsevišķās valstīs

t, u, v, w, x, y, z

Šo burtu vērtību definē katra dalībvalsts.

KATEGORIJAS BURTS E – PUSVAGONS

| Standarta vagons | Parasts,
  ar atvāžamiem bortiem sānos un galā un līdzenu grīdu
  ar 2 asīm: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  ar 4 asīm: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| c | ar lūkām grīdā (1) |
| k | ar 2 asīm: tu < 20 t
  ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t
  ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | bez atvāžamiem malējiem bortiem |
| ll | bez lūkām grīdā (2) |
| m | ar 2 asīm: lu < 7,70 m
  ar 4 vai vairāk asīm: lu < 12 m |
| mm | ar 4 vai vairāk asīm: lu >12 m (2) |
| n | ar 2 asīm: tu > 30 t
  ar 4 asīm: tu > 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t |
| o | bez atvāžama pakaļējā borta |
| p | ar vietu bremzētājam (2) |

Standarta vagons

Parasts,

ar atvāžamiem bortiem sānos un galā un līdzenu grīdu

ar 2 asīm: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

ar 4 asīm: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

c

ar lūkām grīdā (1)

k

ar 2 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

bez atvāžamiem malējiem bortiem

ll

bez lūkām grīdā (2)

m

ar 2 asīm: lu < 7,70 m

ar 4 vai vairāk asīm: lu < 12 m

mm

ar 4 vai vairāk asīm: lu >12 m (2)

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 4 asīm: tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

o

bez atvāžama pakaļējā borta

p

ar vietu bremzētājam (2)

KATEGORIJAS BURTS F – PUSVAGONS

| Standarta vagons | Īpašs
  ar 2 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  ar 3 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  ar 4 asīm: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| b | lielas ietilpības ar asīm (tilpums > 45 m3) |
| c | ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, katrā sānā atsevišķi, augšā (3) |
| cc | ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, katrā sānā atsevišķi, apakšā (3) |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai caur tuneli) |
| fff | Piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| k | ar 2 vai 3 asīm: tu < 20 t
  ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 2 vai 3 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t
  ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | ar beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, augšā (3) |
| ll | ar beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, apakšā (3) |
| n | ar 2 asīm: tu > 30 t
  ar 3 vai vairāk asīm: tu > 40 t
  ar 4 asīm: tu > 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t |
| o | ar aksiālu beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību augšā (3) |
| oo | ar aksiālu beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību apakšā (3) |
| p | kravu aksiāla kontrolēta izkraušana ar kravas smaguma spēka palīdzību augšā (3) |
| pp | kravu aksiāla kontrolēta izkraušana ar kravas smaguma spēka palīdzību apakšā (3) |
| ppp | ar vietu bremzētājam (4) |
| Šo vagonu izkraušanas metodi nosaka šādu raksturlielumu kopums.







  — aksiālā | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| — divpusējā | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.
  (Šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

Standarta vagons

Īpašs

ar 2 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

ar 3 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

ar 4 asīm: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

b

lielas ietilpības ar asīm (tilpums > 45 m3)

c

ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, katrā sānā atsevišķi, augšā (3)

cc

ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, katrā sānā atsevišķi, apakšā (3)

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai caur tuneli)

fff

Piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

k

ar 2 vai 3 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 vai 3 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

ar beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, augšā (3)

ll

ar beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, apakšā (3)

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 3 vai vairāk asīm: tu > 40 t

ar 4 asīm: tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

o

ar aksiālu beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību augšā (3)

oo

ar aksiālu beramkravu izkraušanas iespēju ar kravas smaguma spēka palīdzību apakšā (3)

p

kravu aksiāla kontrolēta izkraušana ar kravas smaguma spēka palīdzību augšā (3)

pp

kravu aksiāla kontrolēta izkraušana ar kravas smaguma spēka palīdzību apakšā (3)

ppp

ar vietu bremzētājam (4)

Šo vagonu izkraušanas metodi nosaka šādu raksturlielumu kopums.

— aksiālā

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējā

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.

(Šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšējā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšējā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolētā | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolētā

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

KATEGORIJAS BURTS G – SEGTAIS VAGONS

| Standarta vagons | Parasts
  ar vismaz 8 ventilācijas atverēm
  ar 2 asīm: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| b | augstas ietilpības: | — | ar 2 asīm: lu ≥12 m un komerckravas ietilpību ≥ 70 m3 |

Standarta vagons

Parasts

ar vismaz 8 ventilācijas atverēm

ar 2 asīm: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

b

augstas ietilpības:

—

ar 2 asīm: lu ≥12 m un komerckravas ietilpību ≥ 70 m3

| — | ar 4 vai vairāk asīm: lu ≥ 18 m |
| --- | --- |

—

ar 4 vai vairāk asīm: lu ≥ 18 m

bb

ar 4 asīm: lu > 18 m (5)

g

graudiem

h

augļiem un dārzeņiem (6)

k

ar 2 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

ar mazāk nekā 8 ventilācijas atverēm

ll

ar palielinātām atveru durvīm (5)

m

ar 2 asīm: lu < 9 m

ar 4 vai vairāk asīm: lu < 15 m

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 4 asīm: tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

o

ar 2 asīm: lu < 12 m un komerckravas ietilpību ≥ 70 m3

p

ar vietu bremzētājam (5)

KATEGORIJAS BURTS H – SEGTAIS VAGONS

| Standarta vagons | Īpašs
  ar 2 asīm: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t
  ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| b | ar 2 asīm: 12 m ≤ lu ≤ 14 m un komerckravas ietilpību ≥ 70 m3
   (7) ar 4 vai vairāk asīm: 18 m ≤ lu < 22 m |
| bb | ar 2 asīm: lu ≥ 14m
  ar 4 vai vairāk asīm: lu ≥ 22 m |
| c | ar durvīm vagonu galos |
| cc | ar durvīm vagonu galos; vagona iekšpuse piemērota automašīnu transportam |
| d | ar lūkām grīdā |
| dd | ar izgāšanas ierīci (8) |
| e | ar 2 stāviem |
| ee | ar 3 vai vairāk stāviem |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (7) |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) (7) |
| g | graudiem |
| gg | cementam (8) |
| h | augļiem un dārzeņiem (9) |
| hh | minerālmēslojumam (8) |
| i | ar atveramu vai grozāmu bortu |
| ii | ar ļoti stiprām atveramām vai grozāmām sienām (10) |
| k | ar 2 asīm: tu < 20 t
  ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t
  ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | ar pārvietojamām starpsienām (11) |
| ll | ar nostiprināmām pārvietojamām starpsienām (11) |
| m | ar 2 asīm: lu < 9 m
  ar 4 vai vairāk asīm: lu < 15 m |
| mm | ar 4 vai vairāk asīm: lu > 18 m (8) |
| n | ar 2 asīm: tu > 28 t
  ar 4 asīm: tu < 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t |
| o | ar 2 asīm: lu 12 m < 14 m un ietilpība ≥ 70 m3 |
| p | ar vietu bremzētājam (8) |

Standarta vagons

Īpašs

ar 2 asīm: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t

ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

b

ar 2 asīm: 12 m ≤ lu ≤ 14 m un komerckravas ietilpību ≥ 70 m3
   (7) ar 4 vai vairāk asīm: 18 m ≤ lu < 22 m

bb

ar 2 asīm: lu ≥ 14m

ar 4 vai vairāk asīm: lu ≥ 22 m

c

ar durvīm vagonu galos

cc

ar durvīm vagonu galos; vagona iekšpuse piemērota automašīnu transportam

d

ar lūkām grīdā

dd

ar izgāšanas ierīci (8)

e

ar 2 stāviem

ee

ar 3 vai vairāk stāviem

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (7)

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) (7)

g

graudiem

gg

cementam (8)

h

augļiem un dārzeņiem (9)

hh

minerālmēslojumam (8)

i

ar atveramu vai grozāmu bortu

ii

ar ļoti stiprām atveramām vai grozāmām sienām (10)

k

ar 2 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

ar pārvietojamām starpsienām (11)

ll

ar nostiprināmām pārvietojamām starpsienām (11)

m

ar 2 asīm: lu < 9 m

ar 4 vai vairāk asīm: lu < 15 m

mm

ar 4 vai vairāk asīm: lu > 18 m (8)

n

ar 2 asīm: tu > 28 t

ar 4 asīm: tu < 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

o

ar 2 asīm: lu 12 m < 14 m un ietilpība ≥ 70 m3

p

ar vietu bremzētājam (8)

KATEGORIJAS BURTS I – IZOTERMISKAIS VAGONS

| Standarta vagons | Refrižeratorvagons
  ar IN klases termoizolāciju,
  ar motorizētu ventilāciju, ar režģiem un saldētavām ≥ 3,5 m3

  ar 2 asīm: 19 m2 ≤ grīdas platība < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t
  ar 4 asīm: grīdas platība ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| b | ar 2 asīm un lielu grīdas platību: 22 m2 ≤ grīdas platība ≤ 27 m2 |
| bb | ar 2 asīm un ļoti lielu grīdas platību: grīdas platība > 27 m2 |
| c | ar gaļas āķiem |
| d | zivīm |
| e | ar elektrisku ventilāciju |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | ar mehānisko saldēšanu (12)
   (13) |
| gg | saldētājs ar šķidrinātu gāzi (12) |
| h | ar IR klases termoizolāciju |
| i | mehāniski saldē pavadoša tehniskā vagona iekārtas (12)
   (13)
   (14) |
| ii | pavadošais tehniskais vagons (12)
   (14) |
| k | ar 2 asīm: tu > 15 t
  ar 4 asīm: tu < 30 t |
| l | termoizolācija bez saldētavām (12)
   (15) |
| m | ar 2 asīm: grīdas platība < 19 m2

  ar 4 asīm: grīdas platība < 39 m2 |
| mm | ar 4 asīm: grīdas platība≥ 39m2
   (16) |
| n | ar 2 asīm: tu > 25 t
  ar 4 asīm; tu > 40 t |
| o | ar saldētavām ar ietilpību, kas mazāka par 3,5 m3
   (15) |
| p | bez režģiem |
| Piezīme. Slēgto refrižeratorvagonu grīdas platību vienmēr nosaka, ņemot vērā saldētavu izmantošanu. |

Standarta vagons

Refrižeratorvagons

ar IN klases termoizolāciju,

ar motorizētu ventilāciju, ar režģiem un saldētavām ≥ 3,5 m3

ar 2 asīm: 19 m2 ≤ grīdas platība < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t

ar 4 asīm: grīdas platība ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

b

ar 2 asīm un lielu grīdas platību: 22 m2 ≤ grīdas platība ≤ 27 m2

bb

ar 2 asīm un ļoti lielu grīdas platību: grīdas platība > 27 m2

c

ar gaļas āķiem

d

zivīm

e

ar elektrisku ventilāciju

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

ar mehānisko saldēšanu (12)
   (13)

gg

saldētājs ar šķidrinātu gāzi (12)

h

ar IR klases termoizolāciju

i

mehāniski saldē pavadoša tehniskā vagona iekārtas (12)
   (13)
   (14)

ii

pavadošais tehniskais vagons (12)
   (14)

k

ar 2 asīm: tu > 15 t

ar 4 asīm: tu < 30 t

l

termoizolācija bez saldētavām (12)
   (15)

m

ar 2 asīm: grīdas platība < 19 m2

ar 4 asīm: grīdas platība < 39 m2

mm

ar 4 asīm: grīdas platība≥ 39m2
   (16)

n

ar 2 asīm: tu > 25 t

ar 4 asīm; tu > 40 t

o

ar saldētavām ar ietilpību, kas mazāka par 3,5 m3
   (15)

p

bez režģiem

Piezīme. Slēgto refrižeratorvagonu grīdas platību vienmēr nosaka, ņemot vērā saldētavu izmantošanu.

KATEGORIJAS BURTS K – DIVASU PLATFORMA

| Standarta vagons | Parasta,
  ar nolaižamiem sāniem un īsiem statņiem
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | b | ar gariem statņiem |
| g | piemērota konteineru pārvadāšanai (17) |
| i | ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (18) |
| j | ar amortizāciju |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | bez statņiem |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| o | ar nenoņemamiem bortiem |
| p | bez bortiem (18) |
| pp | ar noņemamiem bortiem |

Standarta vagons

Parasta,

ar nolaižamiem sāniem un īsiem statņiem

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Indeksa burti

b

ar gariem statņiem

g

piemērota konteineru pārvadāšanai (17)

i

ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (18)

j

ar amortizāciju

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

bez statņiem

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

o

ar nenoņemamiem bortiem

p

bez bortiem (18)

pp

ar noņemamiem bortiem

KATEGORIJAS BURTS L – DIVASU PLATFORMA

| Standarta vagons | Īpaša
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | b | ar īpašiem stiprinājumiem vidēji lieliem konteineriem (pa) (19) |
| c | ar šarnīra balstu (19) |
| d | piemērota automobiļu pārvadāšanai, bez jumta (19) |
| e | ar jumtu, automobiļu pārvadāšanai (19) |
| f | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai caur tuneli) |
| fff | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | piemērota konteineru pārvadāšanai (izņemot pa) (19)
   (20) |
| h | piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (19)
   (21) |
| hh | piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (19)
   (21) |
| i | ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (19) |
| ii | ar ļoti stipru noņemamu metāla pārsegu (22) un nenoņemamiem galiem (19) |
| j | ar amortizāciju |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | bez statņiem (19) |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| p | bez bortiem (19) |

Standarta vagons

Īpaša

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Indeksa burti

b

ar īpašiem stiprinājumiem vidēji lieliem konteineriem (pa) (19)

c

ar šarnīra balstu (19)

d

piemērota automobiļu pārvadāšanai, bez jumta (19)

e

ar jumtu, automobiļu pārvadāšanai (19)

f

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai caur tuneli)

fff

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

piemērota konteineru pārvadāšanai (izņemot pa) (19)
   (20)

h

piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (19)
   (21)

hh

piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (19)
   (21)

i

ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (19)

ii

ar ļoti stipru noņemamu metāla pārsegu (22) un nenoņemamiem galiem (19)

j

ar amortizāciju

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

bez statņiem (19)

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

p

bez bortiem (19)

KATEGORIJAS BURTS O – JAUKTA PLATFORMA UN PUSVAGONS

| Standarta vagons | Parasts
  ar 2 vai 3 asīm, nolaižamiem bortiem vai galiem un statņiem
  ar 2 asīm: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  ar 3 asīm: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | A | ar 3 asīm |
| F | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju |
| Ff | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| Fff | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| K | tu < 20 t |
| Kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| L | bez statņiem |
| M | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | ar 2 asīm: tu > 30 t
  ar 3 asīm: tu > 40 t |

Standarta vagons

Parasts

ar 2 vai 3 asīm, nolaižamiem bortiem vai galiem un statņiem

ar 2 asīm: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

ar 3 asīm: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t

Indeksa burti

A

ar 3 asīm

F

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju

Ff

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

Fff

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

K

tu < 20 t

Kk

20 t ≤ tu < 25 t

L

bez statņiem

M

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 3 asīm: tu > 40 t

KATEGORIJAS BURTS R – RATIŅU PLATFORMA

| Standarta vagons | Parasta
  ar nolaižamiem galiem un statņiem
  18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | b | lu ≥ 22 m |
| e | ar nolaižamiem bortiem |
| g | piemērota konteineru pārvadāšanai (23) |
| h | piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (24) |
| hh | piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (24) |
| i | ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (25) |
| j | ar amortizāciju |
| k | tu < 40 t |
| kk | 40 t ≤ tu < 50 t |
| l | bez statņiem |
| m | 15 m ≤ lu < 18 m |
| mm | lu < 15 m |
| n | tu > 60 t |
| o | ar nenoņemamiem galiem, kas zemāki par 2 m |
| oo | ar 2 m vai augstākiem nenoņemamiem galiem (25) |
| p | bez nolaižamiem galiem (25) |
| pp | ar izņemamiem bortiem |

Standarta vagons

Parasta

ar nolaižamiem galiem un statņiem

18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

Indeksa burti

b

lu ≥ 22 m

e

ar nolaižamiem bortiem

g

piemērota konteineru pārvadāšanai (23)

h

piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (24)

hh

piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (24)

i

ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (25)

j

ar amortizāciju

k

tu < 40 t

kk

40 t ≤ tu < 50 t

l

bez statņiem

m

15 m ≤ lu < 18 m

mm

lu < 15 m

n

tu > 60 t

o

ar nenoņemamiem galiem, kas zemāki par 2 m

oo

ar 2 m vai augstākiem nenoņemamiem galiem (25)

p

bez nolaižamiem galiem (25)

pp

ar izņemamiem bortiem

KATEGORIJAS BURTS S – RATIŅU PLATFORMA

| Standarta vagons | Īpaša
  ar 4 asīm: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 6 asīm (2 ratiņi pa 3 asīm) |
| aa | ar 8 vai vairāk asīm |
| aaa | ar 4 asīm (2 ratiņi pa 2 asīm) (26) |
| b | ar īpašiem stiprinājumiem vidēja izmēra konteineriem (pa) (27) |
| c | ar šarnīra balstu (27) |
| d | piemērota automobiļu pārvadāšanai, bez jumta (27)
   (28) |
| e | automobiļu pārvadāšanai ar jumtu (27) |
| f | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilciena prāmi) |
| g | piemērota konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums ≤ 60 pēdas (izņemot pa) (27)
   (28)
   (29) |
| gg | piemērota konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums > 60 pēdas (izņemot pa) (27)
   (28)
   (29) |
| h | piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (27)
   (30) |
| hh | piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (27)
   (30) |
| i | noņemams pārsegs un nenoņemami gali (27) |
| ii | ļoti stiprs noņemams metāla pārsegs (31) un nenoņemami gali (27) |
| j | ar amortizāciju |
| k | ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | bez statņiem (27) |
| m | ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m;
  ar 6 vai vairāk asīm: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | ar 4 asīm: lu < 15 m
  ar 6 vai vairāk asīm: lu < 18 m |
| mmm | ar 4 asīm: lu ≥ 22 m (26) |
| n | ar 4 asīm: tu > 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t |
| p | bez bortiem (27) |

Standarta vagons

Īpaša

ar 4 asīm: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 6 asīm (2 ratiņi pa 3 asīm)

aa

ar 8 vai vairāk asīm

aaa

ar 4 asīm (2 ratiņi pa 2 asīm) (26)

b

ar īpašiem stiprinājumiem vidēja izmēra konteineriem (pa) (27)

c

ar šarnīra balstu (27)

d

piemērota automobiļu pārvadāšanai, bez jumta (27)
   (28)

e

automobiļu pārvadāšanai ar jumtu (27)

f

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērota satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilciena prāmi)

g

piemērota konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums ≤ 60 pēdas (izņemot pa) (27)
   (28)
   (29)

gg

piemērota konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums > 60 pēdas (izņemot pa) (27)
   (28)
   (29)

h

piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (27)
   (30)

hh

piemērota tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (27)
   (30)

i

noņemams pārsegs un nenoņemami gali (27)

ii

ļoti stiprs noņemams metāla pārsegs (31) un nenoņemami gali (27)

j

ar amortizāciju

k

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

bez statņiem (27)

m

ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m;

ar 6 vai vairāk asīm: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

ar 4 asīm: lu < 15 m

ar 6 vai vairāk asīm: lu < 18 m

mmm

ar 4 asīm: lu ≥ 22 m (26)

n

ar 4 asīm: tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

p

bez bortiem (27)

KATEGORIJAS BURTS T – VAGONS AR ATVERAMU JUMTU

| Standarta vagons | ar 2 asīm: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| b | lielas ietilpības: ar 2 asīm: lu ≥ 12 m
  ar 4 vai vairāk asīm: lu ≥ 18 m (32)
   (33) |
| c | ar durvīm vagona galos |
| d | ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, augšā (32)
   (33)
   (34) |
| dd | ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, apakšā (32)
   (33)
   (34) |
| e | nekavēts durvju augstums > 1,90 m (32)
   (33)
   (34) |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | graudiem |
| h | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski |
| hh | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski |
| i | ar atveramām sienām (32) |
| j | ar amortizāciju |
| k | ar 2 asīm: tu < 20 t
  ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t
  ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no augšas (32)
   (33)
   (34) |
| ll | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (32)
   (33)
   (34) |
| m | ar 2 asīm: lu < 9 m
  ar 4 vai vairāk asīm: lu < 15 m (33) |
| n | ar 2 asīm: tu > 30 t
  ar 4 asīm: tu > 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t |
| o | ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (32)
   (33)
   (34) |
| oo | ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (32)
   (33)
   (34) |
| p | ar kontrolētu aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (32)
   (33)
   (34) |
| pp | ar kontrolētu aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (32)
   (33)
   (34) |
| Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.







  — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

Standarta vagons

ar 2 asīm: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

ar 4 asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

b

lielas ietilpības: ar 2 asīm: lu ≥ 12 m

ar 4 vai vairāk asīm: lu ≥ 18 m (32)
   (33)

c

ar durvīm vagona galos

d

ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, augšā (32)
   (33)
   (34)

dd

ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, apakšā (32)
   (33)
   (34)

e

nekavēts durvju augstums > 1,90 m (32)
   (33)
   (34)

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

graudiem

h

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski

hh

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski

i

ar atveramām sienām (32)

j

ar amortizāciju

k

ar 2 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no augšas (32)
   (33)
   (34)

ll

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (32)
   (33)
   (34)

m

ar 2 asīm: lu < 9 m

ar 4 vai vairāk asīm: lu < 15 m (33)

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 4 asīm: tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

o

ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (32)
   (33)
   (34)

oo

ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (32)
   (33)
   (34)

p

ar kontrolētu aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (32)
   (33)
   (34)

pp

ar kontrolētu aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (32)
   (33)
   (34)

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolēts | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolēts

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

KATEGORIJAS BURTS U – SPECIALIZĒTIE VAGONI

| Standarta vagons | Citādi nekā kategorijās F, H, L, S vai Z
  ar 2 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  ar 3 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  ar 4 asīm: 50 t ≤ tu ≤ 60t
  ar 6 vai vairāk asīm: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| c | ar izkraušanu zem spiediena |
| d | ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, atsevišķi, no augšas (35) |
| dd | ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, atsevišķi, no apakšas (35) |
| f | piemēroti satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemēroti satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemēroti satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | graudiem |
| i | piemēroti tādu priekšmetu pārvadāšanai, kuri pārsniegtu gabarītu, ja tos iekrautu parastā vagonā (36)
   (37) |
| k | ar 2 vai 3 asīm: tu < 20 t
  ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 2 vai 3 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t
  ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no augšas (35) |
| ll | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (35) |
| n | ar 2 asīm: tu > 30 t
  ar 3 asīm: tu > 40 t
  ar 4 asīm: tu > 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t (37) |
| o | ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (35) |
| oo | ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (35) |
| p | ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (35) |
| pp | ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (35) |
| Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.







  — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

Standarta vagons

Citādi nekā kategorijās F, H, L, S vai Z

ar 2 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

ar 3 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

ar 4 asīm: 50 t ≤ tu ≤ 60t

ar 6 vai vairāk asīm: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

c

ar izkraušanu zem spiediena

d

ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, atsevišķi, no augšas (35)

dd

ar kontrolētu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, atsevišķi, no apakšas (35)

f

piemēroti satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemēroti satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemēroti satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

graudiem

i

piemēroti tādu priekšmetu pārvadāšanai, kuri pārsniegtu gabarītu, ja tos iekrautu parastā vagonā (36)
   (37)

k

ar 2 vai 3 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 vai 3 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

l

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no augšas (35)

ll

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (35)

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 3 asīm: tu > 40 t

ar 4 asīm: tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t (37)

o

ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (35)

oo

ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (35)

p

ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (35)

pp

ar beramkravas aksiālo izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (35)

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolēts | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolēts

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

KATEGORIJAS BURTS Z – CISTERNVAGONS

| Standarta vagons | ar metāla apvalku,
  šķidruma vai gāzes pārvadāšanai
  ar 2 asīm: 25 t ≤ lu ≤ 30 t
  ar 3 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  ar 4 asīm: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar 4 asīm |
| aa | ar 6 vai vairāk asīm |
| b | naftas produktiem (38) |
| c | ar izkraušanu zem spiediena (39) |
| d | pārtikas produktiem un ķimikālijām (38) |
| e | aprīkots ar sildierīcēm |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | gāzu pārvadāšanai zem spiediena, šķidrinātu vai izšķīdinātu gāzu pārvadāšanai zem spiediena (39) |
| i | nemetāliska materiāla cisterna |
| j | ar amortizāciju |
| k | ar 2 vai 3 asīm: tu < 20 t
  ar 4 asīm: tu < 40 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t |
| kk | ar 2 vai 3 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t
  ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t
  ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t |
| n | ar 2 asīm: tu > 30 t
  ar 3 asīm: tu > 40 t
  ar 4 asīm tu > 60 t
  ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t |
| p | ar vietu bremzētājam (38) |

Standarta vagons

ar metāla apvalku,

šķidruma vai gāzes pārvadāšanai

ar 2 asīm: 25 t ≤ lu ≤ 30 t

ar 3 asīm: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

ar 4 asīm: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksa burti

a

ar 4 asīm

aa

ar 6 vai vairāk asīm

b

naftas produktiem (38)

c

ar izkraušanu zem spiediena (39)

d

pārtikas produktiem un ķimikālijām (38)

e

aprīkots ar sildierīcēm

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

gāzu pārvadāšanai zem spiediena, šķidrinātu vai izšķīdinātu gāzu pārvadāšanai zem spiediena (39)

i

nemetāliska materiāla cisterna

j

ar amortizāciju

k

ar 2 vai 3 asīm: tu < 20 t

ar 4 asīm: tu < 40 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu < 50 t

kk

ar 2 vai 3 asīm: 20 t ≤ tu < 25 t

ar 4 asīm: 40 t ≤ tu < 50 t

ar 6 vai vairāk asīm: 50 t ≤ tu < 60 t

n

ar 2 asīm: tu > 30 t

ar 3 asīm: tu > 40 t

ar 4 asīm tu > 60 t

ar 6 vai vairāk asīm: tu > 75 t

p

ar vietu bremzētājam (38)

BURTU MARĶĒJUMS LOCĪKLAS VAGONIEM UN VAGONU SEKCIJĀM

KATEGORIJAS UN INDEKSA BURTU DEFINĪCIJAS

1.   Svarīgas piezīmes

Pievienotajās tabulās metros norādītie dati attiecas uz vagonu iekšpuses garumu (lu).

2.   Visām kategorijām kopīgi indeksa burti ar starptautisku vērtību

| q | elektriskās apsildes caurule, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu |
| --- | --- |
| qq | elektriskās apsildes caurule un instalācija, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu |
| s | vagoni, kam atļauts braukt ar “s” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu) |
| ss | vagoni, kam atļauts braukt ar “ss” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu) |

q

elektriskās apsildes caurule, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu

qq

elektriskās apsildes caurule un instalācija, kurai var piegādāt visu pieņemamo veidu strāvu

s

vagoni, kam atļauts braukt ar “s” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu)

ss

vagoni, kam atļauts braukt ar “ss” nosacījumiem (skatīt ritošā sastāva SITS B pielikumu)

3.   Indeksa burti, kam ir vērtība atsevišķās valstīs

t, u, v, w, x, y, z

Šo burtu vērtību definē katra dalībvalsts.

KATEGORIJAS BURTS F – PUSVAGONS

| Standarta vagons | Locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar asīm, ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar ratiņiem |
| c | ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, atsevišķi, no augšas (40) |
| cc | ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, atsevišķi, no apakšas (40) |
| e | ar 3 vienībām |
| ee | ar 4 vai vairāk vienībām |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| l | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no augšas (40) |
| ll | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (40) |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| o | ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (40) |
| oo | ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (40) |
| p | ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, augšas (40) |
| pp | ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (40) |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |
| Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.







  — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

Standarta vagons

Locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar asīm, ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

ar ratiņiem

c

ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, atsevišķi, no augšas (40)

cc

ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, atsevišķi, no apakšas (40)

e

ar 3 vienībām

ee

ar 4 vai vairāk vienībām

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

l

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no augšas (40)

ll

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no abiem sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (40)

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

o

ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (40)

oo

ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (40)

p

ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, augšas (40)

pp

ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (40)

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolēts | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolēts

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

KATEGORIJAS BURTS H – SEGTAIS VAGONS

| Standarta vagons | Locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar asīm, ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar ratiņiem |
| c | ar durvīm vagona galā |
| cc | ar durvīm vagona galā, iekšpusē piemērots automašīnu pārvadāšanai |
| d | ar lūkām grīdā |
| e | ar 3 vienībām |
| ee | ar 4 vai vairāk vienībām |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | graudiem |
| h | augļiem un dārzeņiem (41) |
| i | ar atveramām vai grozāmām sienām |
| ii | ar ļoti stiprām atveramām vai grozāmām sienām (42) |
| l | ar pārvietojamām starpsienām (43) |
| ll | ar nostiprināmām pārvietojamām starpsienām (43) |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |

Standarta vagons

Locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar asīm, ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

ar ratiņiem

c

ar durvīm vagona galā

cc

ar durvīm vagona galā, iekšpusē piemērots automašīnu pārvadāšanai

d

ar lūkām grīdā

e

ar 3 vienībām

ee

ar 4 vai vairāk vienībām

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

graudiem

h

augļiem un dārzeņiem (41)

i

ar atveramām vai grozāmām sienām

ii

ar ļoti stiprām atveramām vai grozāmām sienām (42)

l

ar pārvietojamām starpsienām (43)

ll

ar nostiprināmām pārvietojamām starpsienām (43)

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

KATEGORIJAS BURTS I – IZOTERMISKAIS VAGONS

| Standarta vagons | Refrižeratorvagons
  ar IN klases siltumizolāciju,
  automātisku ventilāciju, ar režģiem un saldētavu ≥ 3,5 m3

  locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar asīm, ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar ratiņiem |
| c | ar gaļas āķiem |
| d | zivīm |
| e | ar elektrisko ventilāciju |
| ee | ar 4 vai vairāk vienībām |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | ar mehānisko saldēšanu (44) |
| gg | refrižerators ar sašķidrinātu gāzi (44) |
| h | ar IR klases siltumizolāciju |
| i | mehāniskā saldēšana ar pavadoša tehniskā vagona iekārtām (44)
   (45) |
| ii | pavadošs tehniskais vagons (44)
   (45) |
| l | izolācija bez saldētavas (44)
   (46) |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| o | ar saldētavām ar ietilpību, kas ir mazāka par 3,5 m3
   (46) |
| oo | ar 3 vienībām |
| p | bez režģiem |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |

Standarta vagons

Refrižeratorvagons

ar IN klases siltumizolāciju,

automātisku ventilāciju, ar režģiem un saldētavu ≥ 3,5 m3

locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar asīm, ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

ar ratiņiem

c

ar gaļas āķiem

d

zivīm

e

ar elektrisko ventilāciju

ee

ar 4 vai vairāk vienībām

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

ar mehānisko saldēšanu (44)

gg

refrižerators ar sašķidrinātu gāzi (44)

h

ar IR klases siltumizolāciju

i

mehāniskā saldēšana ar pavadoša tehniskā vagona iekārtām (44)
   (45)

ii

pavadošs tehniskais vagons (44)
   (45)

l

izolācija bez saldētavas (44)
   (46)

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

o

ar saldētavām ar ietilpību, kas ir mazāka par 3,5 m3
   (46)

oo

ar 3 vienībām

p

bez režģiem

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

KATEGORIJAS BURTS L – PLATFORMA AR ATSEVIŠĶĀM ASĪM

| Standarta vagons | Locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | locīklas vagons |
| aa | sakabes vagons |
| b | ar īpašiem stiprinājumiem vidēja lieluma konteineriem (pa) (47) |
| c | ar šarnīra balstu (47) |
| d | piemērots automašīnu pārvadāšanai, bez jumta (47) |
| e | piemērots automašīnu pārvadāšanai, ar jumtu (47) |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | piemērots konteineru pārvadāšanai (47)
   (48) |
| h | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (47)
   (49) |
| hh | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (47)
   (49) |
| i | ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (47) |
| ii | ar ļoti stipru noņemamu metāla pārsegu (50) un nenoņemamiem galiem (47) |
| j | ar amortizāciju |
| l | bez statņiem (47) |
| m | ar 2 vienībām: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 18 m |
| o | ar 3 vienībām |
| oo | ar 4 vai vairāk vienībām |
| p | bez bortiem (47) |
| r | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |

Standarta vagons

Locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

locīklas vagons

aa

sakabes vagons

b

ar īpašiem stiprinājumiem vidēja lieluma konteineriem (pa) (47)

c

ar šarnīra balstu (47)

d

piemērots automašīnu pārvadāšanai, bez jumta (47)

e

piemērots automašīnu pārvadāšanai, ar jumtu (47)

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

piemērots konteineru pārvadāšanai (47)
   (48)

h

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (47)
   (49)

hh

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (47)
   (49)

i

ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (47)

ii

ar ļoti stipru noņemamu metāla pārsegu (50) un nenoņemamiem galiem (47)

j

ar amortizāciju

l

bez statņiem (47)

m

ar 2 vienībām: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 18 m

o

ar 3 vienībām

oo

ar 4 vai vairāk vienībām

p

bez bortiem (47)

r

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

KATEGORIJAS BURTS S – RATIŅU PLATFORMA

| Standarta vagons | Locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | b | ar īpašiem stiprinājumiem vidēja lieluma konteineriem (pa) (51) |
| c | ar šarnīra balstu (51) |
| d | piemērots automašīnu pārvadāšanai, bez jumta (51)
   (52) |
| e | automašīnu pārvadāšanai, ar jumtu (51) |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | piemērots konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums ≤ 60 pēdas (izņemot pa) (51)
   (52)
   (53) |
| gg | piemērots konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums > 60 pēdas (izņemot pa) (51)
   (52)
   (53) |
| h | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (51)
   (54) |
| hh | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (51)
   (54) |
| i | ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (51) |
| ii | ar ļoti stipru noņemamu metāla pārsegu (55) un nenoņemamiem galiem (51) |
| j | ar amortizāciju |
| l | bez statņiem (51) |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| o | ar 3 vienībām |
| oo | ar 4 vai vairāk vienībām |
| p | bez bortiem (51) |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |

Standarta vagons

Locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

b

ar īpašiem stiprinājumiem vidēja lieluma konteineriem (pa) (51)

c

ar šarnīra balstu (51)

d

piemērots automašīnu pārvadāšanai, bez jumta (51)
   (52)

e

automašīnu pārvadāšanai, ar jumtu (51)

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

piemērots konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums ≤ 60 pēdas (izņemot pa) (51)
   (52)
   (53)

gg

piemērots konteineru pārvadāšanai, kopējais kravas garums > 60 pēdas (izņemot pa) (51)
   (52)
   (53)

h

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski (51)
   (54)

hh

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski (51)
   (54)

i

ar noņemamu pārsegu un nenoņemamiem galiem (51)

ii

ar ļoti stipru noņemamu metāla pārsegu (55) un nenoņemamiem galiem (51)

j

ar amortizāciju

l

bez statņiem (51)

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

o

ar 3 vienībām

oo

ar 4 vai vairāk vienībām

p

bez bortiem (51)

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

KATEGORIJAS BURTS T – VAGONS AR ATVERAMU JUMTU

| Standarta vagons | Locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar asīm, ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar ratiņiem |
| b | ar brīvu durvju augstumu > 1,90 m (56) |
| c | ar durvīm vagona galā |
| d | ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, no augšas (56)
   (57) |
| dd | ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, no apakšas (56)
   (57) |
| e | ar 3 vienībām |
| ee | ar 4 vai vairāk vienībām |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | graudiem |
| h | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski |
| hh | piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski |
| i | ar atveramām sienām (56) |
| j | ar amortizāciju |
| l | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, vienlaicīgi, no augšas (56)
   (57) |
| ll | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (56)
   (57) |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| o | ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (56)
   (57) |
| oo | ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (56)
   (57) |
| p | ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (56)
   (57) |
| pp | ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (56)
   (57) |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |
| Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.







  — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

Standarta vagons

Locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar asīm, ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

ar ratiņiem

b

ar brīvu durvju augstumu > 1,90 m (56)

c

ar durvīm vagona galā

d

ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, no augšas (56)
   (57)

dd

ar kontrolētu kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, no apakšas (56)
   (57)

e

ar 3 vienībām

ee

ar 4 vai vairāk vienībām

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

graudiem

h

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai sāniski

hh

piemērots tērauda tinumu pārvadāšanai stateniski

i

ar atveramām sienām (56)

j

ar amortizāciju

l

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, vienlaicīgi, no augšas (56)
   (57)

ll

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no sāniem, vienlaicīgi, no apakšas (56)
   (57)

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

o

ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (56)
   (57)

oo

ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (56)
   (57)

p

ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no augšas (56)
   (57)

pp

ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, no apakšas (56)
   (57)

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

| bēršana: | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| kontrolēts: | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

bēršana:

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

kontrolēts:

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

KATEGORIJAS BURTS U – SPECIALIZĒTIE VAGONI

| Standarta vagons | Locīklas vagons vai vagonu sekcija,
  ar asīm, ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar ratiņiem |
| e | ar 3 vienībām |
| ee | ar 4 vai vairāk vienībām |
| c | ar izkraušanu zem spiediena |
| d | ar kontrolētu kravas izkraušanu ar smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, augšā (58) |
| dd | ar kontrolētu kravas izkraušanu ar smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, apakšā (58) |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | graudiem |
| i | piemērots tādu priekšmetu pārvadāšanai, kas pārsniegtu gabarītu, ja būtu iekrauti parastā vagonā (59) |
| l | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, augšā (58) |
| ll | ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, apakšā (58) |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| o | ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, augšā (58) |
| oo | ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, apakšā (58)
   (59) |
| p | ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, augšā (58) |
| pp | ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, apakšā (58) |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |
| Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.







  — aksiālā | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| — divpusējā | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.
  (Šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

Standarta vagons

Locīklas vagons vai vagonu sekcija,

ar asīm, ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

ar ratiņiem

e

ar 3 vienībām

ee

ar 4 vai vairāk vienībām

c

ar izkraušanu zem spiediena

d

ar kontrolētu kravas izkraušanu ar smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, augšā (58)

dd

ar kontrolētu kravas izkraušanu ar smaguma spēka palīdzību, abos sānos, atsevišķi, apakšā (58)

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai pa tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

graudiem

i

piemērots tādu priekšmetu pārvadāšanai, kas pārsniegtu gabarītu, ja būtu iekrauti parastā vagonā (59)

l

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, augšā (58)

ll

ar beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību abos sānos, vienlaicīgi, apakšā (58)

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

o

ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, augšā (58)

oo

ar aksiālo beramkravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, apakšā (58)
   (59)

p

ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, augšā (58)

pp

ar kontrolētu aksiālo kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību, apakšā (58)

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

— aksiālā

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējā

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.

(Šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšējā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšējā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

| — bēršana: | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolētā: | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana:

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolētā:

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

KATEGORIJAS BURTS Z – CISTERNVAGONS

| Standarta vagons | ar metāla apvalku
  šķidruma vai gāzu pārvadāšanai
  locīklas vagons vai vagonu sekcija
  ar asīm, ar 2 vienībām
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksa burti | a | ar ratiņiem |
| c | ar izkraušanu zem spiediena (60) |
| e | apsildāms |
| f | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju |
| ff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai caur tuneli) |
| fff | piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi) |
| g | gāzu pārvadāšanai zem spiediena, šķidrinātu vai izšķīdinātu gāzu pārvadāšanai zem spiediena (60) |
| i | tvertne no nemetāliska materiāla |
| j | ar amortizāciju |
| m | ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m |
| mm | ar 2 vienībām: lu < 22 m |
| o | ar 3 vienībām |
| oo | ar 4 vai vairāk vienībām |
| r | locīklas vagons |
| rr | sakabes vagons |

Standarta vagons

ar metāla apvalku

šķidruma vai gāzu pārvadāšanai

locīklas vagons vai vagonu sekcija

ar asīm, ar 2 vienībām

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksa burti

a

ar ratiņiem

c

ar izkraušanu zem spiediena (60)

e

apsildāms

f

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju

ff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai caur tuneli)

fff

piemērots satiksmei ar Lielbritāniju (tikai ar vilcienu prāmi)

g

gāzu pārvadāšanai zem spiediena, šķidrinātu vai izšķīdinātu gāzu pārvadāšanai zem spiediena (60)

i

tvertne no nemetāliska materiāla

j

ar amortizāciju

m

ar 2 vienībām: lu ≥ 27 m

mm

ar 2 vienībām: lu < 22 m

o

ar 3 vienībām

oo

ar 4 vai vairāk vienībām

r

locīklas vagons

rr

sakabes vagons

---

(1)  Šis jēdziens attiecas tikai uz vaļējiem vagoniem ar augstiem bortiem, kuriem ir līdzena grīda un kuru aprīkojums ļauj tos izmantot vai nu kā parastus vagonus ar līdzenu grīdu, vai konkrētu preču izkraušanai ar kravas smaguma spēka palīdzību, izmantojot piemērotu lūku novietojumu.

(2)  Attiecas tikai uz vagoniem ar 1 520 mm gabarītu.

(3)  Vagoni ar kravu izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību F kategorijā ir vaļēji vagoni, kuriem nav plakanas grīdas un kuriem nav atvāžamu bortu ne galos, ne sānos.

(4)  Attiecas tikai uz vagoniem ar gabarīta izmēru, kas lielāks par 1 520 mm.

Šo vagonu izkraušanas metodi nosaka šādu raksturlielumu kopums.

Izkraušanas atveru izvietojums:

| — aksiālā | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| --- | --- | --- |
| — divpusējā | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.
  (Šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

— aksiālā

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējā

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.

(Šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšējā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšējā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

Izkraušanas veids:

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolētā | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolētā

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

(5)  Attiecas tikai uz vagoniem ar 1 520 mm gabarītu.

(6)  Jēdziens “augļiem un dārzeņiem” attiecas tikai uz vagoniem, kam ir papildu ventilācijas atveres grīdā.

(7)  Divasu vagoniem, kuriem ir indeksa burti “f”, “fff”, komerckravu ietilpība var būt mazāka nekā 70 m3.

(8)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 520 mm gabarītu.

(9)  Jēdziens “augļiem un dārzeņiem” attiecas tikai uz vagoniem, kam ir papildu ventilācijas atveres grīdā.

(10)  Attiecas tikai uz vagoniem ar 1 435 mm gabarītu.

(11)  Pārvietojamās starpsienas var uz laiku demontēt.

(12)  Ar indeksa burtu “l” nemarķē vagonus, kuriem ir indeksa burti “g”, “gg”, “i” vai “ii”.

(13)  Vagonus, kuriem ir gan indeksa burts “g”, gan “i”, var izmantot atsevišķi vai uz tilta ar mehānisku saldēšanu.

(14)  Jēdziens “pavadošais tehniskais vagons” vienlaicīgi attiecas arī uz rūpnīcas vagoniem, remonta vagoniem (ar vai bez guļamtelpām) un dzīvojamajiem vagoniem.

(15)  Ar indeksa burtu “o” nemarķē vagonus, kuriem ir indeksa burts “l”.

(16)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 520 mm gabarītu.

Piezīme. Slēgto refrižeratorvagonu grīdas platību vienmēr nosaka, ņemot vērā saldētavu izmantošanu.

(17)  Indeksa burtu “g” kopā ar kategoriju apzīmējošo burtu “K” var lietot tikai parastajiem vagoniem, kuri ir papildus aprīkoti konteineru pārvadāšanas vajadzībām. Vagonus, kas ir aprīkoti tikai konteineru pārvadāšanai, klasificē L kategorijā.

(18)  Ar indeksa burtu “p” nemarķē vagonus, kuriem ir indeksa burts “i”.

(19)  Indeksa burtus “l” vai “p” vagoniem, kuriem ir indeksa burti “b”, “c”, “d”, “e”, “g”, “h”, “hh”, “i” vai “ii”, norāda pēc izvēles. Taču skaitliskajiem kodiem vienmēr jāatbilst burtu marķējumam uz vagona.

(20)  Vagoni, kurus izmanto tikai konteineru pārvadāšanai (izņemot pa).

(21)  Vagoni, kurus izmanto tikai tērauda tinumu pārvadāšanai.

(22)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 435 mm gabarītu.

(23)  Indeksa burtu “g” saistībā ar kategorijas burtu R iespējams lietot tikai parastajiem vagoniem, kas papildus piemēroti konteineru pārvadāšanai. Vagonus, kas piemēroti tikai konteineru pārvadāšanai, klasificē S kategorijā.

(24)  Indeksa burtus “h” vai “hh” kopā ar kategorijas burtu R iespējams lietot tikai parastajiem vagoniem, kas papildus piemēroti konteineru pārvadāšanai. Vagonus, kas piemēroti tikai konteineru pārvadāšanai, klasificē S kategorijā.

(25)  Vagonus, kam ir indeksa burts “i”, nemarķē ar indeksa burtiem “oo” un/vai “p”.

(26)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 520 mm gabarītu.

(27)  Indeksa burtu “l” vai “p” vagoniem, kuriem ir indeksa burti “b”, “c”, “d”, “e”, “g”, “gg”, “h”, “hh”, “i” vai “ii”, norāda pēc izvēles. Taču skaitliskajiem kodiem vienmēr jāatbilst burtu marķējumam uz vagoniem.

(28)  Vagonus, kurus papildus konteineru un maiņas korpusu pārvadāšanai, izmanto transportlīdzekļu pārvadāšanai, marķē ar indeksa burtiem “g” vai “gg” un burtu “d”.

(29)  Vagoni, kurus izmanto tikai konteineru vai tvērējkausu un atvāzēju maiņas korpusu pārvadāšanai.

(30)  Vagoni, kurus izmanto tikai tērauda tinumu pārvadāšanai.

(31)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 435 mm gabarītu.

(32)  Indeksa burtu “e”

| — | vagoniem ar indeksa burtu “b” norāda pēc izvēles (taču skaitliskajiem kodiem vienmēr jāatbilst burtu marķējumam uz vagoniem), |
| --- | --- |

—

vagoniem ar indeksa burtu “b” norāda pēc izvēles (taču skaitliskajiem kodiem vienmēr jāatbilst burtu marķējumam uz vagoniem),

| — | neuzrāda uz vagoniem, kuriem ir indeksa burti “d”, “dd”, “i”, “l”, “ll”, “o”, “oo”, “p” vai “pp”. |
| --- | --- |

—

neuzrāda uz vagoniem, kuriem ir indeksa burti “d”, “dd”, “i”, “l”, “ll”, “o”, “oo”, “p” vai “pp”.

(33)  Ar indeksa burtiem “b” un “m” nemarķē vagonus, kuriem ir indeksa burti “d”, “dd”, “l”, “ll”, “o”, “oo”, “p” vai “pp”.

(34)  T kategorijas vagoni ar kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību ir aprīkoti ar atveramu jumtu, kas ļauj piekļūt iekraušanas lūkai visa korpusa garumā; šiem vagoniem nav plakanas grīdas, un tie nav paredzēti kravas izgāšanai ne uz sāniem, ne aizmuguri.

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

Izkraušanas atveru izvietojums:

| — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| --- | --- | --- |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

Izkraušanas veids:

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolēts | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolēts

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

(35)  U kategorijas vagoni ar kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību ir slēgti vagoni, kurus var piekraut tikai caur vienu vai vairākām iekraušanas atverēm korpusa augšpusē un kuru kopējā atvēruma izmēri ir mazāki nekā korpusa garums; šiem vagoniem nav plakanas grīdas, un tie nav paredzēti kravas izgāšanai uz sāniem vai aizmuguri.

(36)  Jo īpaši:

| — | negabarīta kravas platformas, |
| --- | --- |

—

negabarīta kravas platformas,

| — | vagoni ar centra iedobi, |
| --- | --- |

—

vagoni ar centra iedobi,

| — | vagoni ar ātrgaitas slīpo diagonālo pastāvīgās vadības paneli. |
| --- | --- |

—

vagoni ar ātrgaitas slīpo diagonālo pastāvīgās vadības paneli.

(37)  Uz vagoniem ar indeksa burtu “i” nemarķē indeksa burtu “n”.

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

Izkraušanas atveru izvietojums:

| — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| --- | --- | --- |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

Izkraušanas veids:

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolēts | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolēts

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

(38)  Attiecas tikai uz vagoniem ar 1 520 mm gabarītu.

(39)  Ar indeksa burtu “c” nemarķē vagonus, kuriem ir indeksa burts “g”.

(40)  F kategorijas vagoni ar kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību ir vaļēji, tiem nav plakanas grīdas, un tie nav paredzēti kravas izgāšanai uz aizmuguri vai uz sāniem.

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

Izkraušanas atveru izvietojums:

| — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| --- | --- | --- |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

Izkraušanas veids:

| — bēršana | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolēts | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolēts

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

(41)  Jēdziens “augļiem un dārzeņiem” attiecas tikai uz vagoniem, kuriem ir papildu ventilācijas atveres grīdā.

(42)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 435 mm gabarītu.

(43)  Pārvietojamās starpsienas var uz laiku demontēt.

(44)  Ar indeksa burtu “l” nemarķē vagonus, uz kuriem ir indeksa burti “g”, “gg”, “i”“ii”.

(45)  Jēdziens “pavadošais tehniskais vagons” attiecas uz rūpnīcas vagoniem, remonta vagoniem (ar vai bez guļvietām) un dzīvojamiem vagoniem.

(46)  Ar indeksa burtu “o” nemarķē vagonus, uz kuriem ir indeksa burts “l”.

(47)  Indeksa burtus “l” vai “p” vagoniem, kuriem ir indeksa burti “b”, “c”, “d”, “e”, “g”, “h”, “hh”, “i” vai “ii”, norāda pēc izvēles. Tomēr skaitliskajiem kodiem vienmēr jāatbilst burtu marķējumam uz vagoniem.

(48)  Vagoni, ko izmanto tikai konteineru pārvadāšanai (izņemot pa).

(49)  Vagoni, ko izmanto tikai tērauda tinumu pārvadāšanai.

(50)  Attiecināms tikai uz vagoniem ar 1 435 mm gabarītu.

(51)  Indeksa burtus “l” vai “p” uz vagoniem, kam ir indeksa burti “b”, “c”, “d”, “e”, “g”, “gg”, “h”, “hh”, “i” vai “ii”, norāda pēc izvēles. Taču skaitliskajiem kodiem vienmēr jāatbilst burtu marķējumam uz vagoniem.

(52)  Vagonus, kurus papildus konteineru un maiņas korpusu pārvadāšanai izmanto transportlīdzekļu pārvadāšanai, marķē ar indeksa burtiem “g” vai “gg” un burtu “d”.

(53)  Vagoni, kurus izmanto tikai konteineru vai ekskavatoru vai atvāzēju maiņas korpusu pārvadāšanai.

(54)  Vagoni, kurus izmanto tikai tērauda tinumu pārvadāšanai.

(55)  Attiecināms tikai uz 1 435 mm gabarītu.

(56)  Indeksa burtu “b” nemarķē uz vagoniem, kuriem ir indeksa burti “d”, “dd”, “i”, “l”, “ll”, “o”, “oo”, “p” vai “pp”.

(57)  T kategorijas vagoni ir aprīkoti ar atveramu jumtu, kas ļauj piekļūt iekraušanas lūkai visā korpusa garumā; šiem vagoniem nav plakanas grīdas, un tie nav paredzēti kravas izgāšanai ne uz sāniem, ne aizmuguri.

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

Izkraušanas atveru izvietojums:

| — aksiāls | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| --- | --- | --- |
| — divpusējs | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,
  (šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

— aksiāls

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējs

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm,

(šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

augšā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

apakšā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

Izkraušanas veids:

| bēršana: | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| kontrolēts: | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

bēršana:

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

kontrolēts:

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

(58)  U kategorijas vagoni ar kravas izkraušanu ar kravas smaguma spēka palīdzību ir slēgti vagoni, kurus var piekraut tikai caur vienu vai vairākām iekraušanas atverēm, kuras atrodas korpusa augšpusē un kuru kopējie izmēri ir mazāki nekā korpusa garums; šiem vagoniem nav līdzenu grīdu, un tie nav paredzēti kravas izgāšanai uz aizmuguri vai sāniem.

(59)  Jo īpaši:

| — | negabarīta kravas platformas, |
| --- | --- |

—

negabarīta kravas platformas,

| — | vagoni ar centrālo iedobi, |
| --- | --- |

—

vagoni ar centrālo iedobi,

| — | vagoni ar parastu slīpo diagonālo pastāvīgās kontroles paneli. |
| --- | --- |

—

vagoni ar parastu slīpo diagonālo pastāvīgās kontroles paneli.

Šo vagonu izkraušanu nosaka šādu raksturlielumu kopums.

Izkraušanas atveru izvietojums:

| — aksiālā | : | atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas, |
| --- | --- | --- |
| — divpusējā | : | atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.
  (Šo vagonu izkraušana ir:






  — | vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs, |

— aksiālā

:

atveres novietotas virs sliežu ceļa viduslīnijas,

— divpusējā

:

atveres abos sliežu ceļa sānos, ārpus sliedēm.

(Šo vagonu izkraušana ir:

—

vienlaicīga, ja vagonu pilnīgai iztukšošanai vajadzīga atveru atvēršana abās pusēs,

| — | atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē), |
| --- | --- |

—

atsevišķa, ja vagonu pilnīgu iztukšošanu var veikt, atverot atveri tikai vienā pusē),

— augšējā

:

izkraušanas atveres zemākais stūris (neņemot vērā kustīgās iekārtas, kuras var būt šīs atveres turpinājums) ir vismaz 0,700 m virs sliedēm, un ir iespējams izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu,

— apakšējā

:

izkraušanas atveres novietojums neļauj izmantot slīdošo lenti, lai pārvietotu kravu.

Izkraušanas veids

| — bēršana: | : | ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs, |
| --- | --- | --- |
| — kontrolētā: | : | jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu. |

— bēršana:

:

ja atveres ir atvērtas un sākas izkraušana, tās nevar aizvērt, kamēr vagons nav tukšs,

— kontrolētā:

:

jebkurā izkraušanas brīdī var regulēt vai pat apturēt kravas plūsmu.

(60)  Indeksa burtu “c” nemarķē uz vagoniem, kuriem ir indeksa burts “g”.

P13. PIELIKUMS

Piekabināmo pasažieru vagonu burtu marķējums

Sērijas burti ar starptautisku vērtību

| A | 1. klases pasažieru vagons ar sēdvietām |
| --- | --- |
| B | 2. klases pasažieru vagons ar sēdvietām |
| AB | 1./2. klases pasažieru vagons ar sēdvietām |
| WL | Guļamvagons ar sērijas burtiem A, B vai AB atkarībā no piedāvātās guļvietas veida. Sērijas burtus guļamvagonam ar “īpašiem” nodalījumiem papildina ar indeksa burtu “S” |
| WR | Restorānvagons |
| R | Pasažieru vagons ar restorānvagonu, bufetes vai bāra nodalījumu (sērijas burtu izmanto papildus) |
| D | Bagāžas vagons |
| DD | Vaļējs divpakāpju bagāžas vagons automašīnu pārvadāšanai |
| Post | Pasta vagons |
| AS
  SR
  WG | Vagons ar bāru un vietu dejošanai |
| WSP | Salonvagons |
| Le | Vaļējs divasu divpakāpju vagons automašīnu pārvadāšanai |
| Leq | Vaļējs divasu divpakāpju vagons automašīnu pārvadāšanai, aprīkots ar vilciena elektroapgādes kabeli |
| Laeq | Vaļējs trīsasu divpakāpju vagons automašīnu pārvadāšanai, aprīkots ar vilciena elektroapgādes kabeli |

A

1. klases pasažieru vagons ar sēdvietām

B

2. klases pasažieru vagons ar sēdvietām

AB

1./2. klases pasažieru vagons ar sēdvietām

WL

Guļamvagons ar sērijas burtiem A, B vai AB atkarībā no piedāvātās guļvietas veida. Sērijas burtus guļamvagonam ar “īpašiem” nodalījumiem papildina ar indeksa burtu “S”

WR

Restorānvagons

R

Pasažieru vagons ar restorānvagonu, bufetes vai bāra nodalījumu (sērijas burtu izmanto papildus)

D

Bagāžas vagons

DD

Vaļējs divpakāpju bagāžas vagons automašīnu pārvadāšanai

Post

Pasta vagons

AS

SR

WG

Vagons ar bāru un vietu dejošanai

WSP

Salonvagons

Le

Vaļējs divasu divpakāpju vagons automašīnu pārvadāšanai

Leq

Vaļējs divasu divpakāpju vagons automašīnu pārvadāšanai, aprīkots ar vilciena elektroapgādes kabeli

Laeq

Vaļējs trīsasu divpakāpju vagons automašīnu pārvadāšanai, aprīkots ar vilciena elektroapgādes kabeli

Indeksa burti ar starptautisku vērtību

| b
  h | Pasažieru vagons, kas piemērots, lai pārvadātu pasažierus ar īpašām vajadzībām |
| --- | --- |
| c | Nodalījumi, kurus var pārveidot par kupejām |
| d
  v | Vagons, kas piemērots velosipēdu pārvadāšanai |
| ee
  z | Vagons, kas aprīkots ar centrālo enerģijas apgādi |
| f | Vagons, kas aprīkots ar mašīnista kabīni (vadības piekabvagons) |
| p
  t | Pasažieru vagons ar sēdvietām un centra eju |
| m | Vagons, kas garāks par 24,5 m |
| s | Centra eja bagāžas vagonos un pasažieru vagonos ar bagāžas nodalījumu |

b

h

Pasažieru vagons, kas piemērots, lai pārvadātu pasažierus ar īpašām vajadzībām

c

Nodalījumi, kurus var pārveidot par kupejām

d

v

Vagons, kas piemērots velosipēdu pārvadāšanai

ee

z

Vagons, kas aprīkots ar centrālo enerģijas apgādi

f

Vagons, kas aprīkots ar mašīnista kabīni (vadības piekabvagons)

p

t

Pasažieru vagons ar sēdvietām un centra eju

m

Vagons, kas garāks par 24,5 m

s

Centra eja bagāžas vagonos un pasažieru vagonos ar bagāžas nodalījumu

Nodalījumu skaits ir parādīts kā indekss (piemēram: Bc9).

Sērijas burti un indeksa burti, kuriem ir vērtība atsevišķā valstī

Pārējiem sērijas burtiem un indeksa burtiem ir vērtība noteiktā valstī, un šo vērtību definē katra dalībvalsts.

P14. PIELIKUMS

Specializēto ritekļu burtu marķējums

Šis marķējums norādīts dokumentā EN 14033–1 “Dzelzceļa iekārtas – Sliežu ceļš – Tehniskās prasības dzelzceļa būves un apkopes mašīnām – 1. daļa: Dzelzceļa tehnikas izmantošana”.

Q PIELIKUMS.

Nav izmantots

R PIELIKUMS.

Vilcienu identifikācija

Šajā jomā izstrādā EN dokumentu. Pēc tā ieviešanas EDzA un EK novērtēs, vai tas ir piemērots kā līdzeklis, lai panāktu atbilstību šīs SITS prasībām.

Līdz šā EN izstrādei šajā pielikumā ietverts attiecībā uz šo jautājumu sagatavots CWA.

Jāatzīmē, ka ar šo CWA neatceļ UIC brošūru 419–1 un 419–2 piemērošanu.

Skatīt pievienoto dokumentu – CWA par vilcienu numurēšanu.

S PIELIKUMS.

Nav izmantots

T PIELIKUMS.

Bremžu darbības efektivitāte

Izstrādā detalizētu specifikāciju, kurā noteiks formulu bremžu darbības efektivitātes aprēķināšanai. Šī specifikācija būs spēkā visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, un tajā ņems vērā, kā vislabāk noteikt šādu formulu, lai ļautu droši un rentabli saskaņot bremžu darbību. Šo jautājumu risina daudznozaru ekspertu darba grupa. Tā strādās arī saistībā ar parasto dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS prasībām.

Līdz detalizētas specifikācijas izstrādei un ieviešanai šis ir atklāts punkts, un ir ieteicams, ka dzelzceļa uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji sazinās, lai noslēgtu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus, ar ko novērstu vilcienu kavēšanos nokļūt no viena infrastruktūras pārvaldītāja darba teritorijas uz otra infrastruktūras pārvaldītāja darba teritoriju.

Skatīt arī U pielikumu.

U PIELIKUMS.

Atklāto punktu saraksts

4.2.2.5. APAKŠIEDAļA

Vilciena sastāva dokuments

T PIELIKUMS (skatīt šīs SITS 4.2.2.6.2. apakšiedaļu)

Bremžu darbības efektivitāte

V PIELIKUMS

Mašīnistiem paredzētās priekšrakstu dokumentācijas sagatavošana un atjaunināšana

Saistībā ar šīs SITS 4.2. un 4.6 apakšiedaļu turpmāk redzamajā diagrammā attēlots šajā SITS izklāstītais process, kā sagatavo un atjaunina šajā SITS prasītos priekšrakstus mašīnistiem

Image

SKAIDROJOŠĀ VĀRDNĪCA

| Termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Negadījums | Kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā |
| Vilcienu kustības vadība | Darbs ar aprīkojumu signalizācijas centros, elektriskās vilces strāvas padeves kontroles telpās un satiksmes kontroles centros, kur atļauj vilcienu kustību. Tas neattiecas uz tiem dzelzceļa uzņēmumu darbiniekiem, kas ir atbildīgi par resursu, piemēram, vilcienu apkalpju vai ritošā sastāva, pārvaldību |
| Bīstamās kravas | Kā noteikts Direktīvas 96/49/EK 2. pantā |
| Traucēts darbības režīms | Tāds darbības režīms neplānota notikuma rezultātā, kas neļauj normāli sniegt dzelzceļa pakalpojumus |
| Dispečera pakalpojumi | Skatīt “Vilcienu dispečera pakalpojumi” |
| Mašīnists | Persona, kas ir kompetenta un pilnvarota vadīt vilcienus |
| Īpašas kravas | Kravas, piemēram, konteinera, maiņas korpusa, pārvadājumi ar dzelzceļa ritekli vai cita veida satiksme, ja dzelzceļa ritekļa izmēra un/vai ass slodzes dēļ vajadzīga īpaša kustības atļauja un/vai īpašu pārvadājuma nosacījumu piemērošana visā reisā vai tā daļā |
| Veselības un drošības nosacījumi | Šīs SITS 4.7. nodaļas kontekstā tie attiecas tikai uz medicīniskās un psiholoģiskās piemērotības prasībām, lai spētu strādāt ar attiecīgajiem apakšsistēmas elementiem |
| Sakarsusi bukse | Ass bukse un gultnis, kas pārsniedz paredzēto maksimālo darba temperatūru |
| Starpgadījums | Kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā |
| Veidlapu grāmatiņa | Veidlapu grāmatiņa, kurā aprakstīts, kādā kārtībā jārīkojas infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmuma personālam, strādājot ar vilcienu traucētā režīmā. Katrai atsevišķai darbībai vajadzīga atsevišķa veidlapa. Veidlapu grāmatiņu sagatavo gan infrastruktūras pārvaldītāja, gan dzelzceļa uzņēmuma valodā, un tās kopijas ir pie attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa uzņēmumu personāla |
| Dalībvalsts | Saistībā ar šo SITS tas attiecas uz dalībvalsti, kura izdod drošības atļauju/sertifikātu, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā |
| Darba valoda | Valoda vai valodas, ko ikdienas darbā lieto infrastruktūras pārvaldītājs un kas publiskota(-s) tā tīkla pārskatā, lai apmainītos ar darba ziņojumiem un ar drošību saistītiem ziņojumiem starp infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmumu personālu |
| Pasažieris | Persona (kas nav darbinieks ar īpašiem pienākumiem vilcienā), kas brauc ar vilcienu vai atrodas pie dzelzceļa piederošā īpašumā pirms vai pēc brauciena ar vilcienu |
| Darbības efektivitātes uzraudzība | Sistemātiska vilcienu un infrastruktūras darbības novērošana un reģistrēšana ar mērķi panākt uzlabojumus abos |
| Reālais laiks | Spēja apmainīties ar informāciju un apstrādāt to saistībā ar noteiktiem notikumiem (piemēram, pienākšana stacijā, caurbraukšana stacijai vai atiešana no stacijas) vilciena reisā tajā brīdī, kad tie notiek |
| Ziņošanas punkts | Punkts vilciena kustības grafikā, kur prasīts ziņot par pienākšanas, atiešanas vai caurbraukšanas laiku |
| Maršruts | Atsevišķs līnijas posms vai posmi |
| Maršruta pārzināšana | Zināšanas par līnijas posmu(-iem), kurā(-os) jāstrādā borta apkalpei, pamatojoties uz infrastruktūras pārvaldītāja sniegto informāciju, lai ļautu tiem droši vadīt vilcienu. Šo zināšanu pamatelementi attiecīgajam personālam jāpārzina detalizēti un jāatceras. Citus elementus var uzturēt dokumentos, kuriem šis personāls var ātri piekļūt un kuri pamatojas uz dzelzceļa uzņēmuma veiktu maršruta novērtējumu vai valsts drošības iestādes prasībām |
| Drošībai būtisks darbs | Darbs, ko veic personāls, kontrolējot vai ietekmējot tādu ritekļa kustību, kas var ietekmēt personu veselību un drošību |
| SPAD | Bez atļaujas pabraukts zem aizliedzoša signāla – tas nozīmē, ka signālam, kas liek apstāties, ir aizbraukts garām bez atļaujas, ko dod persona, kura ir atbildīga par vilcienu kustības vadību |
| Personāls | Dzelzceļa uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja darbinieki vai līgumdarbinieki, kas veic šajā SITS norādītos uzdevumus |
| Pieturas punkts | Vieta, kas vilciena kustības grafikā noteikta kā plānota apstāšanās vieta, parasti, lai veiktu noteiktas darbības, piemēram, ļautu iekāpt vai izkāpt pasažieriem |
| Kustības grafiks | Dokuments vai sistēma, kurā dota detalizēta informācija par vilciena(-u) kustību noteiktā maršrutā |
| Laika punkts | Vieta, kas vilciena kustības grafikā noteikta kā vieta, kurā atzīmē noteiktu laiku. Šis laiks var būt pienākšanas vai atiešanas laiks vai caurbraukšanas laiks, ja vilciena kustības grafikā šajā vietā nav paredzēta apstāšanās |
| Vilces vienība | Vagons ar enerģijas apgādi, kas spēj pārvietoties un ar ko var sakabināt citus vagonus |
| Vilciens | Vilcienu definē kā vilces vienību(-as) ar sakabinātiem dzelzceļa vagoniem vai bez tiem vai kā pašgājēju ritekļu grupu, par ko ir pieejami dati kā par vilcienu un kas kursē starp diviem vai vairākiem noteiktiem punktiem Eiropas transporta tīklā |
| Vilcienu dispečera pakalpojumi | Norāde personai, kas vada vilcienu, ka visas darbības stacijā vai depo ir pabeigtas un ka, ciktāl tas attiecas uz atbildīgo personālu, vilcienam ir piešķirta kustības atļauja |
| Vilciena apkalpe | Vilciena borta personāls, kas ir sertificēts kā kompetents un kuru dzelzceļa uzņēmums ieceļ īpašu, ar drošību saistītu pienākumu veikšanai vilcienā, piemēram, mašīnista vai sarga pienākumu veikšanai |
| Vilciena identifikācija | Līdzeklis vilciena nepārprotamai identificēšanai |
| Vilciena darbgatavības nodrošināšana | Nodrošināšana, ka vilciens ir gatavs darbam, ka vilciena aprīkojums ir pareizi izvietots un ka vilciena sastāvs atbilst tam piešķirtajam ceļam. Vilciena darbgatavības nodrošināšana iekļauj arī tehniskās inspekcijas, ko veic pirms vilciena nodošanas ekspluatācijā |
| Riteklis | Jebkura atsevišķa ritošā sastāva vienība, piemēram, lokomotīve, pasažieru vagons vai kravas vagons |
| Ritekļa identifikācija | Skaitlis, ko piešķir riteklim, lai to nepārprotami atšķirtu no citiem ritekļiem |

Termins

Definīcija

Negadījums

Kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā

Vilcienu kustības vadība

Darbs ar aprīkojumu signalizācijas centros, elektriskās vilces strāvas padeves kontroles telpās un satiksmes kontroles centros, kur atļauj vilcienu kustību. Tas neattiecas uz tiem dzelzceļa uzņēmumu darbiniekiem, kas ir atbildīgi par resursu, piemēram, vilcienu apkalpju vai ritošā sastāva, pārvaldību

Bīstamās kravas

Kā noteikts Direktīvas 96/49/EK 2. pantā

Traucēts darbības režīms

Tāds darbības režīms neplānota notikuma rezultātā, kas neļauj normāli sniegt dzelzceļa pakalpojumus

Dispečera pakalpojumi

Skatīt “Vilcienu dispečera pakalpojumi”

Mašīnists

Persona, kas ir kompetenta un pilnvarota vadīt vilcienus

Īpašas kravas

Kravas, piemēram, konteinera, maiņas korpusa, pārvadājumi ar dzelzceļa ritekli vai cita veida satiksme, ja dzelzceļa ritekļa izmēra un/vai ass slodzes dēļ vajadzīga īpaša kustības atļauja un/vai īpašu pārvadājuma nosacījumu piemērošana visā reisā vai tā daļā

Veselības un drošības nosacījumi

Šīs SITS 4.7. nodaļas kontekstā tie attiecas tikai uz medicīniskās un psiholoģiskās piemērotības prasībām, lai spētu strādāt ar attiecīgajiem apakšsistēmas elementiem

Sakarsusi bukse

Ass bukse un gultnis, kas pārsniedz paredzēto maksimālo darba temperatūru

Starpgadījums

Kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā

Veidlapu grāmatiņa

Veidlapu grāmatiņa, kurā aprakstīts, kādā kārtībā jārīkojas infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmuma personālam, strādājot ar vilcienu traucētā režīmā. Katrai atsevišķai darbībai vajadzīga atsevišķa veidlapa. Veidlapu grāmatiņu sagatavo gan infrastruktūras pārvaldītāja, gan dzelzceļa uzņēmuma valodā, un tās kopijas ir pie attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa uzņēmumu personāla

Dalībvalsts

Saistībā ar šo SITS tas attiecas uz dalībvalsti, kura izdod drošības atļauju/sertifikātu, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā

Darba valoda

Valoda vai valodas, ko ikdienas darbā lieto infrastruktūras pārvaldītājs un kas publiskota(-s) tā tīkla pārskatā, lai apmainītos ar darba ziņojumiem un ar drošību saistītiem ziņojumiem starp infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmumu personālu

Pasažieris

Persona (kas nav darbinieks ar īpašiem pienākumiem vilcienā), kas brauc ar vilcienu vai atrodas pie dzelzceļa piederošā īpašumā pirms vai pēc brauciena ar vilcienu

Darbības efektivitātes uzraudzība

Sistemātiska vilcienu un infrastruktūras darbības novērošana un reģistrēšana ar mērķi panākt uzlabojumus abos

Reālais laiks

Spēja apmainīties ar informāciju un apstrādāt to saistībā ar noteiktiem notikumiem (piemēram, pienākšana stacijā, caurbraukšana stacijai vai atiešana no stacijas) vilciena reisā tajā brīdī, kad tie notiek

Ziņošanas punkts

Punkts vilciena kustības grafikā, kur prasīts ziņot par pienākšanas, atiešanas vai caurbraukšanas laiku

Maršruts

Atsevišķs līnijas posms vai posmi

Maršruta pārzināšana

Zināšanas par līnijas posmu(-iem), kurā(-os) jāstrādā borta apkalpei, pamatojoties uz infrastruktūras pārvaldītāja sniegto informāciju, lai ļautu tiem droši vadīt vilcienu. Šo zināšanu pamatelementi attiecīgajam personālam jāpārzina detalizēti un jāatceras. Citus elementus var uzturēt dokumentos, kuriem šis personāls var ātri piekļūt un kuri pamatojas uz dzelzceļa uzņēmuma veiktu maršruta novērtējumu vai valsts drošības iestādes prasībām

Drošībai būtisks darbs

Darbs, ko veic personāls, kontrolējot vai ietekmējot tādu ritekļa kustību, kas var ietekmēt personu veselību un drošību

SPAD

Bez atļaujas pabraukts zem aizliedzoša signāla – tas nozīmē, ka signālam, kas liek apstāties, ir aizbraukts garām bez atļaujas, ko dod persona, kura ir atbildīga par vilcienu kustības vadību

Personāls

Dzelzceļa uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja darbinieki vai līgumdarbinieki, kas veic šajā SITS norādītos uzdevumus

Pieturas punkts

Vieta, kas vilciena kustības grafikā noteikta kā plānota apstāšanās vieta, parasti, lai veiktu noteiktas darbības, piemēram, ļautu iekāpt vai izkāpt pasažieriem

Kustības grafiks

Dokuments vai sistēma, kurā dota detalizēta informācija par vilciena(-u) kustību noteiktā maršrutā

Laika punkts

Vieta, kas vilciena kustības grafikā noteikta kā vieta, kurā atzīmē noteiktu laiku. Šis laiks var būt pienākšanas vai atiešanas laiks vai caurbraukšanas laiks, ja vilciena kustības grafikā šajā vietā nav paredzēta apstāšanās

Vilces vienība

Vagons ar enerģijas apgādi, kas spēj pārvietoties un ar ko var sakabināt citus vagonus

Vilciens

Vilcienu definē kā vilces vienību(-as) ar sakabinātiem dzelzceļa vagoniem vai bez tiem vai kā pašgājēju ritekļu grupu, par ko ir pieejami dati kā par vilcienu un kas kursē starp diviem vai vairākiem noteiktiem punktiem Eiropas transporta tīklā

Vilcienu dispečera pakalpojumi

Norāde personai, kas vada vilcienu, ka visas darbības stacijā vai depo ir pabeigtas un ka, ciktāl tas attiecas uz atbildīgo personālu, vilcienam ir piešķirta kustības atļauja

Vilciena apkalpe

Vilciena borta personāls, kas ir sertificēts kā kompetents un kuru dzelzceļa uzņēmums ieceļ īpašu, ar drošību saistītu pienākumu veikšanai vilcienā, piemēram, mašīnista vai sarga pienākumu veikšanai

Vilciena identifikācija

Līdzeklis vilciena nepārprotamai identificēšanai

Vilciena darbgatavības nodrošināšana

Nodrošināšana, ka vilciens ir gatavs darbam, ka vilciena aprīkojums ir pareizi izvietots un ka vilciena sastāvs atbilst tam piešķirtajam ceļam. Vilciena darbgatavības nodrošināšana iekļauj arī tehniskās inspekcijas, ko veic pirms vilciena nodošanas ekspluatācijā

Riteklis

Jebkura atsevišķa ritošā sastāva vienība, piemēram, lokomotīve, pasažieru vagons vai kravas vagons

Ritekļa identifikācija

Skaitlis, ko piešķir riteklim, lai to nepārprotami atšķirtu no citiem ritekļiem

SITS IEKļAUTO ABREVIATŪRU SARAKSTS

| Abreviatūra | Izskaidrojums |
| --- | --- |
| ac | Maiņstrāva |
| CCS | Vadības nodrošināšana un signalizācija |
| cen | Eiropas Standartizācijas komiteja (Comite Européen de Normalisation) |
| COTIF | Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem |
| cr | Parastais dzelzceļš |
| Db | Decibeli |
| dc | Līdzstrāva |
| dmi | Mašīnista un mašīnas saskarne |
| EK | Eiropas Kopiena |
| EKG | Elektrokardiogramma |
| eirene | Eiropas integrētā dzelzceļa radio paplašinātais tīkls |
| en | Euronorm |
| ENE | Eenerģijas apgāde |
| edza | Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
| ertms | Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēma |
| ETCS | Eiropas vilcienu kontroles sistēma |
| ES | Eiropas Savienība |
| FPS | Funkcionālo prasību specifikācija |
| GSM-R | Mobilo sakaru globālā sistēma dzelzceļiem |
| habd | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce |
| Hz | Hercs |
| IP | Infrastruktūras pārvaldītājs |
| INS | Infrastruktūra |
| OPE | Satiksmes nodrošināšana un vadība |
| osjd | Dzelzceļu sadarbības organizācija |
| PPW | Abreviatūra no krievu valodas Prawila Polzowaniia Wagonami w mezdunarodnom soobsenii (Noteikumi vagonu izmantošanai starptautiskajā satiksmē) |
| RIC | Noteikumi par pasažieru vagonu un bagāžas vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē (Règlement pour I’emploi réciproque des Voitures et des Fourgons en Trafic international) |
| riv | Noteikumi par kravas vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē (Règlement pour I’emploi réciproque des Wagons en Trafic international) |
| RST | Ritošais sastāvs |
| DZU | Dzelzceļa uzņēmums |
| SMS | Drošības vadības sistēma |
| spad | Pabraukts zem aizliedzoša signāla (Signal Passed at Danger) |
| SPS | Sistēmas prasību specifikācija |
| TAP | Tālvadības izmantošana pasažieru pārvadājumos |
| ten | Eiropas transporta tīkls |
| SITS | Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija |
| uic | Starptautiskā dzelzceļu savienība (Union Internationale des Chemins de fer) |
| UV | Ultraviolets |
| RTM | Ritekļa turētāja marķējums |

Abreviatūra

Izskaidrojums

ac

Maiņstrāva

CCS

Vadības nodrošināšana un signalizācija

cen

Eiropas Standartizācijas komiteja (Comite Européen de Normalisation)

COTIF

Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem

cr

Parastais dzelzceļš

Db

Decibeli

dc

Līdzstrāva

dmi

Mašīnista un mašīnas saskarne

EK

Eiropas Kopiena

EKG

Elektrokardiogramma

eirene

Eiropas integrētā dzelzceļa radio paplašinātais tīkls

en

Euronorm

ENE

Eenerģijas apgāde

edza

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

ertms

Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēma

ETCS

Eiropas vilcienu kontroles sistēma

ES

Eiropas Savienība

FPS

Funkcionālo prasību specifikācija

GSM-R

Mobilo sakaru globālā sistēma dzelzceļiem

habd

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce

Hz

Hercs

IP

Infrastruktūras pārvaldītājs

INS

Infrastruktūra

OPE

Satiksmes nodrošināšana un vadība

osjd

Dzelzceļu sadarbības organizācija

PPW

Abreviatūra no krievu valodas Prawila Polzowaniia Wagonami w mezdunarodnom soobsenii (Noteikumi vagonu izmantošanai starptautiskajā satiksmē)

RIC

Noteikumi par pasažieru vagonu un bagāžas vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē (Règlement pour I’emploi réciproque des Voitures et des Fourgons en Trafic international)

riv

Noteikumi par kravas vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē (Règlement pour I’emploi réciproque des Wagons en Trafic international)

RST

Ritošais sastāvs

DZU

Dzelzceļa uzņēmums

SMS

Drošības vadības sistēma

spad

Pabraukts zem aizliedzoša signāla (Signal Passed at Danger)

SPS

Sistēmas prasību specifikācija

TAP

Tālvadības izmantošana pasažieru pārvadājumos

ten

Eiropas transporta tīkls

SITS

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija

uic

Starptautiskā dzelzceļu savienība (Union Internationale des Chemins de fer)

UV

Ultraviolets

RTM

Ritekļa turētāja marķējums

---

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/132 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/132

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 21. februāris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 648)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/232/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) apakšpunktu un II pielikumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās, tostarp ritošā sastāva apakšsistēmā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) apakšpunktu un II pielikumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās, tostarp ritošā sastāva apakšsistēmā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2002/735/EK (2) izveidoja pirmo savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2002/735/EK (2) izveidoja pirmo savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai.

| (3) | Minētā pirmā SITS ir jāpārskata, ņemot vērā tehnikas attīstību un SITS īstenošanā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(3)

Minētā pirmā SITS ir jāpārskata, ņemot vērā tehnikas attīstību un SITS īstenošanā gūto pieredzi.

| (4) | Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF) kā apvienotajai pārstāvju komitejai tika piešķirtas pilnvaras pārskatīt un pārstrādāt minēto pirmo SITS. Tādēļ Lēmums 2002/735/EK jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF) kā apvienotajai pārstāvju komitejai tika piešķirtas pilnvaras pārskatīt un pārstrādāt minēto pirmo SITS. Tādēļ Lēmums 2002/735/EK jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (5) | Pārskatītās SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48/EK. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatītās SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48/EK.

| (6) | Šī SITS ar dažiem nosacījumiem jāpiemēro jaunam vai modernizētam un atjaunotam ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

(6)

Šī SITS ar dažiem nosacījumiem jāpiemēro jaunam vai modernizētam un atjaunotam ritošajam sastāvam.

| (7) | Šī SITS neierobežo citu attiecīgo SITS noteikumus, kas var būt piemērojami ritošā sastāva apakšsistēmai. |
| --- | --- |

(7)

Šī SITS neierobežo citu attiecīgo SITS noteikumus, kas var būt piemērojami ritošā sastāva apakšsistēmai.

| (8) | Pirmā ritošā sastāva apakšsistēmas SITS stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām ritošā sastāva apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar šīs pirmās SITS noteikumiem. Bez tam pirmo SITS jāturpina piemērot atbilstīgi pirmajai SITS atļautu apakšsistēmas daļu un savstarpējas izmantojamības komponentu tehniskajai apkopei un ar tehnisko apkopi saistītai aizstāšanai. Tādēļ Lēmums 2002/735/EK jāatstāj spēkā saistībā ar tehnisko apkopi projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto SITS, un tādiem projektiem jaunas līnijas izveidei, kā arī esošās līnijas atjaunošanai vai modernizācijai, kas šā lēmuma paziņošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts. Lai noteiktu atšķirības starp pirmās SITS piemērošanas jomu un jauno SITS, kas ir iekļauta šā lēmuma pielikumā, dalībvalstis ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu, paziņo visaptverošu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuriem turpina piemērot pirmo SITS. |
| --- | --- |

(8)

Pirmā ritošā sastāva apakšsistēmas SITS stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām ritošā sastāva apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar šīs pirmās SITS noteikumiem. Bez tam pirmo SITS jāturpina piemērot atbilstīgi pirmajai SITS atļautu apakšsistēmas daļu un savstarpējas izmantojamības komponentu tehniskajai apkopei un ar tehnisko apkopi saistītai aizstāšanai. Tādēļ Lēmums 2002/735/EK jāatstāj spēkā saistībā ar tehnisko apkopi projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto SITS, un tādiem projektiem jaunas līnijas izveidei, kā arī esošās līnijas atjaunošanai vai modernizācijai, kas šā lēmuma paziņošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts. Lai noteiktu atšķirības starp pirmās SITS piemērošanas jomu un jauno SITS, kas ir iekļauta šā lēmuma pielikumā, dalībvalstis ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu, paziņo visaptverošu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuriem turpina piemērot pirmo SITS.

| (9) | Ar šo SITS neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(9)

Ar šo SITS neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| (10) | Ar šo SITS uz ierobežotu laika posmu atļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti atsevišķi nosacījumi. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo SITS uz ierobežotu laika posmu atļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti atsevišķi nosacījumi.

| (11) | Šīs SITS pašreizējā versijā nav pilnībā aplūkotas visas savstarpējas izmantojamības pamatprasības. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 17. pantu neizskatītie tehniskie aspekti šīs SITS L pielikumā norādīti kā “atklātie punkti”. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 16. panta 3. punktu dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm to savas valsts tehnisko noteikumu sarakstu, kuri attiecas uz “atklātajiem punktiem”, kā arī atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Šīs SITS pašreizējā versijā nav pilnībā aplūkotas visas savstarpējas izmantojamības pamatprasības. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 17. pantu neizskatītie tehniskie aspekti šīs SITS L pielikumā norādīti kā “atklātie punkti”. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 16. panta 3. punktu dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm to savas valsts tehnisko noteikumu sarakstu, kuri attiecas uz “atklātajiem punktiem”, kā arī atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru.

| (12) | Saistībā ar šīs SITS 7. nodaļā aprakstītajiem īpašajiem gadījumiem dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Saistībā ar šīs SITS 7. nodaļā aprakstītajiem īpašajiem gadījumiem dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru.

| (13) | Dzelzceļa satiksme šobrīd darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tādēļ Komisijai jāpārbauda šie nolīgumi, lai noteiktu, vai attiecīgi jāpārskata šajā lēmumā izklāstītā SITS. |
| --- | --- |

(13)

Dzelzceļa satiksme šobrīd darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tādēļ Komisijai jāpārbauda šie nolīgumi, lai noteiktu, vai attiecīgi jāpārskata šajā lēmumā izklāstītā SITS.

| (14) | Šī SITS ir balstīta uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Lai turpinātu veicināt jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata. |
| --- | --- |

(14)

Šī SITS ir balstīta uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Lai turpinātu veicināt jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata.

| (15) | Saskaņā ar šo SITS ir pieļaujami novatoriski risinājumi. Ja tādi tiek piedāvāti, ražotājs vai līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar šo SITS ir pieļaujami novatoriski risinājumi. Ja tādi tiek piedāvāti, ražotājs vai līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes.

| (16) | Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu, |
| --- | --- |

(16)

Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Komisija pieņem savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (“SITS”) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai.

SITS izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šī SITS piemērojama visam jaunam, atjaunotam vai modernizētam ritošajam sastāvam Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, kā noteikts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā.

3. pants

(1)   Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS L pielikumā, nosacījumi, kas izpildāmi attiecībā uz savstarpējas izmantojamības verifikāciju atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktam, ir tie piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

(2)   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

| (a) | šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu; |
| --- | --- |

(a)

šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu;

| (b) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

(b)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| (c) | iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(c)

iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

4. pants

Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS 7. nodaļā, piemēro atbilstības novērtējuma procedūras, kas ir spēkā dalībvalstīs. Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

| (a) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

(a)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| (b) | iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(b)

iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

5. pants

SITS pieļauj pārejas periodu, kura laikā atbilstības novērtējumu un savstarpējas izmantojamības komponentu sertifikāciju var veikt kā apakšsistēmas daļu. Šajā laikā dalībvalstis dara zināmu Komisijai, kuri savstarpējas izmantojamības komponenti novērtēti šādā veidā, lai rūpīgi uzraudzītu savstarpējas izmantojamības komponentu tirgu un īstenotu pasākumus tā veicināšanai.

6. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2002/735/EK. Tomēr tā noteikumus turpina piemērot attiecībā uz tehnisko apkopi projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto SITS, un tādiem projektiem jaunas līnijas izveidei, kā arī esošās līnijas atjaunošanai vai modernizācijai, kas šā lēmuma paziņošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts.

To apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kam turpina piemērot Lēmuma 2002/735/EK noteikumus, dara zināmu Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

7. pants

Dalībvalstis sešos mēnešos pēc pielikumā pievienotās SITS stāšanās spēkā paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem:

| (a) | starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esošie valsts līmeņa, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ; |
| --- | --- |

(a)

starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esošie valsts līmeņa, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ;

| (b) | starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

(b)

starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni;

| (c) | starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

(c)

starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni.

8. pants

Šo Lēmumu piemēro no 2008. gada 1. septembris.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 21. februāris.

Komisijas vārdā –

Jacques BARROT

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks

---

(1)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.).

1

(2)  OV L 245, 12.9.2002., 402. lpp.

2

---

PIELIKUM

DIREKTĪVA 96/48/EK – EIROPAS ĀTRGAITAS DZELZCEĻU SISTĒMAS SAVSTARPĒJA IZMANTOJAMĪBA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS PROJEKTS

Ritošā sastāva apakšsistēma

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs sits saturs |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN FUNKCIJAS |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Apakšsistēmas apraksts |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ritošā sastāva apakšsistēmas funkcijas un aspekti |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | PAMATPRASĪBAS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pamatprasības attiecas uz |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Drošums un darbgatavība |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Veselības prasības |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Vides aizsardzība |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Prasības, kas ir specifiskas ritošā sastāva apakšsistēmai |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Drošība |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Drošums un darbgatavība |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tehniskā saderība |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.5. | Prasības, kas ir specifiskas tehniskajai apkopei |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Citas prasības, kas arī attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Infrastruktūra |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Enerģijas apgāde |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Vadības iekārtas un signalizācija |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Vide |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Ekspluatācija |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.7. | Ritošā sastāva apakšsistēmas elementi saistībā ar pamatprasībām |
| --- | --- |

3.7.

| 4. | APAKŠSISTĒMAS RAKSTURLIELUMI |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.1.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | Vilciena konstrukcija |
| --- | --- |

4.2.1.2.

| 4.2.2. | Uzbūve un mehāniskās daļas |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.2.1. | Apakšsistēmas prasības |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.1. | Automātiskā centra amortizatoru sakabe |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2.2. | Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.3. | Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3.

| 4.2.2.3. | Ritekļa virsbūves stiprība |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.3.1. | Vispārīgs apraksts |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

| 4.2.2.3.2. | Principi (funkcionālās prasības) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

| 4.2.2.3.3. | Specifikācijas (vienkārši slodzes gadījumi un paredzētie sadursmes scenāriji) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.

| 4.2.2.4. | Piekļuve |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.4.1. | Pasažieru kāpslis |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Ārējās piekļuves durvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.2.1. | Pasažieru ieejas durvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1.

| 4.2.2.4.2.2. | Durvis kravas vajadzībām un izmantošanai vilciena apkalpei |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2.

| 4.2.2.5. | Tualetes |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Mašīnista kabīne |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.7. | Priekšējais stikls un vilciena priekšgals |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8 | Uzglabāšanas telpas tikai personāla vajadzībām |
| --- | --- |

4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Ārējie kāpšļi manevrēšanas personālam |
| --- | --- |

4.2.2.9

| 4.2.3. | Sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Gabarīta kontūra |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Statiskā ass slodze |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.3.1. | Elektriskā pretestība |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

| 4.2.3.3.2. | Ass gultņa veseluma uzraudzība |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

| 4.2.3.3.2.1. | 1. klases vilcieni |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.1.

| 4.2.3.3.2.2. | 2. klases vilcieni |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.2.

| 4.2.3.3.2.3. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces 2. klases vilcieniem |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.

| 4.2.3.3.2.3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.1.

| 4.2.3.3.2.3.2. | Funkcionālās prasības riteklim |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.2.

| 4.2.3.3.2.3.3. | Mērķa zonas izmēri šķērsvirzienā un augstums virs sliežu līmeņa |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.3.

| 4.2.3.3.2.3.4. | Mērķa zonas izmēri garenvirzienā |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.4.

| 4.2.3.3.2.3.5. | Robežkritēriji ārpus mērķa zonas |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.5.

| 4.2.3.3.2.3.6. | Izstarošanas spēja |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.6.

| 4.2.3.4. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.4.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

| 4.2.3.4.2. | Braukšanas drošības robežvērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

| 4.2.3.4.3. | Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.3.

| 4.2.3.4.4. | Riteņa un sliedes saskarne |
| --- | --- |

4.2.3.4.4.

| 4.2.3.4.5. | Konstrukcija ritekļa stabilitātes nodrošināšanai |
| --- | --- |

4.2.3.4.5.

| 4.2.3.4.6. | Ekvivalentā koniskuma definīcija |
| --- | --- |

4.2.3.4.6.

| 4.2.3.4.7. | Riteņu profila projekta vērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.7.

| 4.2.3.4.8. | Ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.8.

| 4.2.3.4.9. | Riteņpāri |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.

| 4.2.3.4.9.1. | Riteņpāri |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1.

| 4.2.3.4.9.2. | Savstarpējas izmantojamības komponenti – riteņi |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2.

| 4.2.3.4.10. | Īpašas prasības ritekļiem ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem |
| --- | --- |

4.2.3.4.10.

| 4.2.3.4.11. | Detektori, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm |
| --- | --- |

4.2.3.4.11.

| 4.2.3.5. | Maksimālais vilciena garums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.3.6. | Maksimālais slīpums |
| --- | --- |

4.2.3.6.

| 4.2.3.7. | Līkuma minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.7.

| 4.2.3.8. | Uzmalu eļļošana |
| --- | --- |

4.2.3.8.

| 4.2.3.9. | Piekares koeficients |
| --- | --- |

4.2.3.9.

| 4.2.3.10. | Smiltnīcas izmantošana |
| --- | --- |

4.2.3.10.

| 4.2.3.11. | Balasta uzņemšana |
| --- | --- |

4.2.3.11.

| 4.2.4. | Bremzēšana |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Minimālā bremžu darbības efektivitāte |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai |
| --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Prasības bremzēšanas sistēmai |
| --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.2.4.4. | Darba bremžu darbības efektivitāte |
| --- | --- |

4.2.4.4.

| 4.2.4.5. | Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

4.2.4.5.

| 4.2.4.6. | Apturēta vilciena aizsardzība |
| --- | --- |

4.2.4.6.

| 4.2.4.7. | Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

4.2.4.7.

| 4.2.4.8. | Prasības bremzēm vilkšanas nolūkiem |
| --- | --- |

4.2.4.8.

| 4.2.5. | Informācija un saziņa ar pasažieriem |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | Skaļruņu sakaru sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Pasažieru informācijas zīmes |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Trauksmes signāls pasažieriem |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.6. | Vides apstākļi |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.6.1. | Vides apstākļi |
| --- | --- |

4.2.6.1.

| 4.2.6.2. | Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā |
| --- | --- |

4.2.6.2.

| 4.2.6.2.1. | Aerodinamiskās slodzes uz sliežu ceļa strādniekiem līnijas malās |
| --- | --- |

4.2.6.2.1.

| 4.2.6.2.2. | Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem uz perona |
| --- | --- |

4.2.6.2.2.

| 4.2.6.2.3. | Spiediena slodzes atklātā telpā |
| --- | --- |

4.2.6.2.3.

| 4.2.6.3. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.2.6.3.

| 4.2.6.4. | Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos |
| --- | --- |

4.2.6.4.

| 4.2.6.5. | Ārējais troksnis |
| --- | --- |

4.2.6.5.

| 4.2.6.5.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.2.6.5.1.

| 4.2.6.5.2. | Stacionārā trokšņa ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.6.5.2.

| 4.2.6.5.3. | Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.6.5.3.

| 4.2.6.5.4. | Garāmbraukšanas trokšņa ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.6.5.4.

| 4.2.6.6. | Ārēji elektromagnētiskie traucējumi |
| --- | --- |

4.2.6.6.

| 4.2.6.6.1. | Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls |
| --- | --- |

4.2.6.6.1.

| 4.2.6.6.2. | Elektromagnētiski traucējumi |
| --- | --- |

4.2.6.6.2.

| 4.2.7. | Sistēmas aizsardzība |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.7.1. | Avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.1.1. | Pasažieru avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.7.1.1.

| 4.2.7.1.2. | Mašīnista kabīnes avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.7.1.2.

| 4.2.7.2. | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.2.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.2.7.2.1.

| 4.2.7.2.2. | Pasākumi ugunsgrēka profilaksei |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.

| 4.2.7.2.3. | Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.

| 4.2.7.2.3.1. | Ugunsgrēka atklāšana |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1.

| 4.2.7.2.3.2. | Ugunsdzēšanas aparāts |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2.

| 4.2.7.2.3.3. | Ugunsizturības tests |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3.

| 4.2.7.2.4. | Papildu pasākumi kustības spējas uzlabošanai |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.

| 4.2.7.2.4.1. | Visu ugunsdrošības kategoriju vilcieni |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.1.

| 4.2.7.2.4.2. | B ugunsdrošības kategorija |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.2.

| 4.2.7.2.5. | Īpaši pasākumi tvertnēm ar uzliesmojošiem šķidrumiem |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.

| 4.2.7.2.5.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.1.

| 4.2.7.2.5.2. | Īpašas prasības degvielas tvertnēm |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.2.

| 4.2.7.3. | Aizsardzība pret elektrotraumu |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.4. | Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.4.1. | Priekšējās un aizmugurējās apgaismojuma ierīces |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.

| 4.2.7.4.1.1. | Galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1.

| 4.2.7.4.1.2. | Gabarītlukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2.

| 4.2.7.4.1.3. | Aizmugurējie gabarītlukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3.

| 4.2.7.4.1.4. | Lukturu kontrole |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.4.

| 4.2.7.4.2. | Skaņas signāli |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.

| 4.2.7.4.2.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1.

| 4.2.7.4.2.2. | Brīdinājuma skaņas signāla skaņas spiediena līmeņi |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2.

| 4.2.7.4.2.3. | Aizsardzība |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.3.

| 4.2.7.4.2.4. | Skaņas spiediena līmeņu verifikācija |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.4.

| 4.2.7.4.2.5. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5.

| 4.2.7.5. | Celšanas/vilkšanas procedūras |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.6. | Iekšējais troksnis |
| --- | --- |

4.2.7.6.

| 4.2.7.7. | Gaisa kondicionēšana |
| --- | --- |

4.2.7.7.

| 4.2.7.8. | Mašīnista modrības ierīce |
| --- | --- |

4.2.7.8.

| 4.2.7.9. | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

4.2.7.9.

| 4.2.7.9.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.7.9.1.

| 4.2.7.9.2. | Riteņpāru novietojums |
| --- | --- |

4.2.7.9.2.

| 4.2.7.9.3. | Riteņi |
| --- | --- |

4.2.7.9.3.

| 4.2.7.10. | Kontroles un diagnostikas koncepcijas |
| --- | --- |

4.2.7.10.

| 4.2.7.11. | Īpašas specifikācijas tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.7.11.

| 4.2.7.11.1. | Gaisa kondicionēšana vietās, kur uzturas pasažieri un vilciena apkalpe |
| --- | --- |

4.2.7.11.1.

| 4.2.7.11.2. | Skaļruņu sakaru sistēma |
| --- | --- |

4.2.7.11.2.

| 4.2.7.12. | Avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.7.12.

| 4.2.7.13. | Programmatūra |
| --- | --- |

4.2.7.13.

| 4.2.7.14. | Mašīnista un mašīnas saskarne (DMI) |
| --- | --- |

4.2.7.14.

| 4.2.7.15. | Ritekļa identifikācija |
| --- | --- |

4.2.7.15.

| 4.2.8. | Vilces un elektroaprīkojums |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.8.1. | Prasības vilces efektivitātei |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.2. | Prasības riteņa un sliedes saķerei |
| --- | --- |

4.2.8.2.

| 4.2.8.3. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei |
| --- | --- |

4.2.8.3.

| 4.2.8.3.1. | Elektroapgādes spriegums un frekvence |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.

| 4.2.8.3.1.1. | Elektroapgāde |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.1.

| 4.2.8.3.1.2. | Elektroenerģijas rekuperācija |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.2.

| 4.2.8.3.2. | Maksimālā jauda un maksimālā strāva, ko pieļaujams saņemt no kontaktstrāvas līnijas |
| --- | --- |

4.2.8.3.2.

| 4.2.8.3.3, | Jaudas koeficients |
| --- | --- |

4.2.8.3.3,

| 4.2.8.3.4. | Sistēmas energobarošanas traucējumi |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.

| 4.2.8.3.4.1. | Harmoniku raksturlielumi un saistītie pārspriegumi kontaktstrāvas līnijā |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.1.

| 4.2.8.3.4.2. | Līdzstrāvas klātbūtnes ietekme uz maiņstrāvas padevi |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.2.

| 4.2.8.3.5. | Enerģijas patēriņa mērierīces |
| --- | --- |

4.2.8.3.5.

| 4.2.8.3.6. | Ritošā sastāva apakšsistēmas prasības saistībā ar pantogrāfiem |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.

| 4.2.8.3.6.1. | Pantogrāfa kontaktspēks |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.1.

| 4.2.8.3.6.2. | Pantogrāfu izvietojums |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.2.

| 4.2.8.3.6.3. | Pantogrāfa izolācija no ritekļa |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.3.

| 4.2.8.3.6.4. | Pantogrāfa nolaišana |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.4.

| 4.2.8.3.6.5. | Strāvas padeves kvalitāte |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.5.

| 4.2.8.3.6.6. | Elektriskās aizsardzības koordinēšana |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.6.

| 4.2.8.3.6.7. | Braukšana caur fāzu atdalīšanas sekcijām |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.7.

| 4.2.8.3.6.8. | Braukšana caur sistēmu atdalīšanas sekcijām |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.8.

| 4.2.8.3.6.9. | Pantogrāfu augstums |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.9.

| 4.2.8.3.7. | Savstarpējas izmantojamības komponents – pantogrāfs |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.

| 4.2.8.3.7.1. | Vispārējā uzbūve |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.1.

| 4.2.8.3.7.2. | Pantogrāfa galvas ģeometrija |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.2.

| 4.2.8.3.7.3. | Pantogrāfa statiskais kontaktspēks |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.3.

| 4.2.8.3.7.4. | Pantogrāfu darbības diapazons |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.4.

| 4.2.8.3.7.5. | Strāvas jauda |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.5.

| 4.2.8.3.8. | Savstarpējas izmantojamības komponents – saskares sloksne |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.

| 4.2.8.3.8.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.1.

| 4.2.8.3.8.2. | Saskares slokšņu ģeometrija |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.2.

| 4.2.8.3.8.3. | Materiāls |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.3.

| 4.2.8.3.8.4. | Saskares sloksnes plīsuma atklāšana |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.4.

| 4.2.8.3.8.5. | Strāvas jauda |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.5.

| 4.2.8.3.9. | Saskarnes ar elektrifikācijas sistēmu |
| --- | --- |

4.2.8.3.9.

| 4.2.8.3.10. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.2.8.3.10.

| 4.2.9. | Apkalpošana |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.9.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.9.1.

| 4.2.9.2. | Iekārtas vilciena tīrīšanai no ārpuses |
| --- | --- |

4.2.9.2.

| 4.2.9.3. | Tualešu iztukšošanas sistēma |
| --- | --- |

4.2.9.3.

| 4.2.9.3.1. | Vilcienā ierīkota iztukšošanas sistēma |
| --- | --- |

4.2.9.3.1.

| 4.2.9.3.2. | Pārvietojamas iztukšošanas vagonetes |
| --- | --- |

4.2.9.3.2.

| 4.2.9.4. | Vilciena iekšējā tīrīšana |
| --- | --- |

4.2.9.4.

| 4.2.9.4.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.9.4.1.

| 4.2.9.4.2. | Elektrības kontaktligzdas |
| --- | --- |

4.2.9.4.2.

| 4.2.9.5. | Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.9.5.

| 4.2.9.5.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.9.5.1.

| 4.2.9.5.2. | Ūdens uzpildes adapteris |
| --- | --- |

4.2.9.5.2.

| 4.2.9.6. | Smilšu uzpildīšanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.9.6.

| 4.2.9.7. | Īpašas prasības vilcienu novietošanai šķirotavā |
| --- | --- |

4.2.9.7.

| 4.2.9.8. | Degvielas uzpildes aprīkojums |
| --- | --- |

4.2.9.8.

| 4.2.10. | Tehniskā apkope |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.10.1. | Pienākumi |
| --- | --- |

4.2.10.1.

| 4.2.10.2. | Tehniskās apkopes dokumentācija |
| --- | --- |

4.2.10.2.

| 4.2.10.2.1. | Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija |
| --- | --- |

4.2.10.2.1.

| 4.2.10.2.2. | Tehniskās apkopes dokumentu kopums |
| --- | --- |

4.2.10.2.2.

| 4.2.10.3. | Tehniskās apkopes dokumentācijas pārvaldība |
| --- | --- |

4.2.10.3.

| 4.2.10.4. | Tehniskās apkopes informācijas pārvaldība |
| --- | --- |

4.2.10.4.

| 4.2.10.5. | Tehniskās apkopes īstenošana |
| --- | --- |

4.2.10.5.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Infrastruktūras apakšsistēma |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Piekļuve |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Mašīnista kabīne |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Gabarīta kontūra |
| --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.4. | Statiskā ass slodze |
| --- | --- |

4.3.2.4.

| 4.3.2.5. | Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

4.3.2.5.

| 4.3.2.6. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības un riteņu profili |
| --- | --- |

4.3.2.6.

| 4.3.2.7. | Maksimālais vilciena garums |
| --- | --- |

4.3.2.7.

| 4.3.2.8. | Maksimālais slīpums |
| --- | --- |

4.3.2.8.

| 4.3.2.9. | Līkuma minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.3.2.9.

| 4.3.2.10. | Uzmalu eļļošana |
| --- | --- |

4.3.2.10.

| 4.3.2.11. | Balasta uzņemšana |
| --- | --- |

4.3.2.11.

| 4.3.2.12. | Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

4.3.2.12.

| 4.3.2.13. | Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

4.3.2.13.

| 4.3.2.14. | Trauksmes signāls pasažieriem |
| --- | --- |

4.3.2.14.

| 4.3.2.15. | Vides apstākļi |
| --- | --- |

4.3.2.15.

| 4.3.2.16. | Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā |
| --- | --- |

4.3.2.16.

| 4.3.2.17. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.3.2.17.

| 4.3.2.18. | Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos |
| --- | --- |

4.3.2.18.

| 4.3.2.19. | Ārējais troksnis |
| --- | --- |

4.3.2.19.

| 4.3.2.20. | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.3.2.20.

| 4.3.2.21. | Galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.3.2.21.

| 4.3.2.22. | Īpašas specifikācijas tuneļiem |
| --- | --- |

4.3.2.22.

| 4.3.2.23. | Apkalpošana |
| --- | --- |

4.3.2.23.

| 4.3.2.24. | Tehniskā apkope |
| --- | --- |

4.3.2.24.

| 4.3.3. | Enerģijas apgādes apakšsistēma |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Rezervēts |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.3.2. | Bremžu sistēmas prasības |
| --- | --- |

4.3.3.2.

| 4.3.3.3. | Ārēji elektromagnētiski traucējumi |
| --- | --- |

4.3.3.3.

| 4.3.3.4. | Galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.3.3.4.

| 4.3.3.5. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz enerģijas padevi |
| --- | --- |

4.3.3.5.

| 4.3.4. | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.4.1. | Mašīnista kabīne |
| --- | --- |

4.3.4.1.

| 4.3.4.2. | Priekšējais stikls un vilciena priekšgals |
| --- | --- |

4.3.4.2.

| 4.3.4.3. | Statiskā ass slodze |
| --- | --- |

4.3.4.3.

| 4.3.4.4. | Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

4.3.4.4.

| 4.3.4.5. | Smiltnīcas izmantošana |
| --- | --- |

4.3.4.5.

| 4.3.4.6. | Bremžu darbība |
| --- | --- |

4.3.4.6.

| 4.3.4.7. | Elektromagnētiskie traucējumi |
| --- | --- |

4.3.4.7.

| 4.3.4.8. | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

4.3.4.8.

| 4.3.4.9. | Kontroles un diagnostikas koncepcijas |
| --- | --- |

4.3.4.9.

| 4.3.4.10. | Īpašas specifikācijas tuneļiem |
| --- | --- |

4.3.4.10.

| 4.3.4.11. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz enerģijas padevi |
| --- | --- |

4.3.4.11.

| 4.3.4.12 | Ritekļa priekšējās gaismas |
| --- | --- |

4.3.4.12

| 4.3.5. | Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | Vilciena konstrukcija |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Piekļuve |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Tualetes |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | Priekšējais stikls un vilciena priekšgals |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | Maksimālais vilciena garums |
| --- | --- |

4.3.5.8.

| 4.3.5.9. | Smiltnīcas izmantošana |
| --- | --- |

4.3.5.9.

| 4.3.5.10. | Balasta uzņemšana |
| --- | --- |

4.3.5.10.

| 4.3.5.11. | Bremžu darbība |
| --- | --- |

4.3.5.11.

| 4.3.5.12. | Bremžu sistēmas prasības |
| --- | --- |

4.3.5.12.

| 4.3.5.13. | Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

4.3.5.13.

| 4.3.5.14. | Apturēta vilciena aizsardzība |
| --- | --- |

4.3.5.14.

| 4.3.5.15. | Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

4.3.5.15.

| 4.3.5.16. | Skaļruņu sakaru sistēma |
| --- | --- |

4.3.5.16.

| 4.3.5.17. | Trauksmes signāls pasažieriem |
| --- | --- |

4.3.5.17.

| 4.3.5.18. | Vides apstākļi |
| --- | --- |

4.3.5.18.

| 4.3.5.19. | Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā |
| --- | --- |

4.3.5.19.

| 4.3.5.20. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.3.5.20.

| 4.3.5.21. | Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos |
| --- | --- |

4.3.5.21.

| 4.3.5.22. | Ārējais troksnis |
| --- | --- |

4.3.5.22.

| 4.3.5.23. | Avārijas izejas |
| --- | --- |

4.3.5.23.

| 4.3.5.24. | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.3.5.24.

| 4.3.5.25. | Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls |
| --- | --- |

4.3.5.25.

| 4.3.5.26. | Celšanas/vilkšanas procedūras |
| --- | --- |

4.3.5.26.

| 4.3.5.27. | Iekšējais troksnis |
| --- | --- |

4.3.5.27.

| 4.3.5.28. | Gaisa kondicionēšana |
| --- | --- |

4.3.5.28.

| 4.3.5.29. | Mašīnista modrības ierīce |
| --- | --- |

4.3.5.29.

| 4.3.5.30. | Kontroles un diagnostikas koncepcijas |
| --- | --- |

4.3.5.30.

| 4.3.5.31. | Īpašas specifikācijas tuneļiem |
| --- | --- |

4.3.5.31.

| 4.3.5.32. | Prasības vilces efektivitāti |
| --- | --- |

4.3.5.32.

| 4.3.5.33. | Prasības vilces riteņa un sliedes saķerei |
| --- | --- |

4.3.5.33.

| 4.3.5.34. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei |
| --- | --- |

4.3.5.34.

| 4.3.5.35. | Apkalpošana |
| --- | --- |

4.3.5.35.

| 4.3.5.36. | Ritekļa identifikācija |
| --- | --- |

4.3.5.36.

| 4.3.5.37. | Signāla redzamība |
| --- | --- |

4.3.5.37.

| 4.3.5.38. | Avārijas izejas |
| --- | --- |

4.3.5.38.

| 4.3.5.39. | Mašīnista un mašīnas saskarne (DMI) |
| --- | --- |

4.3.5.39.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Profesionālā kompetence |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktūras reģistrs |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Ritošā sastāva reģistrs |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu saraksts |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komponentu darbības efektivitāte un specifikācijas |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Ritošā sastāva apakšsistēmas savstarpējās izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atbilstības novērtēšana (vispārēji) |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi) |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Esošie risinājumi |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Piemērotības lietošanai novērtējums |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.2. | Ritošā sastāva apakšsistēma |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Atbilstības novērtēšana (vispārēji) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Atbilstības novērtēšana procedūras (moduļi) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Tehniskās apkopes novērtējums |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Atsevišķu ritekļu novērtējums |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.3. | Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav ek deklarācijas |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Pārejas periods |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējās izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.3.1. | Nosacījumi |
| --- | --- |

6.3.3.1.

| 6.3.3.2. | Paziņošana |
| --- | --- |

6.3.3.2.

| 6.3.3.3. | Dzīvescikla īstenošana |
| --- | --- |

6.3.3.3.

| 6.3.4. | Uzraudzības nosacījumi |
| --- | --- |

6.3.4.

| 7. | RITOŠĀ SASTĀVA SITS ĪSTENOŠANA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Sits īstenošana |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Jaunuzbūvēts jaunas konstrukcijas ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.1.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

7.1.1.1.

| 7.1.1.2. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

7.1.1.2.

| 7.1.1.3. | A posms |
| --- | --- |

7.1.1.3.

| 7.1.1.4 | B posms |
| --- | --- |

7.1.1.4

| 7.1.2. | Jaunuzbūvēts tādas konstrukcijas ritošais sastāvs, kas sertificēta saskaņā ar spēkā esošu SITS |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Esošas konstrukcijas ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Modernizēts vai atjaunots ritošais sastāvs |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Zgomotul |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.5.1. | Perioada de tranziție |
| --- | --- |

7.1.5.1.

| 7.1.5.2. | Modernizarea și reînnoirea materialului rulant |
| --- | --- |

7.1.5.2.

| 7.1.5.3. | Abordare în doi pași |
| --- | --- |

7.1.5.3.

| 7.1.6. | Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes [4.2.9.3. punkts] |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Ugunsdrošības pasākumi – materiālu atbilstība |
| --- | --- |

7.1.7.

| 7.1.8. | Ritošais sastāvs, ko ekspluatē saskaņā ar valsts, divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem nolīgumiem |
| --- | --- |

7.1.8.

| 7.1.8.1. | Spēkā esoši nolīgumi |
| --- | --- |

7.1.8.1.

| 7.1.8.2. | Turpmāki nolīgumi |
| --- | --- |

7.1.8.2.

| 7.1.9. | SITS pārskatīšana |
| --- | --- |

7.1.9.

| 7.2. | Ritošā sastāva saderība ar citām apakšsistēmām |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Īpaši gadījumi |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Īpašo gadījumu saraksts |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.2.1. | Vispārējs īpašs gadījums 1 524 mm platuma sliežu ceļu tīklam |
| --- | --- |

7.3.2.1.

| 7.3.2.2. | Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai [4.2.2.2. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.2.

| 7.3.2.3. | Pasažieru kāpslis [4.2.2.4.1. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.3.

| 7.3.2.4. | Ritekļa gabarīts [4.2.3.1. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.4.

| 7.3.2.5. | Ritekļa masa [4.2.3.2. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.5.

| 7.3.2.6. | Riteņpāru elektriskā pretestība [4.2.3.3.1. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.6.

| 7.3.2.7. | Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces 2. klases vilcieniem [4.2.3.3.2.3. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.7.

| 7.3.2.8. | Riteņa un sliedes saskare (riteņu profili) [4.2.3.4.4. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.8.

| 7.3.2.9. | Riteņpāri [4.2.3.4.9. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.9.

| 7.3.2.10. | Maksimālais vilciena garums [4.2.3.5. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.10.

| 7.3.2.11. | Smiltnīcas izmantošana [4.2.3.10. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.11.

| 7.3.2.12. | Bremzēšana [4.2.4. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.12.

| 7.3.2.12.1. | Smiltnīcas izmantoVispārējā daļašana [4.2.3.10. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.12.1.

| 7.3.2.12.2. | Induktīvās bremzes [4.2.4.5. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.12.2.

| 7.3.2.13. | Vides apstākļi [4.2.6.1. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.13.

| 7.3.2.14. | Vilciena aerodinamika |
| --- | --- |

7.3.2.14.

| 7.3.2.14.1. | Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem, kas atrodas uz perona [4.2.6.2.2. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.14.1.

| 7.3.2.14.2. | Spiediena slodzes atklātā telpā [4.2.6.2.3. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.14.2.

| 7.3.2.14.3. | Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos [4.2.6.4. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.14.3.

| 7.3.2.15. | Ar ārējo troksni saistīto raksturlielumu robežvērtības [4.2.6.5. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.15.

| 7.3.2.15.1. | Stacionārā trokšņa ierobežojumi [4.2.6.5.2. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.15.1.

| 7.3.2.15.2. | Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi [4.2.6.5.3. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.15.2.

| 7.3.2.16. | Ugunsdzēšamais aparāts [4.2.7.2.3.2. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.16.

| 7.3.2.17. | Skaņas signāli [4.2.7.4.2.1. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.17.

| 7.3.2.18, | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma [4.2.7.10. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.18,

| 7.3.2.18.1, | Riteņpāra atrašanās vieta [4.2.7.10.2. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.18.1,

| 7.3.2.18.2. | Riteņi [4.2.7.10.3. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.18.2.

| 7.3.2.19. | Pantogrāfs [4.2.8.3.6. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.19.

| 7.3.2.20. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmu [4.2.8.3.8. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.20.

| 7.3.2.21. | Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumi [4.2.9.3. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.21.

| 7.3.2.22. | Ūdens uzpildes adapteri [4.2.9.5. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.22.

| 7.3.2.23. | Ugunsdrošības standarti [7.1.6. punkts] |
| --- | --- |

7.3.2.23.

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šī SITS attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu. Šī apakšsistēma ir iekļauta Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, II pielikuma 1. punkta sarakstā.

Šo SITS piemēro turpmāk minētajām ritošā sastāva klasēm, ko novērtē kā vilcienu sastāvus (ekspluatācijā nedalāmi) vai kā atsevišķus ritekļus definētās formācijās no ritekļiem, kas ir vai nav pašgājēji. To piemēro gan pasažieru ritekļiem, gan ritekļiem, kuros nepārvadā pasažierus.

1. klase: ritošais sastāvs ar maksimālo ātrumu, kas vienāds ar vai pārsniedz 250 km/h.

2. klase: ritošais sastāvs, kura maksimālais ātrums ir vismaz 190 km/h, bet mazāks nekā 250 km/h.

Šo SITS piemēro Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, I pielikuma 2. iedaļā minētajam ritošajam sastāvam, kura maksimālais ātrums ir vismaz 190 km/h, kā noteikts iepriekš. Bet, ja šā ritošā sastāva maksimālais ātrums pārsniedz 351 km/h, šo SITS piemēro, bet ir nepieciešamas papildu specifikācijas: šīs papildu specifikācijas nav sīki atspoguļotas šajā SITS, un tās ir atklāts punkts; šādā gadījumā piemēro valsts tiesību aktus.

Vairāk informācijas par ritošā sastāva apakšsistēmu dots 2. iedaļā.

Šajā SITS nosaka prasības, kurām jāatbilst ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt turpmāk 1.2. iedaļā definētajā dzelzceļa tīklā un kas tādējādi atbilst pamatprasībām Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Piekļuve līnijām nav atkarīga tikai un vienīgi no šīs SITS tehnisko prasību izpildes; atļaujot dzelzceļa uzņēmumam ekspluatēt ritošo sastāvu konkrētā līnijā, jāņem vērā arī prasības Direktīvā 2004/49/EK un Direktīvā 2001/14/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Piemēram, infrastruktūras pārvaldītājs drīkst izlemt nepiešķirt līniju 2. klases vilcienam uz 1. kategorijas līnijas tā jaudas dēļ.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma saskaņā ar raksturojumu Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, I pielikumā.

1.3.   Šīs SITS saturs

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 5. panta 3. punktu un I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu šajā SITS:

| a) | norāda tās paredzēto darbības jomu (2. nodaļa); |
| --- | --- |

a)

norāda tās paredzēto darbības jomu (2. nodaļa);

| b) | nosaka pamatprasības ritošā sastāva apakšsistēmai (3. nodaļa); |
| --- | --- |

b)

nosaka pamatprasības ritošā sastāva apakšsistēmai (3. nodaļa);

| c) | nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

c)

nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa);

| d) | izklāsta ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumus, kas piemērojami iepriekš 1.1. un 1.2. nodaļā norādītajām darbības jomām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

d)

izklāsta ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumus, kas piemērojami iepriekš 1.1. un 1.2. nodaļā norādītajām darbības jomām (4. nodaļa);

| e) | norāda attiecīgajām personām nepieciešamās profesionālās prasmes un veselības un drošības nosacījumus darbā, kuri nepieciešami apakšsistēmu ekspluatācijai un tehniskajai apkopei (4. nodaļa); |
| --- | --- |

e)

norāda attiecīgajām personām nepieciešamās profesionālās prasmes un veselības un drošības nosacījumus darbā, kuri nepieciešami apakšsistēmu ekspluatācijai un tehniskajai apkopei (4. nodaļa);

| f) | nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, kam jāpiemēro Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, un kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa); |
| --- | --- |

f)

nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, kam jāpiemēro Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, un kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa);

| g) | nosaka, kuras procedūras izmantojamas, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, no vienas puses, vai apakšsistēmu EK verifikācijai, no otras puses (6. nodaļa); |
| --- | --- |

g)

nosaka, kuras procedūras izmantojamas, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, no vienas puses, vai apakšsistēmu EK verifikācijai, no otras puses (6. nodaļa);

| h) | norāda SITS ieviešanas stratēģiju (7. nodaļa); |
| --- | --- |

h)

norāda SITS ieviešanas stratēģiju (7. nodaļa);

| i) | saskaņā ar direktīvas 6. panta 3. punktu nosaka īpašus gadījumus (7. nodaļa). |
| --- | --- |

i)

saskaņā ar direktīvas 6. panta 3. punktu nosaka īpašus gadījumus (7. nodaļa).

2.   RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN FUNKCIJAS

2.1.   Apakšsistēmas apraksts

Ritošā sastāva apakšsistēma neietver ne vilcienu vadības iekārtu, ne infrastruktūras, ne satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, ne arī enerģijas apgādes apakšsistēmas lauka iekārtu daļu, jo šīm apakšsistēmām ir pašām savas SITS.

Turklāt ritošā sastāva apakšsistēmā neietilpst vilcienu personāls (mašīnists un citi apkalpes locekļi, kas ir vilcienā) un pasažieri.

2.2.   Ritošā sastāva apakšsistēmas funkcijas un aspekti

Šīs ritošā sastāva apakšsistēmas SITS darbības joma salīdzinājumā ar Lēmuma 2002/735/EK pielikumā ietverto SITS ir paplašināta.

Funkcijas, kas izpildāmas ritošā sastāva apakšsistēmas darbības jomā, ir šādas:

| — | pārvadāt un aizsargāt pasažierus un vilciena apkalpi, |
| --- | --- |

—

pārvadāt un aizsargāt pasažierus un vilciena apkalpi,

| — | uzņemt un uzturēt ātrumu, bremzēt un apstāties, |
| --- | --- |

—

uzņemt un uzturēt ātrumu, bremzēt un apstāties,

| — | informēt vilciena mašīnistu, nodrošināt skatu uz priekšu un dot pienācīgas kontroles iespējas, |
| --- | --- |

—

informēt vilciena mašīnistu, nodrošināt skatu uz priekšu un dot pienācīgas kontroles iespējas,

| — | balstīt vilcienu uz sliežu ceļa un vadīt pa to, |
| --- | --- |

—

balstīt vilcienu uz sliežu ceļa un vadīt pa to,

| — | signalizēt citiem par vilciena klātbūtni, |
| --- | --- |

—

signalizēt citiem par vilciena klātbūtni,

| — | droši darboties pat starpgadījumos, |
| --- | --- |

—

droši darboties pat starpgadījumos,

| — | nekaitēt videi, |
| --- | --- |

—

nekaitēt videi,

| — | uzturēt darba kārtībā ritošā sastāva apakšsistēmu un enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu daļu, |
| --- | --- |

—

uzturēt darba kārtībā ritošā sastāva apakšsistēmu un enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu daļu,

| — | spēt darboties ar attiecīgām vilces apgādes sistēmām. |
| --- | --- |

—

spēt darboties ar attiecīgām vilces apgādes sistēmām.

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas borta aprīkojums ir ietverts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas darbības jomā.

3.   PAMATPRASĪBAS

3.1.   Vispārējā daļa

Attiecīgo pamatprasību, kas citētas šīs SITS 3. nodaļā, izpildi šīs SITS darbības jomā nodrošina, nosakot atbilstību aprakstītajām specifikācijām:

| — | 4. nodaļā apakšsistēmām un |
| --- | --- |

—

4. nodaļā apakšsistēmām un

| — | 5. nodaļā savstarpējās izmantojamības komponentiem, |
| --- | --- |

—

5. nodaļā savstarpējās izmantojamības komponentiem,

| — | kā parāda novērtējuma pozitīvais rezultāts attiecībā uz: |
| --- | --- |

—

kā parāda novērtējuma pozitīvais rezultāts attiecībā uz:

| — | savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību un/vai piemērotību lietošanai un |
| --- | --- |

—

savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību un/vai piemērotību lietošanai un

| — | apakšsistēmu verifikāciju, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmu verifikāciju,

kā aprakstīts 6. nodaļā.

Daļa pamatprasību ir noteiktas valstu tiesību aktos, tāpēc:

| — | L pielikumā ir uzskaitīti atklātie un rezervētie punkti, |
| --- | --- |

—

L pielikumā ir uzskaitīti atklātie un rezervētie punkti,

| — | noteiktas atkāpes saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 7. pantu, |
| --- | --- |

—

noteiktas atkāpes saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 7. pantu,

| — | īpašie gadījumi aprakstīti šīs SITS 7.3. iedaļā. |
| --- | --- |

—

īpašie gadījumi aprakstīti šīs SITS 7.3. iedaļā.

Par attiecīgas atbilstības novērtēšanas veikšanu atbildīgas ir dalībvalstis, un atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar tās dalībvalsts noteiktu kārtību, kura darījusi zināmus valsts tiesību aktus vai lūgusi atkāpes vai īpaša gadījuma noteikšanu.

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 4. panta 1. punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem ir jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgā veidā noteiktas šīs direktīvas III pielikumā.

Ritošā sastāva apakšsistēmas un tās komponentu atbilstību pamatprasībām pārbauda saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, nosacījumiem, kā arī saskaņā ar šo SITS.

3.2.   Pamatprasības attiecas uz

| — | drošību, |
| --- | --- |

—

drošību,

| — | drošumu un darbgatavību, |
| --- | --- |

—

drošumu un darbgatavību,

| — | veselību, |
| --- | --- |

—

veselību,

| — | vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzību,

| — | tehnisko saderību. |
| --- | --- |

—

tehnisko saderību.

Saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, pamatprasības var vispārēji piemērot visai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai vai konkrēti katras apakšsistēmas un tās komponentu specifiskiem aspektiem.

3.3.   Vispārīgas prasības

Ritošā sastāva apakšsistēmai bez apsvērumiem, kas ietverti direktīvas III pielikumā, ir šādi specifiskie aspekti.

3.3.1.   Drošība

1.1.1. pamatprasība

“No drošības viedokļa būtisko komponentu, un jo īpaši vilciena kustībā iesaistīto komponentu, konstrukcijai, uzbūvei, tehniskajai apkopei un pārraudzībai jābūt tādai, lai garantētu drošību līmenī, kas atbilst dzelzceļu tīklam izvirzītajiem mērķiem, tostarp īpašos degradētos stāvokļos.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai)

| — | 4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība)

| — | 4.2.2.4. (Piekļuve) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Piekļuve)

| — | 4.2.2.6. (Mašīnista kabīne) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6. (Mašīnista kabīne)

| — | 4.2.2.7. (Priekšējais stikls un vilciena priekšgals) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7. (Priekšējais stikls un vilciena priekšgals)

| — | 4.2.3.1. (Gabarīta kontūra) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1. (Gabarīta kontūra)

| — | 4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas)

| — | 4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības)

| — | 4.2.3.10. (Smiltnīcas izmantošana) |
| --- | --- |

—

4.2.3.10. (Smiltnīcas izmantošana)

| — | 4.2.3.11. (Aerodinamiskā ietekme uz balastu) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11. (Aerodinamiskā ietekme uz balastu)

| — | 4.2.4. (Bremzēšana) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Bremzēšana)

| — | 4.2.5. (Informēšana un saziņa ar pasažieriem) |
| --- | --- |

—

4.2.5. (Informēšana un saziņa ar pasažieriem)

| — | 4.2.6.2. (Vilciena aerodinamiskā slodze ārā) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2. (Vilciena aerodinamiskā slodze ārā)

| — | 4.2.6.3. (Sānvējš) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3. (Sānvējš)

| — | 4.2.6.4. (Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4. (Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos)

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

| — | 4.2.7. (Sistēmas aizsardzība) |
| --- | --- |

—

4.2.7. (Sistēmas aizsardzība)

| — | 4.2.7.13. (Programmatūra) |
| --- | --- |

—

4.2.7.13. (Programmatūra)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

1.1.2. pamatprasība

“Riteņu/sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā”.

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.3.2. (Statiskā ass slodze) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2. (Statiskā ass slodze)

| — | 4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības)

1.1.3. pamatprasība

“Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai)

| — | 4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība)

| — | 4.2.2.7. (Priekšējais stikls un vilciena priekšgals) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7. (Priekšējais stikls un vilciena priekšgals)

| — | 4.2.3.3.2 (Ass gultņa veseluma uzraudzība) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (Ass gultņa veseluma uzraudzība)

| — | 4.2.3.4.3. (Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3. (Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības)

| — | 4.2.3.4.9. (Riteņpāris) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.9. (Riteņpāris)

| — | 4.2.4. (Bremzēšana) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Bremzēšana)

| — | 4.2.6 1. (Vides apstākļi) |
| --- | --- |

—

4.2.6 1. (Vides apstākļi)

| — | 4.2.6.3. (Sānvējš) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3. (Sānvējš)

| — | 4.2.6.4. (Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4. (Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos)

| — | 4.2.7.2. (Ugunsdrošība) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. (Ugunsdrošība)

| — | 4.2.8.3.6. (Pantogrāfi un saskares sloksnes) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6. (Pantogrāfi un saskares sloksnes)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

1.1.4. pamatprasība

“Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.7.2. (Ugunsdrošība) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. (Ugunsdrošība)

1.1.5. pamatprasība

“Visām ierīcēm, kas paredzētas, ka ar tām rīkosies lietotāji, jābūt konstruētām tā, lai neapdraudētu lietotāju drošību, ja pastāv iespēja, ka tās neizmantos atbilstoši lietošanas pamācībām.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai)

| — | 4.2.2.4. (Piekļuve) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Piekļuve)

| — | 4.2.2.5. (Tualetes) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5. (Tualetes)

| — | 4.2.4. (Bremzēšana) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Bremzēšana)

| — | 4.2.5.3. (Trauksmes signāls pasažieriem) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3. (Trauksmes signāls pasažieriem)

| — | 4.2.7.1. (Avārijas izejas) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1. (Avārijas izejas)

| — | 4.2.7.3. (Aizsardzība pret elektrotraumu) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3. (Aizsardzība pret elektrotraumu)

| — | 4.2.7.5. (Celšanas/vilkšanas procedūras) |
| --- | --- |

—

4.2.7.5. (Celšanas/vilkšanas procedūras)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.3.2.   Drošums un darbgatavība

1.2. pamatprasība

“Vilcienu kustībā iesaistītu stacionāru vai pārvietojamu daļu pārraudzība un tehniskā apkope jāorganizē, jāveic un jāizskaitļo tā, lai paredzētajos apstākļos saglabātu to darbību.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai)

| — | 4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība)

| — | 4.2.2.4. (Piekļuve) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Piekļuve)

| — | 4.2.3.1. (Gabarīta kontūra) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1. (Gabarīta kontūra)

| — | 4.2.3.3.2. (Ass gultņa veseluma uzraudzība) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2. (Ass gultņa veseluma uzraudzība)

| — | 4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības)

| — | 4.2.3.9. (Piekares koeficients) |
| --- | --- |

—

4.2.3.9. (Piekares koeficients)

| — | 4.2.4. (Bremzēšana) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Bremzēšana)

| — | 4.2.7.10. (Kontroles un diagnostikas koncepcijas) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10. (Kontroles un diagnostikas koncepcijas)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.3.3.   Veselības prasības

1.3.1. pamatprasība

“Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļu infrastruktūrās.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

1.3.2. pamatprasība

“Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.7.2. (Ugunsdrošība) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. (Ugunsdrošība)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.3.4.   Vides aizsardzība

1.4.1. pamatprasība

“Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas izveides un ekspluatācijas netiešā ietekme attiecībā uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā sistēmas projektēšanas posmā saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.3.11. (Balasta uzņemšana) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11. (Balasta uzņemšana)

| — | 4.2.6.2. (Vilciena aerodinamiskā slodze) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2. (Vilciena aerodinamiskā slodze)

| — | 4.2.6.5. (Ārējais troksnis) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5. (Ārējais troksnis)

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

1.4.2. pamatprasība

“Vilcienos izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.7.2. (Ugunsdrošība) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. (Ugunsdrošība)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

1.4.3. pamatprasība

“Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

3.3.5.   Tehniskā saderība

1.5. pamatprasība

“Infrastruktūru un stacionāro iekārtu tehniskajiem raksturlielumiem jābūt savietojamiem savstarpēji, kā arī ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu raksturlielumiem.

Ja atsevišķos tīkla sektoros ir grūti stingri ievērot šo raksturlielumu savietojamību, var realizēt pagaidu risinājumus, kas nodrošina turpmāku savietojamību.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.4. (Piekļuve) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Piekļuve)

| — | 4.2.3.1. (Gabarīta kontūra) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1. (Gabarīta kontūra)

| — | 4.2.3.2. (Statiskā ass slodze) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2. (Statiskā ass slodze)

| — | 4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas)

| — | 4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības)

| — | 4.2.3.5. (Maksimālais vilciena garums) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5. (Maksimālais vilciena garums)

| — | 4.2.3.6. (Maksimālais slīpums) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6. (Maksimālais slīpums)

| — | 4.2.3.7. (Līkuma minimālais rādiuss) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7. (Līkuma minimālais rādiuss)

| — | 4.2.3.8. (Uzmalu eļļošana) |
| --- | --- |

—

4.2.3.8. (Uzmalu eļļošana)

| — | 4.2.3.11. (Balasta uzņemšana) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11. (Balasta uzņemšana)

| — | 4.2.4. (Bremzēšana) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Bremzēšana)

| — | 4.2.6.2. (Vilciena aerodinamiskā slodze) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2. (Vilciena aerodinamiskā slodze)

| — | 4.2.6.4. (Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4. (Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos)

| — | 4.2.7.11. (Īpašas specifikācijas tuneļiem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11. (Īpašas specifikācijas tuneļiem)

| — | 4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.4.   Prasības, kas ir specifiskas ritošā sastāva apakšsistēmai

3.4.1.   Drošība

2.4.1. pamatprasības pirmā daļa

“Ritošā sastāva konstrukcijām un vagonu savienojumu konstrukcijām jābūt projektētām tā, lai aizsargātu pasažieru kupejas un mašīnista [mašīnista] nodalījumu sadursmes gadījumā vai gadījumā, ja vilciens noskrien no sliedēm.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai)

| — | 4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. (Ritekļa virsbūves stiprība)

2.4.1. pamatprasības otrā daļa

“Elektroiekārtas nedrīkst mazināt drošību un traucēt signalizācijas, centralizācijas un bloķēšanas iekārtu darbību.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

| — | 4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei)

2.4.1. pamatprasības trešā daļa

“Bremžu iekārtām un radītajiem spriegumiem jābūt savietojamiem ar sliežu ceļu konstrukciju, inženierbūvēm un signalizācijas sistēmām.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.3.4.3. (Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3. (Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības)

| — | 4.2.4.1. (Minimālā bremžu darbības efektivitāte) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1. (Minimālā bremžu darbības efektivitāte)

| — | 4.2.4.5. (Induktīvās bremzes) |
| --- | --- |

—

4.2.4.5. (Induktīvās bremzes)

2.4.1. pamatprasības ceturtā daļa

“Jāveic pasākumi, lai nepieļautu piekļuvi sastāvdaļām, kas ir zem sprieguma, un neapdraudētu cilvēku drošību.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.5.2. (Pasažieru informācijas zīmes) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2. (Pasažieru informācijas zīmes)

| — | 4.2.7.3. (Aizsardzība pret elektrotraumu) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3. (Aizsardzība pret elektrotraumu)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

2.4.1. pamatprasības piektā daļa

“Jānodrošina ierīces, kas apdraudējuma gadījumā dod pasažieriem iespēju informēt mašīnistu un sazināties ar vilciena personālu.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.5. (Informēšana un saziņa ar pasažieriem) |
| --- | --- |

—

4.2.5. (Informēšana un saziņa ar pasažieriem)

2.4.1. pamatprasības sestā daļa

“Ieejas durvīs jāierīko atvēršanas un aizvēršanas sistēma, kas garantē pasažieru drošību.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.2.4.2. (Ārējās ieejas durvis) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2. (Ārējās ieejas durvis)

2.4.1. pamatprasības septītā daļa

“Jānodrošina un jānorāda avārijas izejas.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.5.2. (Pasažieru informācijas zīmes) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2. (Pasažieru informācijas zīmes)

| — | 4.2.7.1. (Avārijas izejas) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1. (Avārijas izejas)

2.4.1. pamatprasības astotā daļa

“Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, lai ņemtu vērā īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.5.3. (Trauksmes signāls pasažieriem) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3. (Trauksmes signāls pasažieriem)

| — | 4.2.7.2. (Ugunsdrošība) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. (Ugunsdrošība)

| — | 4.2.7.11. (Īpašas specifikācijas tuneļiem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11. (Īpašas specifikācijas tuneļiem)

| — | 4.2.7.12. (Avārijas apgaismojuma sistēma) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12. (Avārijas apgaismojuma sistēma)

2.4.1. pamatprasības devītā daļa

“Vagonā obligāti ir jābūt pietiekamas intensitātes un ilguma avārijas apgaismojuma sistēmai.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.7.12. (Avārijas apgaismojuma sistēma) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12. (Avārijas apgaismojuma sistēma)

2.4.1. pamatprasības desmitā daļa

“Vilcieniem jābūt aprīkotiem ar skaļruņu sakaru sistēmu, kas nodrošina vilciena personāla un ārējās vadības [kustības vadības dienesta] sakarus ar pasažieriem.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.5. (Informēšana un saziņa ar pasažieriem) |
| --- | --- |

—

4.2.5. (Informēšana un saziņa ar pasažieriem)

3.4.2.   Drošums un darbgatavība

2.4.2. pamatprasība

“Īpaši svarīgam aprīkojumam un ritošās daļas, vilces un bremžu aprīkojumam, kā arī centralizācijas un bloķēšanas sistēmai jābūt tādai, lai īpaši degradētā stāvoklī nodrošinātu vilciena kustību bez nelabvēlīgām sekām attiecībā uz ekspluatācijā paliekošo aprīkojumu.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.1.1. (Ievads) |
| --- | --- |

—

4.2.1.1. (Ievads)

| — | 4.2.1.2. (Vilcienu konstrukcija) |
| --- | --- |

—

4.2.1.2. (Vilcienu konstrukcija)

| — | 4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. (Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai)

| — | 4.2.4.1. (Minimālā bremžu darbības efektivitāte) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1. (Minimālā bremžu darbības efektivitāte)

| — | 4.2.4.2. (Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanas laikā) |
| --- | --- |

—

4.2.4.2. (Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanas laikā)

| — | 4.2.4.3. (Prasības bremžu sistēmai) |
| --- | --- |

—

4.2.4.3. (Prasības bremžu sistēmai)

| — | 4.2.4.4. (Darba bremžu darbības efektivitāte) |
| --- | --- |

—

4.2.4.4. (Darba bremžu darbības efektivitāte)

| — | 4.2.4.6. (Apturēta vilciena aizsardzība) |
| --- | --- |

—

4.2.4.6. (Apturēta vilciena aizsardzība)

| — | 4.2.4.7. (Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā) |
| --- | --- |

—

4.2.4.7. (Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā)

| — | 4.2.5.1. (Skaļruņu sakaru sistēma) |
| --- | --- |

—

4.2.5.1. (Skaļruņu sakaru sistēma)

| — | 4.2.7.2. (Ugunsdrošība) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. (Ugunsdrošība)

| — | 4.2.7.10. (Kontroles un diagnostikas koncepcijas) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10. (Kontroles un diagnostikas koncepcijas)

| — | 4.2.7.12. (Avārijas apgaismojuma sistēma) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12. (Avārijas apgaismojuma sistēma)

| — | 4.2.8.1. (Vilces efektivitātes prasības) |
| --- | --- |

—

4.2.8.1. (Vilces efektivitātes prasības)

| — | 4.2.8.2. (Prasības vilces riteņa un sliedes saķerei) |
| --- | --- |

—

4.2.8.2. (Prasības vilces riteņa un sliedes saķerei)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.4.3.   Tehniskā saderība

2.4.3. pamatprasības pirmā daļa

“Elektroiekārtām jābūt savietojamām ar signalizācijas, centralizācijas un bloķēšanas iekārtu ekspluatāciju.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

| — | 4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei)

2.4.3. pamatprasības otrā daļa

“Strāvas padeves ierīču raksturlielumiem jābūt tādiem, lai vilcienu kustību varētu nodrošināt ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas elektroapgādes [enerģijas apgādes] sistēmām.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei)

2.4.3. pamatprasības trešā daļa

“Ritošā sastāva raksturlielumiem jābūt tādiem, lai tas varētu pārvietoties jebkurā līnijā, kurā to paredzēts ekspluatēt.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.2.4. (Piekļuve) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. (Piekļuve)

| — | 4.2.3.1. (Gabarīta kontūra) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1. (Gabarīta kontūra)

| — | 4.2.3.2. (Statiskā ass slodze) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2. (Statiskā ass slodze)

| — | 4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas)

| — | 4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4. (Ritošā sastāva dinamiskās īpašības)

| — | 4.2.3.5. (Maksimālais vilciena garums) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5. (Maksimālais vilciena garums)

| — | 4.2.3.6. (Maksimālais slīpums) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6. (Maksimālais slīpums)

| — | 4.2.3.7. (Līkuma minimālais rādiuss) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7. (Līkuma minimālais rādiuss)

| — | 4.2.3.11. (Balasta uzņemšana) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11. (Balasta uzņemšana)

| — | 4.2.4. (Bremzēšana) |
| --- | --- |

—

4.2.4. (Bremzēšana)

| — | 4.2.6. (Vides apstākļi) |
| --- | --- |

—

4.2.6. (Vides apstākļi)

| — | 4.2.7.4. (Ārējās gaismas un signālierīce) |
| --- | --- |

—

4.2.7.4. (Ārējās gaismas un signālierīce)

| — | 4.2.7.9. (Vadības iekārtu un signalizācijas sistēma) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9. (Vadības iekārtu un signalizācijas sistēma)

| — | 4.2.7.11. (Īpašas specifikācijas tuneļiem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11. (Īpašas specifikācijas tuneļiem)

| — | 4.2.8. (Vilces un elektroaprīkojums) |
| --- | --- |

—

4.2.8. (Vilces un elektroaprīkojums)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

| — | 4.8. (Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri) |
| --- | --- |

—

4.8. (Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri)

3.5.   Prasības, kas ir specifiskas tehniskajai apkopei

2.5.1. pamatprasība. Veselība

“Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un metodes nedrīkst apdraudēt cilvēku veselību.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

2.5.2. pamatprasība. Vides aizsardzība

“Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un metodes nedrīkst pārsniegt pieļaujamo traucējumu līmeni attiecībā uz apkārtējo vidi.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.6.5. (Ārējais troksnis) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5. (Ārējais troksnis)

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

2.5.3. pamatprasība. Tehniskā saderība

“Apkopes iekārtām ātrgaitas vilcienos jābūt tādām, lai drošības, veselības aizsardzības un ērtību nodrošināšanas darbības varētu veikt visos vilcienos, kuriem tās paredzētas.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.6.   Citas prasības, kas arī attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu

3.6.1.   Infrastruktūra

2.1.1. pamatprasība. Drošība

“Jāveic attiecīgi pasākumi, lai nepieļautu piekļuvi ātrgaitas līniju objektiem vai nevēlamu iekļūšanu tajos.”

“Jāveic pasākumi, lai ierobežotu cilvēku apdraudējumu, jo īpaši stacijās, caur kurām vilcieni izbrauc lielā ātrumā.”

“Infrastruktūras, kas ir publiski pieejamas, jākonstruē un jāizgatavo tā, lai ierobežotu jebkuru apdraudējumu cilvēku veselībai (stabilitāte, ugunsgrēks, piekļuve, evakuācija, peroni utt.).”

“Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, lai ņemtu vērā īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.”

Šī pamatprasība uz šīs SITS darbības jomu neattiecas.

3.6.2.   Enerģijas apgāde

2.2.1. pamatprasība. Drošība

“Elektroapgādes [enerģijas apgādes] sistēmu ekspluatācija nedrīkst mazināt ātrgaitas vilcienu vai cilvēku (lietotāju, darbinieku, cilvēku, kas dzīvo dzelzceļa malā, un trešo personu) drošību.”

Šī pamatprasība uz šīs SITS darbības jomu neattiecas.

2.2.2. pamatprasība. Vides aizsardzība

“Elektroapgādes [enerģijas apgādes] sistēmu darbība nedrīkst būt traucējums videi, pārsniedzot noteikto robežu.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6. (Ārēji elektromagnētiski traucējumi)

| — | 4.2.8.3.6. (Ritošā sastāva prasības saistībā ar pantogrāfiem) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6. (Ritošā sastāva prasības saistībā ar pantogrāfiem)

2.2.3. pamatprasība. Tehniskā saderība

“Visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā izmantotajām elektroapgādes [enerģijas apgādes] sistēmām:

| — | jāļauj vilcieniem sasniegt noteikto pārvadājumu efektivitāti, |
| --- | --- |

—

jāļauj vilcieniem sasniegt noteikto pārvadājumu efektivitāti,

| — | jābūt savietojamām ar vilcieniem pierīkotajiem strāvas noņēmējiem.” |
| --- | --- |

—

jābūt savietojamām ar vilcieniem pierīkotajiem strāvas noņēmējiem.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3. (Funkcionālās un tehniskās specifikācijas enerģijas apgādei)

3.6.3.   Vadības iekārtas un signalizācija

2.3.1. pamatprasība. Drošība

“Kontroles, vadības un signalizācijas iekārtām un procedūrām, ko izmanto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, jānodrošina vilcienu kustība tādā drošības līmenī, kas atbilst šim dzelzceļu tīklam izvirzītajiem mērķiem.”

Šī pamatprasība uz šīs SITS darbības jomu neattiecas.

2.3.2. pamatprasība. Tehniskā saderība

“Visām jaunajām ātrgaitas dzelzceļu infrastruktūrām un visam jaunajam ātrgaitas ritošajam sastāvam, kas ražots vai izstrādāts pēc saderīgu kontroles, vadības un signalizācijas sistēmu apstiprināšanas, jābūt pielāgotam minēto sistēmu lietošanai.”

“Kontroles, vadības un signalizācijas aprīkojumam, kas uzstādīts vilciena mašīnista kabīnē, noteiktajos apstākļos jānodrošina normāla ekspluatācija visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.3.2. (Statiskā ass slodze) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2. (Statiskā ass slodze)

| — | 4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilciena kontroles sistēmas)

| — | 4.2.6.6.1. (Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1. (Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls)

| — | 4.2.7.9. (Vadības iekārtu un signalizācijas sistēma) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9. (Vadības iekārtu un signalizācijas sistēma)

| — | 4.2.8.3.10. (Saskarnes ar vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.10. (Saskarnes ar vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu)

3.6.4.   Vide

2.6.1. pamatprasība. Veselība

“Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijā jāievēro ar likumu noteiktie ierobežojumi attiecībā uz trokšņu radītajiem traucējumiem.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.6.5. (Ārējais troksnis) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5. (Ārējais troksnis)

| — | 4.2.7.6. (Iekšējais troksnis) |
| --- | --- |

—

4.2.7.6. (Iekšējais troksnis)

2.6.2. pamatprasība. Vides aizsardzība

“Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma nedrīkst izraisīt tāda līmeņa zemes vibrācijas, kas nav pieņemamas darbībai un infrastruktūras tiešajai apkārtnei normālā uzturēšanas stāvoklī.”

Šī pamatprasība uz šīs SITS darbības jomu neattiecas.

3.6.5.   Ekspluatācija

2.7.1. pamatprasība. Drošība. Pirmā daļa

“Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un mašīnistu un vilciena personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu vilcienu drošu starptautisku ekspluatāciju.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.7.9. (Mašīnista modrības ierīce) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9. (Mašīnista modrības ierīce)

2.7.1. pamatprasība. Drošība. Otrā daļa

“Ekspluatācijas un apkopes intervāliem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un tehniskās apkopes centros izveidotajai attiecīgo operatoru kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādos punktos:

| — | 4.2.9. (Apkalpošana) |
| --- | --- |

—

4.2.9. (Apkalpošana)

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

2.7.2. pamatprasība. Drošums un darbgatavība

“Ekspluatācijas un apkopes posmiem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un attiecīgo operatoru izveidotajai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai tehniskās apkopes centros jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas izturības un pieejamības [drošuma un darbgatavības] līmeni.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

2.7.3. pamatprasība. Tehniskā saderība

“Tīklu ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un vilcienu mašīnistu, vilcienu personāla un par satiksmi atbildīgo mašīnistu kvalifikācijai jābūt tādai, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas darbības efektivitāti.”

Šīs pamatprasības izpildi nodrošina funkcionālās un tehniskās specifikācijas šādā punktā:

| — | 4.2.10. (Tehniskā apkope) |
| --- | --- |

—

4.2.10. (Tehniskā apkope)

3.7.   Ritošā sastāva apakšsistēmas elementi saistībā ar pamatprasībām

| | Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, pamatprasību punkts |
| --- | --- |
| Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Atsauce uz SITS punktu | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselība | Vides aizsardzība | Tehniskā saderība |
| Vispārējā daļa | 4.2.1. | | 2.4.2. | | | |
| Uzbūve un mehāniskās daļas | 4.2.2. | | | | | |
| Vilciena konstrukcija | 4.2.1.2. | | 2.4.2. | | | |
| Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai | 4.2.2.2. | 1.1.1.
  1.1.3.
  1.1.5.
  2.4.1.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| Ritekļa virsbūves stiprība | 4.2.2.3. | 1.1.1.
  1.1.3.
  2.4.1.1. | 1.2. | | | |
| Piekļuve | 4.2.2.4. | 1.1.1.
  1.1.5. | 1.2. | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Piekļuves durvis | 4.2.2.4.2. | 2.4.1.6. | | | | |
| Tualetes | 4.2.2.5. | 1.1.5. | | | | |
| Mašīnista kabīne | 4.2.2.6. | 1.1.1. | | | | |
| Priekšējais stikls un vilciena priekšgals | 4.2.2.7. | 1.1.1.
  1.1.3. | | | | |
| Sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts | 4.2.3. | | | | | |
| Gabarīta kontūra | 4.2.3.1. | 1.1.1. | 1.2. | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Statiskā ass slodze | 4.2.3.2. | 1.1.2. | | | | 1.5.
  2.4.3.3.
  2.3.2. |
| Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas | 4.2.3.3. | 1.1.1. | | | | 1.5.
  2.4.3.3.
  2.3.2. |
| Ass gultņa veseluma uzraudzība | 4.2.3.3.2. | 1.1.3. | 1.2. | | | |
| Ritošā sastāva dinamiskās īpašības | 4.2.3.4. | 1.1.1.
  1.1.2. | 1.2. | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības | 4.2.3.4.3. | 1.1.3.
  2.4.1.3. | | | | |
| Riteņpāri | 4.2.3.4.9. | 1.1.3. | | | | |
| Maksimālais vilciena garums | 4.2.3.5. | | | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Maksimālais slīpums | 4.2.3.6. | | | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Līkuma minimālais rādiuss | 4.2.3.7. | | | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Uzmalu eļļošana | 4.2.3.8. | | | | | 1.5. |
| Piekares koeficients | 4.2.3.9. | | 1.2. | | | |
| Smiltnīcas izmantošana | 4.2.3.10. | 1.1.1. | | | | |
| Aerodinamiskā ietekme uz balastu | 4.2.3.11. | 1.1.1. | | | 1.4.1. | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Bremzēšana | 4.2.4. | 1.1.1.
  1.1.3.
  1.1.5. | 1.2. | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Minimālā bremžu darbības efektivitāte | 4.2.4.1. | 2.4.1.3. | 2.4.2. | | | |
| Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai | 4.2.4.2. | | 2.4.2. | | | |
| Prasības bremzēšanas sistēmai | 4.2.4.3. | | 2.4.2. | | | |
| Darba bremžu darbības efektivitāte | 4.2.4.4. | | 2.4.2. | | | |
| Induktīvās bremzes | 4.2.4.5. | 2.4.1.3. | | | | |
| Apturēta vilciena aizsardzība | 4.2.4.6. | | 2.4.2. | | | |
| Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā | 4.2.4.7. | | 2.4.2. | | | |
| Informācija un saziņa ar pasažieriem | 4.2.5. | 1.1.1.
  2.4.1.5.
  2.4.1.10. | | | | |
| Skaļruņu sakaru sistēma | 4.2.5.1. | | 2.4.2. | | | |
| Pasažieru informācijas zīmes | 4.2.5.2. | 2.4.1.4.
  2.4.1.7. | | | | |
| Trauksmes signāls pasažieriem | 4.2.5.3. | 1.1.5.
  2.4.1.8. | | | | |
| Vides apstākļi | 4.2.6. | | | | | 2.4.3.3. |
| Vides apstākļi | 4.2.6.1. | 1.1.3. | | | | |
| Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā | 4.2.6.2. | 1.1.1. | | | 1.4.1. | 1.5. |
| Sānvējš | 4.2.6.3. | 1.1.1.
  1.1.3. | | | | |
| Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos | 4.2.6.4. | 1.1.1.
  1.1.3. | | | | 1.5. |
| Ārējais troksnis | 4.2.6.5. | | | 2.6.1. | 1.4.1.
  2.5.2. | |
| Ārēji elektromagnētiski traucējumi | 4.2.6.6. | 1.1.1.
  2.4.1.2. | | | 1.4.1.
  1.4.3.
  2.5.2.
  2.2.2. | 2.4.3.1. |
| Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls | 4.2.6.6.1. | | | | | 2.3.2. |
| Sistēmas aizsardzība | 4.2.7. | 1.1.1. | | | | |
| Avārijas izejas | 4.2.7.1. | 1.1.5.
  2.4.1.7. | | | | |
| Ugunsdrošība | 4.2.7.2. | 1.1.3.
  1.1.4.
  2.4.1.8. | 2.4.2. | 1.3.2. | 1.4.2. | |
| Aizsardzība pret elektrotraumu | 4.2.7.3. | 1.1.5.
  2.4.1.4. | | | | |
| Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls | 4.2.7.4. | | | | | 2.4.3.3. |
| Celšanas/vilkšanas procedūras | 4.2.7.5. | 1.1.5. | | | | |
| Iekšējais troksnis | 4.2.7.6. | | | 2.6.1. | | |
| Gaisa kondicionēšana | 4.2.7.7. | | | | | |
| Mašīnista modrības ierīce | 4.2.7.8. | 2.7.1. | | | | |
| Vilcienu vadības iekārtu sistēma | 4.2.7.9. | 1.1.1. | | | | 2.4.3.3.
  2.3.2. |
| Kontroles un diagnostikas koncepcijas | 4.2.7.10. | | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| Īpašas specifikācijas tuneļiem | 4.2.7.11. | 2.4.1.8. | | | | 1.5.
  2.4.3.3. |
| Avārijas apgaismojuma sistēma | 4.2.7.12. | 2.4.1.8.
  2.4.1.9. | 2.4.2. | | | |
| Programmatūra | 4.2.7.13. | 1.1.1. | | | | |
| Vilces aprīkojums un elektroaprīkojums | 4.2.8. | | | | | 2.4.3.3. |
| Prasības vilces efektivitātei | 4.2.8.1. | | 2.4.2. | | | |
| Prasības vilces riteņa un sliedes saķerei | 4.2.8.2. | | 2.4.2. | | | |
| Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei | 4.2.8.3. | 2.4.1.2. | | | 2.2.3. | 1.5.
  2.4.3.1.
  2.4.3.2. |
| Pantogrāfi un saskares sloksnes | 4.2.8.3.6. | | | | 2.2.2. | |
| Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmu | 4.2.8.3.8. | | | | | 2.3.2. |
| Apkalpošana | 4.2.9. | 1.1.3.
  1.1.5.
  2.4.1.4.
  2.7.1. | | 2.5.1. | 1.4.1.
  2.5.2. | 1.5.
  2.4.3.3.
  2.5.3. |
| Tehniskā apkope | 4.2.10. | 1.1.3.
  1.1.5.
  2.4.1.4.
  2.7.1. | 1.2.
  2.4.2.
  2.7.2. | 1.3.1.
  1.3.2.
  2.5.1. | 1.4.1.
  1.4.2.
  2.5.2. | 1.5.
  2.4.3.3.
  2.5.3.
  2.7.3. |
| Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs | 4.8. | | | | | 2.4.3.3 |

Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, pamatprasību punkts

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Atsauce uz SITS punktu

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselība

Vides aizsardzība

Tehniskā saderība

Vispārējā daļa

4.2.1.

2.4.2.

Uzbūve un mehāniskās daļas

4.2.2.

Vilciena konstrukcija

4.2.1.2.

2.4.2.

Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai

4.2.2.2.

1.1.1.

1.1.3.

1.1.5.

2.4.1.1.

1.2.

2.4.2.

Ritekļa virsbūves stiprība

4.2.2.3.

1.1.1.

1.1.3.

2.4.1.1.

1.2.

Piekļuve

4.2.2.4.

1.1.1.

1.1.5.

1.2.

1.5.

2.4.3.3.

Piekļuves durvis

4.2.2.4.2.

2.4.1.6.

Tualetes

4.2.2.5.

1.1.5.

Mašīnista kabīne

4.2.2.6.

1.1.1.

Priekšējais stikls un vilciena priekšgals

4.2.2.7.

1.1.1.

1.1.3.

Sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts

4.2.3.

Gabarīta kontūra

4.2.3.1.

1.1.1.

1.2.

1.5.

2.4.3.3.

Statiskā ass slodze

4.2.3.2.

1.1.2.

1.5.

2.4.3.3.

2.3.2.

Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas

4.2.3.3.

1.1.1.

1.5.

2.4.3.3.

2.3.2.

Ass gultņa veseluma uzraudzība

4.2.3.3.2.

1.1.3.

1.2.

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības

4.2.3.4.

1.1.1.

1.1.2.

1.2.

1.5.

2.4.3.3.

Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības

4.2.3.4.3.

1.1.3.

2.4.1.3.

Riteņpāri

4.2.3.4.9.

1.1.3.

Maksimālais vilciena garums

4.2.3.5.

1.5.

2.4.3.3.

Maksimālais slīpums

4.2.3.6.

1.5.

2.4.3.3.

Līkuma minimālais rādiuss

4.2.3.7.

1.5.

2.4.3.3.

Uzmalu eļļošana

4.2.3.8.

1.5.

Piekares koeficients

4.2.3.9.

1.2.

Smiltnīcas izmantošana

4.2.3.10.

1.1.1.

Aerodinamiskā ietekme uz balastu

4.2.3.11.

1.1.1.

1.4.1.

1.5.

2.4.3.3.

Bremzēšana

4.2.4.

1.1.1.

1.1.3.

1.1.5.

1.2.

1.5.

2.4.3.3.

Minimālā bremžu darbības efektivitāte

4.2.4.1.

2.4.1.3.

2.4.2.

Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai

4.2.4.2.

2.4.2.

Prasības bremzēšanas sistēmai

4.2.4.3.

2.4.2.

Darba bremžu darbības efektivitāte

4.2.4.4.

2.4.2.

Induktīvās bremzes

4.2.4.5.

2.4.1.3.

Apturēta vilciena aizsardzība

4.2.4.6.

2.4.2.

Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

4.2.4.7.

2.4.2.

Informācija un saziņa ar pasažieriem

4.2.5.

1.1.1.

2.4.1.5.

2.4.1.10.

Skaļruņu sakaru sistēma

4.2.5.1.

2.4.2.

Pasažieru informācijas zīmes

4.2.5.2.

2.4.1.4.

2.4.1.7.

Trauksmes signāls pasažieriem

4.2.5.3.

1.1.5.

2.4.1.8.

Vides apstākļi

4.2.6.

2.4.3.3.

Vides apstākļi

4.2.6.1.

1.1.3.

Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā

4.2.6.2.

1.1.1.

1.4.1.

1.5.

Sānvējš

4.2.6.3.

1.1.1.

1.1.3.

Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos

4.2.6.4.

1.1.1.

1.1.3.

1.5.

Ārējais troksnis

4.2.6.5.

2.6.1.

1.4.1.

2.5.2.

Ārēji elektromagnētiski traucējumi

4.2.6.6.

1.1.1.

2.4.1.2.

1.4.1.

1.4.3.

2.5.2.

2.2.2.

2.4.3.1.

Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls

4.2.6.6.1.

2.3.2.

Sistēmas aizsardzība

4.2.7.

1.1.1.

Avārijas izejas

4.2.7.1.

1.1.5.

2.4.1.7.

Ugunsdrošība

4.2.7.2.

1.1.3.

1.1.4.

2.4.1.8.

2.4.2.

1.3.2.

1.4.2.

Aizsardzība pret elektrotraumu

4.2.7.3.

1.1.5.

2.4.1.4.

Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls

4.2.7.4.

2.4.3.3.

Celšanas/vilkšanas procedūras

4.2.7.5.

1.1.5.

Iekšējais troksnis

4.2.7.6.

2.6.1.

Gaisa kondicionēšana

4.2.7.7.

Mašīnista modrības ierīce

4.2.7.8.

2.7.1.

Vilcienu vadības iekārtu sistēma

4.2.7.9.

1.1.1.

2.4.3.3.

2.3.2.

Kontroles un diagnostikas koncepcijas

4.2.7.10.

1.2.

2.4.2.

Īpašas specifikācijas tuneļiem

4.2.7.11.

2.4.1.8.

1.5.

2.4.3.3.

Avārijas apgaismojuma sistēma

4.2.7.12.

2.4.1.8.

2.4.1.9.

2.4.2.

Programmatūra

4.2.7.13.

1.1.1.

Vilces aprīkojums un elektroaprīkojums

4.2.8.

2.4.3.3.

Prasības vilces efektivitātei

4.2.8.1.

2.4.2.

Prasības vilces riteņa un sliedes saķerei

4.2.8.2.

2.4.2.

Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei

4.2.8.3.

2.4.1.2.

2.2.3.

1.5.

2.4.3.1.

2.4.3.2.

Pantogrāfi un saskares sloksnes

4.2.8.3.6.

2.2.2.

Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmu

4.2.8.3.8.

2.3.2.

Apkalpošana

4.2.9.

1.1.3.

1.1.5.

2.4.1.4.

2.7.1.

2.5.1.

1.4.1.

2.5.2.

1.5.

2.4.3.3.

2.5.3.

Tehniskā apkope

4.2.10.

1.1.3.

1.1.5.

2.4.1.4.

2.7.1.

1.2.

2.4.2.

2.7.2.

1.3.1.

1.3.2.

2.5.1.

1.4.1.

1.4.2.

2.5.2.

1.5.

2.4.3.3.

2.5.3.

2.7.3.

Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs

4.8.

2.4.3.3

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTURLIELUMI

4.1.   Ievads

Ar mērķi nodrošināt savstarpēju izmantojamību attiecībā uz pamatprasībām ritošā sastāva apakšsistēmu pārbauda saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas aprakstītas 4.2 un 4.3. nodaļā, nedrīkst paredzēt īpašu tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantojumu, izņemot gadījumus, kad tas ir īpaši nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla savstarpējai savietojamībai. Novatoriskiem risinājumiem, kuri neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām un/vai nav novērtējami, kā definēts šajā SITS, nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtējuma metodes. Lai veicinātu tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtējuma metodes jāizstrādā saskaņā ar 6.1.4. un 6.2.3. punktā definēto procesu.

Ritošā sastāva vispārējie raksturlielumi ir noteikti šīs SITS 4. iedaļā. Speciālie raksturlielumi ir iekļauti ritošā sastāva reģistrā (skatīt šīs SITS I pielikumu).

4.2.   Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1.   Vispārējā daļa

4.2.1.1.   Ievads

Ritošā sastāva apakšsistēmas pamatparametri ir šādi:

| — | maksimālā sliežu ceļa slodze (sliežu ceļa noslodzes robežvērtības), |
| --- | --- |

—

maksimālā sliežu ceļa slodze (sliežu ceļa noslodzes robežvērtības),

| — | slodze uz ass, |
| --- | --- |

—

slodze uz ass,

| — | maksimālais vilciena garums, |
| --- | --- |

—

maksimālais vilciena garums,

| — | ritekļa gabarīta kontūra, |
| --- | --- |

—

ritekļa gabarīta kontūra,

| — | minimālie bremzēšanas raksturlielumi, |
| --- | --- |

—

minimālie bremzēšanas raksturlielumi,

| — | elektrisko raksturlielumu robežvērtības ritošajam sastāvam, |
| --- | --- |

—

elektrisko raksturlielumu robežvērtības ritošajam sastāvam,

| — | mehānisko raksturlielumu robežvērtības ritošajam sastāvam, |
| --- | --- |

—

mehānisko raksturlielumu robežvērtības ritošajam sastāvam,

| — | ārējā trokšņa ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

ārējā trokšņa ierobežojumi,

| — | elektromagnētisko traucējumu ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

elektromagnētisko traucējumu ierobežojumi,

| — | iekšējā trokšņa ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

iekšējā trokšņa ierobežojumi,

| — | gaisa kondicionēšanas ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

gaisa kondicionēšanas ierobežojumi,

| — | prasības cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanai, |
| --- | --- |

—

prasības cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanai,

| — | maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos, |
| --- | --- |

—

maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos,

| — | maksimālais slīpums, |
| --- | --- |

—

maksimālais slīpums,

| — | pantogrāfa kolektora galvas ģeometrija, |
| --- | --- |

—

pantogrāfa kolektora galvas ģeometrija,

| — | tehniskā apkope. |
| --- | --- |

—

tehniskā apkope.

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla darbības kritērijiem jāatbilst īpašajām prasībām, kas izstrādātas katrai līniju kategorijai atbilstīgi vilciena klasei:

| — | uz īpaši būvētām ātrgaitas līnijām, |
| --- | --- |

—

uz īpaši būvētām ātrgaitas līnijām,

| — | uz īpaši modernizētām ātrgaitas līnijām, |
| --- | --- |

—

uz īpaši modernizētām ātrgaitas līnijām,

| — | uz līnijām, kas īpaši modernizētas ātrgaitas satiksmei un kurām ir speciālas īpatnības, |
| --- | --- |

—

uz līnijām, kas īpaši modernizētas ātrgaitas satiksmei un kurām ir speciālas īpatnības,

kā definēts Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, I pielikuma 1. punktā.

Ritošā sastāva apakšsistēmai šīs prasības ir šādas.

| a) | Obligātās darbības efektivitātes prasības
  Lai brauktu pa Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklu un saskaņā ar nosacījumiem, kas ļauj vilcieniem netraucēti iekļauties kopējā satiksmes shēmā, visam ātrgaitas ritošajam sastāvam jānodrošina obligātais vilces un bremžu darbības efektivitātes līmenis. Vilcieniem jābūt pietiekamai rezervei un dublēšanas iespējai, ar ko nodrošina, ka šis darbības efektivitātes līmeņus tiek uzturēts vai tikai nedaudz pazeminās, ja sistēmās vai šiem procesiem nozīmīgos standartelementos (vilces aprīkojumā no pantogrāfa līdz asīm, mehānisko/elektrisko bremžu sistēmā) ir radies bojājums. Šīs robežvērtības un dublēšanas iespējas sīkāk definētas 4.2.1., 4.2.4.2., 4.2.4.3., 4.2.5.1., 4.2.4.7., 4.2.7.2., 4.2.7.12., 4.2.8.1., un 4.2.8.2. punktā.
  šajā SITS aprakstītā ritošā sastāva aprīkojuma vai funkciju drošībai būtisku kļūmju gadījumam vai pasažieru pārslodzes gadījumam ritošā sastāva turētājs un/vai dzelzceļa uzņēmums katram loģiski paredzamam traucētas darbības režīmam definē ekspluatācijas noteikumus, pilnā apjomā ņemot vērā iespējamās sekas, kā tās raksturojis ražotājs. Ekspluatācijas noteikumi ir daļa no dzelzceļa uzņēmuma drošības vadības sistēmas, un tie nav jāapstiprina paziņotajai institūcijai. Šajā nolūkā ražotājs dokumentā apraksta un uzskaita dažādus paredzamos ritošā sastāva apakšsistēmas traucētas darbības režīmus un ar tiem saistītos pieļaujamos ierobežojumus un darbības apstākļus. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, VI pielikuma 4. punktu šāds dokuments ir daļa no tehniskās dokumentācijas kopuma, kurš ņemams vērā ekspluatācijas noteikumos. |
| --- | --- |

a)

Obligātās darbības efektivitātes prasības

Lai brauktu pa Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklu un saskaņā ar nosacījumiem, kas ļauj vilcieniem netraucēti iekļauties kopējā satiksmes shēmā, visam ātrgaitas ritošajam sastāvam jānodrošina obligātais vilces un bremžu darbības efektivitātes līmenis. Vilcieniem jābūt pietiekamai rezervei un dublēšanas iespējai, ar ko nodrošina, ka šis darbības efektivitātes līmeņus tiek uzturēts vai tikai nedaudz pazeminās, ja sistēmās vai šiem procesiem nozīmīgos standartelementos (vilces aprīkojumā no pantogrāfa līdz asīm, mehānisko/elektrisko bremžu sistēmā) ir radies bojājums. Šīs robežvērtības un dublēšanas iespējas sīkāk definētas 4.2.1., 4.2.4.2., 4.2.4.3., 4.2.5.1., 4.2.4.7., 4.2.7.2., 4.2.7.12., 4.2.8.1., un 4.2.8.2. punktā.

šajā SITS aprakstītā ritošā sastāva aprīkojuma vai funkciju drošībai būtisku kļūmju gadījumam vai pasažieru pārslodzes gadījumam ritošā sastāva turētājs un/vai dzelzceļa uzņēmums katram loģiski paredzamam traucētas darbības režīmam definē ekspluatācijas noteikumus, pilnā apjomā ņemot vērā iespējamās sekas, kā tās raksturojis ražotājs. Ekspluatācijas noteikumi ir daļa no dzelzceļa uzņēmuma drošības vadības sistēmas, un tie nav jāapstiprina paziņotajai institūcijai. Šajā nolūkā ražotājs dokumentā apraksta un uzskaita dažādus paredzamos ritošā sastāva apakšsistēmas traucētas darbības režīmus un ar tiem saistītos pieļaujamos ierobežojumus un darbības apstākļus. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, VI pielikuma 4. punktu šāds dokuments ir daļa no tehniskās dokumentācijas kopuma, kurš ņemams vērā ekspluatācijas noteikumos.

| b) | Vilcienu maksimālais darba ātrums
  Vilcienu maksimālais darba ātrums saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 5. panta 3. punktu un I pielikumu ir:






  — | vismaz 250 km/h 1. klases vilcieniem, |
| --- | --- | --- |

b)

Vilcienu maksimālais darba ātrums

Vilcienu maksimālais darba ātrums saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 5. panta 3. punktu un I pielikumu ir:

—

vismaz 250 km/h 1. klases vilcieniem,

| — | vismaz 190 km/h, bet mazāk nekā 250 km/h 2. klases vilcieniem. |
| --- | --- |

—

vismaz 190 km/h, bet mazāk nekā 250 km/h 2. klases vilcieniem.

Darba ātrums ir nominālais ātrums, ar kādu vilcieniem paredzēts braukt ikdienā attiecīgos sliežu ceļa posmos.

Visos gadījumos jābūt iespējai ritošo sastāvu darbināt maksimālajā ātrumā (ja to ļauj infrastruktūra) ar pietiekamām paātrinājuma rezervēm (kā noteikts turpmākajos punktos).

4.2.1.2.   Vilciena konstrukcija

| a) | Šo SITS piemēro gan vilcienu sastāviem, gan atsevišķiem ritekļiem, ko vienmēr novērtē definētās formācijās no ritekļiem, kas ir vai nav pašgājēji. |
| --- | --- |

a)

Šo SITS piemēro gan vilcienu sastāviem, gan atsevišķiem ritekļiem, ko vienmēr novērtē definētās formācijās no ritekļiem, kas ir vai nav pašgājēji.

| b) | Abu klašu vilcieniem ir pieļaujamas šādas konfigurācijas:






  — | vilcieni ar locīklu vai bez tās, |
| --- | --- | --- |

b)

Abu klašu vilcieniem ir pieļaujamas šādas konfigurācijas:

—

vilcieni ar locīklu vai bez tās,

| — | vilcieni ar nolieces sistēmām vai bez tām, |
| --- | --- |

—

vilcieni ar nolieces sistēmām vai bez tām,

| — | vienstāva vai divstāvu vilcieni. |
| --- | --- |

—

vienstāva vai divstāvu vilcieni.

| c) | 1. klases vilcieniem jābūt pašgājējiem vilcienu sastāviem ar mašīnista kabīni abos galos un tādiem, kas var braukt abos virzienos un kas var sasniegt darbības efektivitāti, kura noteikta šajā SITS. Lai vilcienu ietilpība atbilstu mainīgajām satiksmes vajadzībām, ir pieļaujams sakabināt vilciena sastāvus ekspluatācijai kopā. Tādam vilcienam, kas sakomplektēts no diviem vai vairākiem vilcienu sastāviem, jāatbilst šajā SITS norādītajām specifikācijām un darbības rādītājiem. Nav prasības, lai dažādu ražotāju konstruētus vilcienu sastāvus vai dažādu dzelzceļa uzņēmumu vilcienus parastos apstākļos varētu ekspluatēt sakabinātus kopā. |
| --- | --- |

c)

1. klases vilcieniem jābūt pašgājējiem vilcienu sastāviem ar mašīnista kabīni abos galos un tādiem, kas var braukt abos virzienos un kas var sasniegt darbības efektivitāti, kura noteikta šajā SITS. Lai vilcienu ietilpība atbilstu mainīgajām satiksmes vajadzībām, ir pieļaujams sakabināt vilciena sastāvus ekspluatācijai kopā. Tādam vilcienam, kas sakomplektēts no diviem vai vairākiem vilcienu sastāviem, jāatbilst šajā SITS norādītajām specifikācijām un darbības rādītājiem. Nav prasības, lai dažādu ražotāju konstruētus vilcienu sastāvus vai dažādu dzelzceļa uzņēmumu vilcienus parastos apstākļos varētu ekspluatēt sakabinātus kopā.

| d) | 2. klases vilcieniem jābūt vai nu vilcienu sastāviem, vai mainīga sastāva vilcieniem ar vai bez iespējām braukt abos virzienos. Vilcieniem jāspēj sasniegt šajā SITS norādīto darbības efektivitāti. Lai vilcienu ietilpība atbilstu mainīgajām satiksmes vajadzībām, ir pieļaujams sakabināt 2. klases vilcienus ekspluatēšanai kopā vai pievienot ritekļus vilcieniem ar lokomotīvēm un pasažieru vagoniem gadījumā, ja tie paliek noteiktajos sastāvos. Šādam vilcienam, kas sastāv no diviem vai vairākiem vilcieniem, jāatbilst šajā SITS norādītajām specifikācijām un darbības rādītājiem. Nav prasības, lai dažādu ražotāju konstruētus vilcienu sastāvus vai dažādu dzelzceļa uzņēmumu vilcienus parastos apstākļos varētu ekspluatēt sakabinātus kopā. |
| --- | --- |

d)

2. klases vilcieniem jābūt vai nu vilcienu sastāviem, vai mainīga sastāva vilcieniem ar vai bez iespējām braukt abos virzienos. Vilcieniem jāspēj sasniegt šajā SITS norādīto darbības efektivitāti. Lai vilcienu ietilpība atbilstu mainīgajām satiksmes vajadzībām, ir pieļaujams sakabināt 2. klases vilcienus ekspluatēšanai kopā vai pievienot ritekļus vilcieniem ar lokomotīvēm un pasažieru vagoniem gadījumā, ja tie paliek noteiktajos sastāvos. Šādam vilcienam, kas sastāv no diviem vai vairākiem vilcieniem, jāatbilst šajā SITS norādītajām specifikācijām un darbības rādītājiem. Nav prasības, lai dažādu ražotāju konstruētus vilcienu sastāvus vai dažādu dzelzceļa uzņēmumu vilcienus parastos apstākļos varētu ekspluatēt sakabinātus kopā.

| e) | Lai vilcienu ietilpība atbilstu mainīgajām satiksmes vajadzībām, ir pieļaujams sakabināt 1. un 2. klases vilcienus ekspluatēšanai kopā. Šādam vilcienam, kas sastāv no diviem vai vairākiem vilcieniem, jāatbilst šajā SITS norādītajām specifikācijām un darbības rādītājiem. Nav prasības, lai dažādu ražotāju konstruētus vilcienu sastāvus vai dažādu dzelzceļa uzņēmumu vilcienus parastos apstākļos varētu ekspluatēt sakabinātus kopā. |
| --- | --- |

e)

Lai vilcienu ietilpība atbilstu mainīgajām satiksmes vajadzībām, ir pieļaujams sakabināt 1. un 2. klases vilcienus ekspluatēšanai kopā. Šādam vilcienam, kas sastāv no diviem vai vairākiem vilcieniem, jāatbilst šajā SITS norādītajām specifikācijām un darbības rādītājiem. Nav prasības, lai dažādu ražotāju konstruētus vilcienu sastāvus vai dažādu dzelzceļa uzņēmumu vilcienus parastos apstākļos varētu ekspluatēt sakabinātus kopā.

| f) | Abu klašu vilcieniem neatkarīgi no tā, vai novērtējums tiek veikts vilciena sastāvam vai atsevišķam riteklim vienā vai vairākās formācijās, pusei, kura pieprasa vērtējumu, skaidri jādefinē formācija, uz kuru attiecas šāds vērtējums, un šī formācija skaidri jānorāda EK verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā. Nav atļauts novērtēt atsevišķu ritekli bez atsauces uz konkrētu formāciju. Katras formācijas definīcijā iekļauj tipa apzīmējumu, ritekļu skaitu un attiecīgo ritekļu raksturlielumus, kas attiecas uz SITS (kā norādīts ritošā sastāva reģistrā). |
| --- | --- |

f)

Abu klašu vilcieniem neatkarīgi no tā, vai novērtējums tiek veikts vilciena sastāvam vai atsevišķam riteklim vienā vai vairākās formācijās, pusei, kura pieprasa vērtējumu, skaidri jādefinē formācija, uz kuru attiecas šāds vērtējums, un šī formācija skaidri jānorāda EK verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā. Nav atļauts novērtēt atsevišķu ritekli bez atsauces uz konkrētu formāciju. Katras formācijas definīcijā iekļauj tipa apzīmējumu, ritekļu skaitu un attiecīgo ritekļu raksturlielumus, kas attiecas uz SITS (kā norādīts ritošā sastāva reģistrā).

| g) | Katra vilcienā iekļauta ritekļa raksturlielumiem jābūt tādiem, lai vilciens atbilstu šīs SITS prasībām. Dažas prasības var novērtēt atsevišķam riteklim, un dažām nepieciešams novērtējums, atsaucoties uz definētu formāciju, kā noteikts 6. nodaļā. |
| --- | --- |

g)

Katra vilcienā iekļauta ritekļa raksturlielumiem jābūt tādiem, lai vilciens atbilstu šīs SITS prasībām. Dažas prasības var novērtēt atsevišķam riteklim, un dažām nepieciešams novērtējums, atsaucoties uz definētu formāciju, kā noteikts 6. nodaļā.

| h) | Formāciju(-as), kam novērtējums ir spēkā, skaidri norāda EK verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā. |
| --- | --- |

h)

Formāciju(-as), kam novērtējums ir spēkā, skaidri norāda EK verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā.

Definīcijas

| 1. | Vilciena sastāvs ir definētas formācijas vilciens, ko var pārkonfigurēt tikai darbnīcā, ja tas vispār iespējams. |
| --- | --- |

1.

Vilciena sastāvs ir definētas formācijas vilciens, ko var pārkonfigurēt tikai darbnīcā, ja tas vispār iespējams.

| 2. | Elektrovilciens/dīzeļvilciens (EMU/DMU) ir vilcienu sastāvi, kur visiem ritekļiem ir lietderīgā kravnesība.
  Vilces iekārta un cits aprīkojums parasti, bet ne vienmēr, ir zem grīdas. |
| --- | --- |

2.

Elektrovilciens/dīzeļvilciens (EMU/DMU) ir vilcienu sastāvi, kur visiem ritekļiem ir lietderīgā kravnesība.

Vilces iekārta un cits aprīkojums parasti, bet ne vienmēr, ir zem grīdas.

| 3. | Galvas vagons ir vilciena sastāva vilces riteklis ar vienu mašīnista kabīni vienā galā, kam nav lietderīgās kravnesības. |
| --- | --- |

3.

Galvas vagons ir vilciena sastāva vilces riteklis ar vienu mašīnista kabīni vienā galā, kam nav lietderīgās kravnesības.

| 4. | Lokomotīve ir vilces riteklis, kam nav lietderīgās kravnesības un ko normālas ekspluatācijas apstākļos var atkabināt no vilciena un ekspluatēt neatkarīgi. |
| --- | --- |

4.

Lokomotīve ir vilces riteklis, kam nav lietderīgās kravnesības un ko normālas ekspluatācijas apstākļos var atkabināt no vilciena un ekspluatēt neatkarīgi.

| 5. | Vagons ir riteklis bez vilces definētas vai mainīgas formācijas vilcienā, kuram ir lietderīgā kravnesība. Vagonu ir atļauts aprīkot ar mašīnista kabīni. Šādu vagonu sauc par vadības vagonu. |
| --- | --- |

5.

Vagons ir riteklis bez vilces definētas vai mainīgas formācijas vilcienā, kuram ir lietderīgā kravnesība. Vagonu ir atļauts aprīkot ar mašīnista kabīni. Šādu vagonu sauc par vadības vagonu.

| 6. | Vilciens ir ekspluatējams formējums, kas sastāv no viena vai vairākiem ritekļiem vai vilcienu sastāviem. |
| --- | --- |

6.

Vilciens ir ekspluatējams formējums, kas sastāv no viena vai vairākiem ritekļiem vai vilcienu sastāviem.

| 7. | Definēta formācija skatīt 4.2.1.2. punkta f. apakšpunktu. |
| --- | --- |

7.

Definēta formācija skatīt 4.2.1.2. punkta f. apakšpunktu.

4.2.2.   Uzbūve un mehāniskās daļas

4.2.2.1.   Vispārējā daļa

šajā iedaļā norādītas prasības sakabei, ritekļa uzbūvei, piekļuvei, tualetēm, mašīnista kabīnei, priekšējam stiklam un vilciena priekšgala un astes daļas konstrukcijai.

4.2.2.2.   Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai

4.2.2.2.1.   Apakšsistēmas prasības

| a) | 1. klases vilcieni katrā vilciena galā aprīkojami ar automātisko centra amortizatoru sakabi, kā noteikts 4.2.2.2.2.1. punktā. Tas nepieciešams, lai vilcienu tā atteices gadījumā varētu vilkt cits 1. klases vilciens. |
| --- | --- |

a)

1. klases vilcieni katrā vilciena galā aprīkojami ar automātisko centra amortizatoru sakabi, kā noteikts 4.2.2.2.2.1. punktā. Tas nepieciešams, lai vilcienu tā atteices gadījumā varētu vilkt cits 1. klases vilciens.

| b) | 2. klases vilcienus katrā galā aprīko






  — | ar automātisko centra amortizatoru sakabi, kā noteikts 4.2.2.2.2.1. punktā, |
| --- | --- | --- |

b)

2. klases vilcienus katrā galā aprīko

—

ar automātisko centra amortizatoru sakabi, kā noteikts 4.2.2.2.2.1. punktā,

| — | vai ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem saskaņā ar 4.2.2.2.2.2. punktu, |
| --- | --- |

—

vai ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem saskaņā ar 4.2.2.2.2.2. punktu,

| — | vai ar pastāvīgu adapteri, kas atbilst šādu punktu prasībām:






  — | 4.2.2.2.2.1. punkts, |
| --- | --- | --- |

—

vai ar pastāvīgu adapteri, kas atbilst šādu punktu prasībām:

—

4.2.2.2.2.1. punkts,

| — | 4.2.2.2.2.2. punkts. |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.2.2. punkts.

| c) | Visus vilcienus, kuri ir aprīkoti ar automātiskām centra amortizatoru sakabēm, kas atbilst 4.2.2.2.2.1. punkta prasībām, nodrošina ar buksēšanas sakabi, kas definēta 4.2.2.2.2.3. punktā. Tas nepieciešams, lai šādus vilcienus atteices gadījumā varētu vilkt vai to darbību varētu atjaunot vilcēji vai citi vilcieni, kuri aprīkoti ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem saskaņā ar 4.2.2.2.2.2. punktu. |
| --- | --- |

c)

Visus vilcienus, kuri ir aprīkoti ar automātiskām centra amortizatoru sakabēm, kas atbilst 4.2.2.2.2.1. punkta prasībām, nodrošina ar buksēšanas sakabi, kas definēta 4.2.2.2.2.3. punktā. Tas nepieciešams, lai šādus vilcienus atteices gadījumā varētu vilkt vai to darbību varētu atjaunot vilcēji vai citi vilcieni, kuri aprīkoti ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem saskaņā ar 4.2.2.2.2.2. punktu.

| d) | Nosacījums, ka 1. klases un 2. klases vilcieniem atteices gadījumā jābūt velkamiem, attiecas tikai uz vilcēju vai citu vilcienu, kas aprīkots ar automātiskām centra amortizatoru sakabēm atbilstoši 4.2.2.2.2.1. punkta prasībām vai ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem saskaņā ar 4.2.2.2.2.2. punktu. |
| --- | --- |

d)

Nosacījums, ka 1. klases un 2. klases vilcieniem atteices gadījumā jābūt velkamiem, attiecas tikai uz vilcēju vai citu vilcienu, kas aprīkots ar automātiskām centra amortizatoru sakabēm atbilstoši 4.2.2.2.2.1. punkta prasībām vai ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem saskaņā ar 4.2.2.2.2.2. punktu.

| e) | Prasības ātrgaitas vilcienu pneimatisko bremžu aprīkojumam buksēšanai ārkārtas gadījumos norādītas 4.2.4.8. punktā un K pielikuma K.2.2.2. punktā. |
| --- | --- |

e)

Prasības ātrgaitas vilcienu pneimatisko bremžu aprīkojumam buksēšanai ārkārtas gadījumos norādītas 4.2.4.8. punktā un K pielikuma K.2.2.2. punktā.

4.2.2.2.2.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

4.2.2.2.2.1.   Automātiskā centra amortizatoru sakabe

Automātiskajām centra amortizatoru sakabēm ģeometriski un funkcionāli jābūt savietojamām ar “10. tipa savienojuma sistēmas automātisko centra amortizatora sakabi” (zināma arī kā “Scharfenberg” sistēma), kā parādīts K pielikuma K.1. punktā.

4.2.2.2.2.2.   Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti

Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem jāatbilst parasto dzelzceļu ritošā sastāva kravas vagonu SITS 2005. gada redakcijas 4.2.2.1.2. punktam.

4.2.2.2.2.3.   Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem

Buksēšanas sakabēm, kas paredzētas vilcienu darbības atjaunošanai un vilkšanai, jāatbilst prasībām saskaņā ar K pielikuma K.2. punktu.

4.2.2.3.   Ritekļa virsbūves stiprība

4.2.2.3.1.   Vispārīgs apraksts

Ritekļu virsbūves statiskajai un dinamiskajai stiprībai jānodrošina tajā esošām personām vajadzīgā drošība.

Dzelzceļa drošības sistēma balstās uz aktīvo un pasīvo drošību.

| — | Aktīvā drošība: sistēmas, kas samazina negadījuma rašanās iespējamību vai negadījuma smagumu. |
| --- | --- |

—

Aktīvā drošība: sistēmas, kas samazina negadījuma rašanās iespējamību vai negadījuma smagumu.

| — | Pasīvā drošība: sistēmas, kas samazina negadījuma (ja tāds notiek) sekas. |
| --- | --- |

—

Pasīvā drošība: sistēmas, kas samazina negadījuma (ja tāds notiek) sekas.

Pasīvās drošības sistēmas neizmanto iespējamo aktīvās drošības trūkumu kompensēšanai dzelzceļu tīklā, bet tās ir papildu līdzeklis aktīvajai drošībai, lai papildinātu personāla drošību, ja visi citi pasākumi neizdodas.

4.2.2.3.2.   Principi (funkcionālās prasības)

Frontālas sadursmes gadījumā, kā raksturots turpmāk scenārijos, ritekļa mehāniskajai struktūrai:

| — | jāierobežo ātruma samazinājums, |
| --- | --- |

—

jāierobežo ātruma samazinājums,

| — | vietās, kur atrodas cilvēki, jāsaglabā izdzīvošanas telpa un karkasa viengabalainība, |
| --- | --- |

—

vietās, kur atrodas cilvēki, jāsaglabā izdzīvošanas telpa un karkasa viengabalainība,

| — | jāsamazina risks vilcienam noskriet no sliedēm, |
| --- | --- |

—

jāsamazina risks vilcienam noskriet no sliedēm,

| — | jāsamazina bloķēšanas risks. |
| --- | --- |

—

jāsamazina bloķēšanas risks.

Deformācijai jābūt kontrolējamai, lai vismaz absorbētu sadursmes scenārijos aprēķināto enerģiju. Deformācijai jābūt progresīvai, bez vispārējas nestabilitātes vai kļūmēm, un tai jānotiek tikai tai paredzētajās sabrukšanas zonās. Sabrukšanas zonas var būt:

| — | amortizatora/sakabes reversīvās un neatgriezeniski deformējamās daļas, |
| --- | --- |

—

amortizatora/sakabes reversīvās un neatgriezeniski deformējamās daļas,

| — | ierīces, kas nav uzbūves sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

ierīces, kas nav uzbūves sastāvdaļas,

| — | ritekļa virsbūves gofrētās zonas, |
| --- | --- |

—

ritekļa virsbūves gofrētās zonas,

| — | vai minēto veidu kombinācija. |
| --- | --- |

—

vai minēto veidu kombinācija.

Gofrētās zonas atrodas vietās, kurās neatrodas cilvēki, tuvu katra ritekļa galiem, kabīnes priekšā un starp ritekļu pārejām vai, ja tas nav iespējams, blakus pagaidu uzturēšanās vietām (piemēram, tualetes vai vestibili) vai kabīnēm. Nav atļauts ierīkot gofrētās zonas pasažieru sēdvietu zonās, tajā skaitā tajās, kurās ir salokāmie sēdekļi.

4.2.2.3.3.   Specifikācijas (vienkārši slodzes gadījumi un paredzētie sadursmes scenāriji)

| a) | Katra ritekļa virsbūves elementiem jāspēj izturēt vismaz EN12663:2000 P II kategorijas gareniskā un vertikālā statiskā slodze vilcienu struktūrām. |
| --- | --- |

a)

Katra ritekļa virsbūves elementiem jāspēj izturēt vismaz EN12663:2000 P II kategorijas gareniskā un vertikālā statiskā slodze vilcienu struktūrām.

| b) | Jāņem vērā četri sadursmes scenāriji:






  — | priekšgala trieciena sadursme starp diviem vienādiem vilcieniem, |
| --- | --- | --- |

b)

Jāņem vērā četri sadursmes scenāriji:

—

priekšgala trieciena sadursme starp diviem vienādiem vilcieniem,

| — | priekšgala trieciena sadursme ar ritekli, kas aprīkots ar sānu amortizatoriem, |
| --- | --- |

—

priekšgala trieciena sadursme ar ritekli, kas aprīkots ar sānu amortizatoriem,

| — | trieciena sadursme ar kravas automobili uz pārbrauktuves, kas ir vienā līmenī ar sliežu ceļa klātni, |
| --- | --- |

—

trieciena sadursme ar kravas automobili uz pārbrauktuves, kas ir vienā līmenī ar sliežu ceļa klātni,

| — | trieciena sadursme ar zemu šķērsli. |
| --- | --- |

—

trieciena sadursme ar zemu šķērsli.

Detalizēts šo scenāriju un atbilstošo kritēriju izklāsts atrodams A pielikumā.

4.2.2.4.   Piekļuve

4.2.2.4.1.   Pasažieru kāpslis

Pasažieru kāpslis attiecībā uz piekļuvi detalizēti raksturots SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” 4.2.2.12.1., 4.2.2.12.2. un 4.2.2.12.3. punktā.

4.2.2.4.2.   Ārējās piekļuves durvis

4.2.2.4.2.1.   Pasažieru ieejas durvis

Attiecībā uz piekļuvi piemēro arī SITS“Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”4.2.2.4. punkta attiecīgus nosacījumus.

| a) | Izmantotā terminoloģija






  — | “aizvērtas durvis” ir durvis, ko aizvērtā stāvoklī notur tikai aizvēršanas mehānisms, |
| --- | --- | --- |

a)

Izmantotā terminoloģija

—

“aizvērtas durvis” ir durvis, ko aizvērtā stāvoklī notur tikai aizvēršanas mehānisms,

| — | “aizslēgtas durvis” ir durvis, ko aizvērtā stāvoklī notur mehāniska durvju aizslēgšanas ierīce, |
| --- | --- |

—

“aizslēgtas durvis” ir durvis, ko aizvērtā stāvoklī notur mehāniska durvju aizslēgšanas ierīce,

| — | “aizslēgtas bojātas durvis” ir durvis, kas aizvērtā stāvoklī nekustīgi nostiprinātas ar mehānisku ierīci, kuru iedarbina vilciena apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

—

“aizslēgtas bojātas durvis” ir durvis, kas aizvērtā stāvoklī nekustīgi nostiprinātas ar mehānisku ierīci, kuru iedarbina vilciena apkalpes loceklis.

| b) | Durvju darbināšana
  Lai aizvērtu vai atvērtu fiksatoru manuāli veramām durvīm, kuras paredzētas izmantošanai pasažieriem, kontroles ierīcei jābūt darbināmai ar roku un tai pieliekamais spēks nedrīkst pārsniegt 20 ņūtonus.
  Spēks, kas pieliekams, lai aizvērtu vai atvērtu manuāli veramas durvis, nedrīkst pārsniegt:
  ja durvju automātiskai darbināšanai paredzētas spiedpogas, ieslēgtā režīmā šīm spiedpogām jābūt izgaismotām (vai jābūt izgaismotai to atrašanās vietai) un to nospiešanai pieliekamais spēks nedrīkst pārsniegt 15 ņūtonus. |
| --- | --- |

b)

Durvju darbināšana

Lai aizvērtu vai atvērtu fiksatoru manuāli veramām durvīm, kuras paredzētas izmantošanai pasažieriem, kontroles ierīcei jābūt darbināmai ar roku un tai pieliekamais spēks nedrīkst pārsniegt 20 ņūtonus.

Spēks, kas pieliekams, lai aizvērtu vai atvērtu manuāli veramas durvis, nedrīkst pārsniegt:

ja durvju automātiskai darbināšanai paredzētas spiedpogas, ieslēgtā režīmā šīm spiedpogām jābūt izgaismotām (vai jābūt izgaismotai to atrašanās vietai) un to nospiešanai pieliekamais spēks nedrīkst pārsniegt 15 ņūtonus.

| c) | Durvju aizvēršana
  Durvju kontroles ierīcei pirms vilciena atiešanas jāļauj vilciena apkalpei (mašīnistam vai pavadonim) aizvērt un aizslēgt durvis.
  Ja durvju slēgšanas kontrole ir vilciena apkalpes pārziņā un to iedarbina no durvīm, ir pieļaujams, ka šīs durvis paliek atvērtas, aizveroties citām durvīm. Vilciena apkalpei jābūt iespējai aizvērt un pēc tam aizslēgt šīs durvis. Šīm durvīm jāaizveras automātiski, kad vilciena ātrums sasniedz 5 km/h un tiek iedarbināta durvju aizslēgšana.
  Durvīm jāpaliek aizvērtām un aizslēgtām, līdz vilciena apkalpe tās atbrīvo.
  Ja durvju vadības ierīcēm tiek pārtraukta elektroapgāde, aizslēgšanas mehānismam durvis jānotur aizslēgtā stāvoklī.
  Pirms sāk durvju aizvēršanu, jābūt dzirdamam brīdinājuma signālam. |
| --- | --- |

c)

Durvju aizvēršana

Durvju kontroles ierīcei pirms vilciena atiešanas jāļauj vilciena apkalpei (mašīnistam vai pavadonim) aizvērt un aizslēgt durvis.

Ja durvju slēgšanas kontrole ir vilciena apkalpes pārziņā un to iedarbina no durvīm, ir pieļaujams, ka šīs durvis paliek atvērtas, aizveroties citām durvīm. Vilciena apkalpei jābūt iespējai aizvērt un pēc tam aizslēgt šīs durvis. Šīm durvīm jāaizveras automātiski, kad vilciena ātrums sasniedz 5 km/h un tiek iedarbināta durvju aizslēgšana.

Durvīm jāpaliek aizvērtām un aizslēgtām, līdz vilciena apkalpe tās atbrīvo.

Ja durvju vadības ierīcēm tiek pārtraukta elektroapgāde, aizslēgšanas mehānismam durvis jānotur aizslēgtā stāvoklī.

Pirms sāk durvju aizvēršanu, jābūt dzirdamam brīdinājuma signālam.

| d) | Vilciena apkalpei pieejamā informācija
  Attiecīgai ierīcei jānorāda vilciena mašīnistam vai apkalpei, ka visas durvis (izņemot durvis, kuras ir vilciena apkalpes vietējā kontrolē) ir aizvērtas un aizslēgtas.
  Vilciena mašīnistam vai apkalpei jāsaņem attiecīga norāde par jebkuru kļūmi durvju aizvēršanā.
  Aizslēgtas bojātas durvis neņem vērā. |
| --- | --- |

d)

Vilciena apkalpei pieejamā informācija

Attiecīgai ierīcei jānorāda vilciena mašīnistam vai apkalpei, ka visas durvis (izņemot durvis, kuras ir vilciena apkalpes vietējā kontrolē) ir aizvērtas un aizslēgtas.

Vilciena mašīnistam vai apkalpei jāsaņem attiecīga norāde par jebkuru kļūmi durvju aizvēršanā.

Aizslēgtas bojātas durvis neņem vērā.

| e) | Bojātu durvju aizslēgšana
  Vilciena apkalpei jābūt manuālai ierīcei, lai bojātas durvis varētu aizslēgt ar roku. Jābūt iespējai veikt šo darbību gan no vilciena iekšpuses, gan no ārpuses.
  Kad bojātās durvis ir aizslēgtas, durvju vadības ierīces vai kontroles sistēmas, kas ir vilcienā, vairs nedrīkst tās ņemt vērā. |
| --- | --- |

e)

Bojātu durvju aizslēgšana

Vilciena apkalpei jābūt manuālai ierīcei, lai bojātas durvis varētu aizslēgt ar roku. Jābūt iespējai veikt šo darbību gan no vilciena iekšpuses, gan no ārpuses.

Kad bojātās durvis ir aizslēgtas, durvju vadības ierīces vai kontroles sistēmas, kas ir vilcienā, vairs nedrīkst tās ņemt vērā.

| f) | Durvju atbrīvošanas ierīce: vilciena apkalpei jābūt vadības ierīcēm, kas ļauj atbrīvot durvis katrā pusē atsevišķi, lai pasažieri tās varētu atvērt, kad vilciens ir apstājies. |
| --- | --- |

f)

Durvju atbrīvošanas ierīce: vilciena apkalpei jābūt vadības ierīcēm, kas ļauj atbrīvot durvis katrā pusē atsevišķi, lai pasažieri tās varētu atvērt, kad vilciens ir apstājies.

| g) | Durvju atvēršanas ierīce: durvīm jābūt parastai atvēršanas ierīcei vai rokturim, kas pieejams pasažieriem gan no ritekļa iekšpuses, gan no ārpuses.
  Katrām durvīm jābūt vienai no šādām sistēmām, un abām sistēmām jābūt vienādi pieņemamām visās dalībvalstīs:






  — | atsevišķa iekšēja avārijas atvēršanas ierīce, kas pieejama pasažieriem, lai ārkārtas gadījumā varētu atvērt durvis, kad ātrums ir mazāks par 10 km/h,
  vai |
| --- | --- | --- |

g)

Durvju atvēršanas ierīce: durvīm jābūt parastai atvēršanas ierīcei vai rokturim, kas pieejams pasažieriem gan no ritekļa iekšpuses, gan no ārpuses.

Katrām durvīm jābūt vienai no šādām sistēmām, un abām sistēmām jābūt vienādi pieņemamām visās dalībvalstīs:

—

atsevišķa iekšēja avārijas atvēršanas ierīce, kas pieejama pasažieriem, lai ārkārtas gadījumā varētu atvērt durvis, kad ātrums ir mazāks par 10 km/h,

vai

| — | atsevišķa iekšēja avārijas atvēršanas ierīce, kas pieejama pasažieriem, lai ārkārtas gadījumā varētu atvērt durvis. Šai ierīcei jābūt neatkarīgai no jebkāda ātruma signāla. Šī ierīce iedarbojas, veicot vismaz divas secīgas darbības. |
| --- | --- |

—

atsevišķa iekšēja avārijas atvēršanas ierīce, kas pieejama pasažieriem, lai ārkārtas gadījumā varētu atvērt durvis. Šai ierīcei jābūt neatkarīgai no jebkāda ātruma signāla. Šī ierīce iedarbojas, veicot vismaz divas secīgas darbības.

Aizslēgtas bojātas durvis ar šo ierīci nav darbināmas. Šajā gadījumā durvis vispirms jāatslēdz.

Katrām durvīm jābūt atsevišķai ārējai atvēršanas ierīcei ārkārtas gadījumiem, kas pieejama glābējiem un ar kuru durvis atver ārkārtas gadījumos. Šī ierīce nedarbojas aizslēgtām bojātām durvīm. Šādas durvis ārkārtas gadījumā vispirms jāatslēdz.

| h) | Durvju skaitam un izmēriem jābūt tādiem, lai pa tām trijās minūtēs varētu pilnībā evakuēt visus pasažierus bez bagāžas situācijā, kad vilciens ir nostājies pie perona. Ir pieļaujams uzskatīt, ka pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām palīdz citi pasažieri vai apkalpe un ka pasažieri ratiņkrēslos tiek evakuēti bez ratiņkrēsliem. Šo prasību verificē, organizējot fizisku pārbaudi ar normālu slodzi, kā noteikts 4.2.3.2. punktā, un parastos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

h)

Durvju skaitam un izmēriem jābūt tādiem, lai pa tām trijās minūtēs varētu pilnībā evakuēt visus pasažierus bez bagāžas situācijā, kad vilciens ir nostājies pie perona. Ir pieļaujams uzskatīt, ka pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām palīdz citi pasažieri vai apkalpe un ka pasažieri ratiņkrēslos tiek evakuēti bez ratiņkrēsliem. Šo prasību verificē, organizējot fizisku pārbaudi ar normālu slodzi, kā noteikts 4.2.3.2. punktā, un parastos ekspluatācijas apstākļos.

| i) | Durvīm jābūt aprīkotām ar caurspīdīgiem logiem, lai pasažieri varētu redzēt peronu. |
| --- | --- |

i)

Durvīm jābūt aprīkotām ar caurspīdīgiem logiem, lai pasažieri varētu redzēt peronu.

4.2.2.4.2.2.   Durvis kravas vajadzībām un izmantošanai vilciena apkalpei

Jābūt ierīcei, ar kuru vilciena mašīnists vai apkalpe var aizvērt un aizslēgt šīs durvis pirms vilciena atiešanas.

Durvīm jābūt aizvērtām un aizslēgtām līdz brīdim, kad mašīnists vai vilciena apkalpe tās atslēdz.

4.2.2.5.   Tualetes

Pasažieru vilcienos uzstāda hermētiskas uzkrājējtualetes. Skalot atļauts ar tīru ūdeni vai atkārtotas cirkulācijas paņēmieniem.

Ja skalošanai neizmanto tīru ūdeni, skalošanas līdzekli raksturojošās īpašības reģistrē ritošā sastāva reģistrā.

4.2.2.6.   Mašīnista kabīne

| a) | Ieeja un izeja
  Kabīnei no vilciena abām pusēm jābūt pieejamai no perona, kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā, un uz šķirošanas sliežu ceļa – no virsmas 200 mm zem sliežu galviņas augšas līmeņa.
  Ir pieļaujams, ka šī piekļuve ir vai nu tieši no ārpuses, vai caur savienojošu nodalījumu kabīnes aizmugurē.
  Vilciena apkalpei jābūt iespējai nodrošināt to, ka kabīnē neiekļūst nepiederošas personas. |
| --- | --- |

a)

Ieeja un izeja

Kabīnei no vilciena abām pusēm jābūt pieejamai no perona, kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā, un uz šķirošanas sliežu ceļa – no virsmas 200 mm zem sliežu galviņas augšas līmeņa.

Ir pieļaujams, ka šī piekļuve ir vai nu tieši no ārpuses, vai caur savienojošu nodalījumu kabīnes aizmugurē.

Vilciena apkalpei jābūt iespējai nodrošināt to, ka kabīnē neiekļūst nepiederošas personas.

| b) | Ārējā redzamība
  Redzamība uz priekšu: Mašīnista kabīnei jābūt projektētai tā, lai tad, kad vilciens ir uz horizontāla un taisna sliežu ceļa, mašīnists, sēžot pie vadības pults, skaidri un bez šķēršļiem redzētu stacionāros signālus, kas uzstādīti pa kreisi un pa labi no sliežu ceļa, kā noteikts B pielikuma B.1., B.2., B.3., B.4. un B.5. attēlā, ar signāliem, kas atrodas B pielikumā noteiktajās vietās, mērot vai nu no sakabes virsmas, vai no amortizatora līnijas (piemērojams jebkurš no variantiem). Nav jāizskata iespēja, ka vilciens tiek vadīts stāvot.
  Redzamība uz sāniem: Mašīnista rīcībā jābūt pietiekami lielam atveramam logam vai atveramam panelim kabīnes abās pusēs, lai mašīnists varētu pa to izbāzt galvu. Papildu aprīkojums skatam uz sāniem vai atpakaļskatam nav obligāts. |
| --- | --- |

b)

Ārējā redzamība

Redzamība uz priekšu: Mašīnista kabīnei jābūt projektētai tā, lai tad, kad vilciens ir uz horizontāla un taisna sliežu ceļa, mašīnists, sēžot pie vadības pults, skaidri un bez šķēršļiem redzētu stacionāros signālus, kas uzstādīti pa kreisi un pa labi no sliežu ceļa, kā noteikts B pielikuma B.1., B.2., B.3., B.4. un B.5. attēlā, ar signāliem, kas atrodas B pielikumā noteiktajās vietās, mērot vai nu no sakabes virsmas, vai no amortizatora līnijas (piemērojams jebkurš no variantiem). Nav jāizskata iespēja, ka vilciens tiek vadīts stāvot.

Redzamība uz sāniem: Mašīnista rīcībā jābūt pietiekami lielam atveramam logam vai atveramam panelim kabīnes abās pusēs, lai mašīnists varētu pa to izbāzt galvu. Papildu aprīkojums skatam uz sāniem vai atpakaļskatam nav obligāts.

| c) | Sēdekļi
  Mašīnista galvenais sēdeklis jākonstruē tā, lai, sēžot uz tā, mašīnists var izpildīt visas parastās vadīšanas darbības. Veselības, drošības un ergonomikas prasības ir atklāts punkts.
  Turklāt jābūt otram sēdeklim, no kura iespējamam palīgpersonālam ir nodrošināts skats uz priekšu. Šā punkta b) apakšpunkta prasības par ārējo redzamību šai vietai nepiemēro. |
| --- | --- |

c)

Sēdekļi

Mašīnista galvenais sēdeklis jākonstruē tā, lai, sēžot uz tā, mašīnists var izpildīt visas parastās vadīšanas darbības. Veselības, drošības un ergonomikas prasības ir atklāts punkts.

Turklāt jābūt otram sēdeklim, no kura iespējamam palīgpersonālam ir nodrošināts skats uz priekšu. Šā punkta b) apakšpunkta prasības par ārējo redzamību šai vietai nepiemēro.

| d) | Interjera plānojums
  Personāla brīvu pārvietošanos kabīnes iekšpusē nedrīkst traucēt šķēršļi. Kabīnes grīdā nedrīkst būt pakāpieni; tie var atrasties starp kabīni un tai pieguļošiem nodalījumiem vai ārdurvīm. Interjera plānojumā jāņem vērā mašīnista antropometriskie izmēri, kas noteikti B pielikumā. |
| --- | --- |

d)

Interjera plānojums

Personāla brīvu pārvietošanos kabīnes iekšpusē nedrīkst traucēt šķēršļi. Kabīnes grīdā nedrīkst būt pakāpieni; tie var atrasties starp kabīni un tai pieguļošiem nodalījumiem vai ārdurvīm. Interjera plānojumā jāņem vērā mašīnista antropometriskie izmēri, kas noteikti B pielikumā.

4.2.2.7.   Priekšējais stikls un vilciena priekšgals

Mašīnista kabīnes priekšējiem stikliem:

| a) | pēc optiskās kvalitātes jāatbilst šādiem raksturlielumiem: priekšējiem logiem un visiem mašīnista kabīnes apsildāmajiem logiem (logiem, ko apsilda, lai tie neapsarmotu) jāizmanto tādu tipu neplīstošais stikls, kas neizmaina signālu krāsu, un tā kvalitātei jābūt tādai, lai stikls caursišanas vai saplaisāšanas gadījumā paliek vietā un aizsargā personālu, un nodrošina pietiekamu redzamību, lai vilciens varētu turpināt ceļu. Šīs prasības izklāstītas J pielikuma J.1. punktā; |
| --- | --- |

a)

pēc optiskās kvalitātes jāatbilst šādiem raksturlielumiem: priekšējiem logiem un visiem mašīnista kabīnes apsildāmajiem logiem (logiem, ko apsilda, lai tie neapsarmotu) jāizmanto tādu tipu neplīstošais stikls, kas neizmaina signālu krāsu, un tā kvalitātei jābūt tādai, lai stikls caursišanas vai saplaisāšanas gadījumā paliek vietā un aizsargā personālu, un nodrošina pietiekamu redzamību, lai vilciens varētu turpināt ceļu. Šīs prasības izklāstītas J pielikuma J.1. punktā;

| b) | jābūt aprīkotiem ar pretaizsalšanas, pretaizsvīšanas un ārējās tīrīšanas ierīcēm; |
| --- | --- |

b)

jābūt aprīkotiem ar pretaizsalšanas, pretaizsvīšanas un ārējās tīrīšanas ierīcēm;

| c) | jāspēj izturēt lidojošu priekšmetu radīta ietekme, kā noteikts J pielikuma J.2.1. punktā, un jābūt noturīgam pret atslāņošanos, kā norādīts J pielikuma J.2.2. punktā. |
| --- | --- |

c)

jāspēj izturēt lidojošu priekšmetu radīta ietekme, kā noteikts J pielikuma J.2.1. punktā, un jābūt noturīgam pret atslāņošanos, kā norādīts J pielikuma J.2.2. punktā.

Vilciena priekšgalam jāiztur tāds pats trieciens kā logam, lai tādējādi aizsargātu vilcienā esošos cilvēkus.

Priekšējā loga iekšējai virsmai jābūt nostiprinātai gar loga malām, lai tādējādi samazinātu bojājumus avārijas gadījumā.

4.2.2.8   Uzglabāšanas telpas tikai personāla vajadzībām

Mašīnista kabīnē vai tās tuvumā un gadījumā, ja vilciens ir aprīkots ar atsevišķu apkalpes nodalījumu, jābūt piemērotām uzglabāšanas telpām, kurās apkalpe glabā nepieciešamo līdzi ņemamo apģērbu un aprīkojumu.

4.2.2.9   Ārējie kāpšļi manevrēšanas personālam

Ja vilciens ir

| — | aprīkots ar UIC savienotājiem, |
| --- | --- |

—

aprīkots ar UIC savienotājiem,

| — | ir mainīga sastāva |
| --- | --- |

—

ir mainīga sastāva

| — | un ir nepieciešami ārējie kāpšļi manevrēšanas personālam, |
| --- | --- |

—

un ir nepieciešami ārējie kāpšļi manevrēšanas personālam,

šādiem kāpšļiem jāatbilst parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva kravas vagonu SITS 4.2.2.2. punkta prasībām.

4.2.3.   Sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts

4.2.3.1.   Gabarīta kontūra

Ritošajam sastāvam jāatbilst vienai no ritekļu gabarīta kontūrām, kas noteiktas parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva kravas vagonu SITS 2005. gada redakcijas C pielikumā.

Pantogrāfa gabarītam jāatbilst prEN 50367:2006 5.2. punkta prasībām.

Novērtēto gabarītu norāda ritošā sastāva EK verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā un ritošā sastāva reģistrā.

4.2.3.2.   Statiskā ass slodze

Nominālajai statiskajai ass slodzei (Po) uz sliežu ceļa jāatbilst turpmāk minētajām prasībām, lai tādējādi samazinātu spēkus, ko vilciens izraisa uz sliežu ceļa. Mērījumus veic šādos normālas slodzes apstākļos: ar normālu lietderīgo kravu, vilciena apkalpi, visiem materiāliem, kas nepieciešami ekspluatācijai (piem., smērvielas, dzesēšanas šķidrumi, ēdināšanas aprīkojums, skalošanas līdzekļi tualetēm utt.), un 2/3 palīgmateriālu (piem., degviela, smiltis, pārtika utt.).

Atkarībā no ritekļa veida vai vietas piemēro šādu normālās lietderīgās kravas definīciju:

| — | pasažieru sēdvietu zonas, tajā skaitā restorānvagonā: pasažieru sēdvietu skaitu reizina ar 80 kg (taburetes (zemas un augstas), atbalsta stieņus vai stāvatbalsta līdzekļus neuzskata par sēdvietām), |
| --- | --- |

—

pasažieru sēdvietu zonas, tajā skaitā restorānvagonā: pasažieru sēdvietu skaitu reizina ar 80 kg (taburetes (zemas un augstas), atbalsta stieņus vai stāvatbalsta līdzekļus neuzskata par sēdvietām),

| — | pagaidu uzturēšanās zonas (piem., vestibili, pārejas, tualetes): šeit pasažieru svars nav jāņem vērā, |
| --- | --- |

—

pagaidu uzturēšanās zonas (piem., vestibili, pārejas, tualetes): šeit pasažieru svars nav jāņem vērā,

| — | citi nodalījumi, kuri nav pieejami pasažieriem un kuros ir bagāža, krava: maksimālā lietderīgā krava komercpārvadājumā. |
| --- | --- |

—

citi nodalījumi, kuri nav pieejami pasažieriem un kuros ir bagāža, krava: maksimālā lietderīgā krava komercpārvadājumā.

Dažādi ritekļu veidi definēti 4.2.1.2. punktā.

Nominālajai statiskajai ass slodzei Po jābūt saskaņā ar 1. tabulu (1 tonna (t) = 1 000 kg).

1. tabula.

Statiskā ass slodze.

| | Maksimālais ekspluatācijas ātrums V [km/h] |
| --- | --- |
| 190 ≤ V ≤ 200 | 200 < V ≤ 230 | 230 < V < 250 | V = 250 | V > 250 |
| 1. klase | | | | ≤ 18 t | ≤ 17 t |
| 2. klases lokomotīves un galvas vagoni | ≤ 22,5 t | ≤ 18t | nav norādīts | nav norādīts |
| 2. klases motorvagoni | ≤ 20 t | ≤ 18 t | nav norādīts | nav norādīts |
| 2. klases pasažieru vagoni, ko velk lokomotīve | ≤ 18 t | nav norādīts | nav norādīts |

Maksimālais ekspluatācijas ātrums V [km/h]

190 ≤ V ≤ 200

200 < V ≤ 230

230 < V < 250

V = 250

V > 250

1. klase

≤ 18 t

≤ 17 t

2. klases lokomotīves un galvas vagoni

≤ 22,5 t

≤ 18t

nav norādīts

nav norādīts

2. klases motorvagoni

≤ 20 t

≤ 18 t

nav norādīts

nav norādīts

2. klases pasažieru vagoni, ko velk lokomotīve

≤ 18 t

nav norādīts

nav norādīts

Maksimālā kopējā vilciena statiskā ass slodze (kopējā vilciena masa) nav lielāka par:

| | (visu vilciena nominālo statisko ass slodžu summa) x 1,02. |
| --- | --- |

(visu vilciena nominālo statisko ass slodžu summa) x 1,02.

Vilciena kopējā masa nedrīkst pārsniegt 1 000 t.

Maksimālā individuālā statiskā ass slodze jebkurai asij nav lielāka par:

| | (nominālā individuālā statiskā ass slodze) x 1,04. |
| --- | --- |

(nominālā individuālā statiskā ass slodze) x 1,04.

Statiskās riteņu slodzes starpība starp jebkuriem vienu ratiņu vai vienas gaitas daļas riteņiem nepārsniedz 6 % no šo ratiņu vai gaitas daļas vidējās riteņu slodzes. Pirms svēršanas procesa ir pieļaujams centrēt ritekļa virsbūvi uz ratiņu centra līnijām.

Atsevišķām statiskām ass slodzēm nav jābūt mazākām par 5 t. šī vērtība atbilst prasībai, kas ietverta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.1.1., 3.1.2. un 3.1.3. punktā.

4.2.3.3.   Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas

4.2.3.3.1.   Elektriskā pretestība

Lai nodrošinātu sliežu ķēžu iekārtu darbību, katra riteņpāra elektriskajai pretestībai, ko mēra no bandāžas līdz bandāžai, jāatbilst vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.5. punkta prasībām.

Neatkarīgie riteņi (kreisie un labie paralēlie riteņi, kas rotē neatkarīgi) elektriski jāsaslēdz pārī, lai elektriskā pretestība sasniegtu iepriekš minētās vērtības.

4.2.3.3.2.   Ass gultņa veseluma uzraudzība

4.2.3.3.2.1.   1. klases vilcieni

Riteņpāru gultņu veselumu 1. klases vilcieniem pārrauga ar borta diagnostikas aprīkojumu.

Šim aprīkojumam jāspēj noteikt riteņpāru gultņu stāvokļa pasliktināšanās, vai nu uzraugot to temperatūru vai dinamisko frekvenci, vai kādu citu piemērotu riteņpāru gultņu veseluma raksturlielumu. Šis aprīkojums ģenerē tehniskās apkopes prasību un attiecīgā gadījumā norāda uz nepieciešamību ierobežot darbību, pamatojoties uz riteņpāru gultņu stāvokļa pasliktināšanās apmēru.

Šāda diagnostikas sistēma atrodas tikai un vienīgi vilcienā un pārraida ziņojumus vilciena mašīnistam.

Specifikācijas un novērtējuma metode borta diagnostikas aprīkojumam ir atklāts punkts.

Lai novērstu 1. klases vilcienu izraisītu viltus trauksmi lauka iekārtu sakarsušo bukšu atklāšanas ierīcēs (HABD), 1. klases vilcienus neaprīko ar komponentiem (izņemot ass bukses) vai ritekļa daļām, vai priekšmetiem, kuri ģenerē pietiekamu karstumu 4.2.3.3.2.3. punktā definētajā mērķa zonā, kas izraisa trauksmi. Ja vien iespējams, šādu komponentu, ritekļa daļu vai priekšmetu, kas spēj izraisīt trauksmi, pastāvīgi norobežo no lauka iekārtu HABD aprīkojuma.

1. klases vilcienu ass buksēm, panākot savstarpēju vienošanos starp visiem infrastruktūras pārvaldītājiem, pa kuru līnijām paredzēts ekspluatēt vilcienus, un dzelzceļa uzņēmumu, ir pieļaujama saskarne ar lauka iekārtu HABD aprīkojumu papildus borta diagnostikas aprīkojumam, ja tiek izpildītas visas 4.2.3.3.2.3. punkta prasības. Kā alternatīvu, panākot savstarpēju vienošanos starp infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa uzņēmumu, ir pieļaujams identificēt šos vilcienus ar vilcienu identifikācijas sistēmām un, ja pastāv šāda vienošanās, izmantot HABD informāciju.

Ja ritekļiem ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem nav iespējams kavēt viltus trauksmes signālu, izmantojot vilciena identifikācijas numuru, prioritāte dodama borta diagnostikas sistēmai, ja tiek uzraudzīti visi riteņu gultņi. Ritošā sastāva reģistrā norāda, vai ass bukses, kuras spēj izraisīt trauksmi, ir vai nav pastāvīgi norobežotas no lauka iekārtu HABD aprīkojuma.

4.2.3.3.2.2.   2. klases vilcieni

Nav prasības aprīkot 2. klases vilcienus ar borta diagnostikas sistēmām, ja vien to sakarsušās bukses ir iespējams noteikt ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 2. papildinājumā definētajām lauka diagnostikas iekārtām.

Ja 2. klases vilciens ir aprīkots ar borta diagnostikas sistēmām, riteņpāru gultņu stāvokļa uzraudzības aprīkojumam piemēro 4.2.3.3.2.1. punkta prasības.

Jābūt iespējai uzraudzīt riteņpāru gultņu stāvokli 2. klases vilcieniem, kas nav aprīkoti ar riteņpāru gultņu stāvokļa borta uzraudzības aprīkojumu, izmantojot lauka iekārtu sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces (HABD) nenormālas riteņpāru gultņu temperatūras celšanās noteikšanai, un tām jāatbilst ritekļu saskarnes prasībām, kas noteiktas 4.2.3.3.2.3. punktā.

4.2.3.3.2.3.   Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces 2. klases vilcieniem

4.2.3.3.2.3.1.   Vispārējā daļa

Minimālā zona riteklī, kurai jāpaliek brīvai novērojumu veikšanai un ass bukšu temperatūras mērījumiem ar lauka iekārtu HABD aprīkojumu un kas zināma kā mērķa zona, atbilst prasībām, kas norādītas 4.2.3.3.2.3.3. un 4.2.3.3.2.3.4. punktā.

4.2.3.3.2.3.2.   Funkcionālās prasības riteklim

Ritekļa ass buksēm jābūt projektētām tā, lai maksimālā temperatūras atšķirība starp gultņu slogoto zonu un mērķa zonu nepārsniegtu 20 °C, kad to novērtē, izmantojot EN12082:1998 6. pielikumā definētās Rig rādījuma testa metodes.

2. klases vilcieniem reaģēšanai uz lauka iekārtu HABD aprīkojuma izmērīto ass bukšu mērķa zonas temperatūru (Taxle box) piemēro vismaz trīs brīdinājuma līmeņus:

| a) | brīdinājums par siltām buksēm: Taxle box
  atklāts punkts °C |
| --- | --- |

a)

brīdinājums par siltām buksēm: Taxle box
  atklāts punkts °C

| b) | brīdinājums par karstām buksēm: Taxle box
  atklāts punkts °C |
| --- | --- |

b)

brīdinājums par karstām buksēm: Taxle box
  atklāts punkts °C

| c) | brīdinājums par atšķirību (atšķirība starp labās un kreisās puses riteņpāru gultņu temperatūru = ΔTdiff): ΔTdiff
  atklāts punkts °C |
| --- | --- |

c)

brīdinājums par atšķirību (atšķirība starp labās un kreisās puses riteņpāru gultņu temperatūru = ΔTdiff): ΔTdiff
  atklāts punkts °C

Kā alternatīvu šai prasībai par brīdinājuma līmeņiem, panākot savstarpēju vienošanos starp infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa uzņēmumu, ir pieļaujams identificēt vilcienus ar vilcienu identificēšanas sistēmu un izmantot īpašus brīdinājuma signāla izraisīšanas līmeņus, par kuriem panākta vienošanās, ka tie ir atšķirīgi no iepriekš minētajiem līmeņiem. Īpašos brīdinājuma signāla izraisīšanas līmeņus norāda ritošā sastāva reģistrā.

4.2.3.3.2.3.3.   Mērķa zonas izmēri šķērsvirzienā un augstums virs sliežu līmeņa

Ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt uz 1 435 mm platuma sliežu ceļa, tai mērķa zonai uz ass bukšu apakšējās virsmas, kam jāpaliek brīvai, lai netraucētu lauka iekārtu HABD aprīkojuma veiktās pārbaudes, jābūt vismaz 50 mm nepārtraukta garuma, 1 040 mm minimālajā attālumā šķērsvirzienā no riteņpāra centra un 1 120 mm maksimālajā attālumā šķērsvirzienā no riteņpāra centra, un no 260 mm līdz 500 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

4.2.3.3.2.3.4.   Mērķa zonas izmēri garenvirzienā

Tās mērķa zonas izmēriem garenvirzienā uz ass bukšu apakšējās virsmas, kam jāpaliek brīvai, lai netraucētu lauka iekārtu HABD aprīkojuma veiktās pārbaudes (skatīt 1. attēlu), jābūt:

| — | centrētiem pa riteņpāra centra līniju, |
| --- | --- |

—

centrētiem pa riteņpāra centra līniju,

| — | ar minimālo garumu Lmin (mm) = 130 mm 1. klases vilcieniem (ja izmanto), |
| --- | --- |

—

ar minimālo garumu Lmin (mm) = 130 mm 1. klases vilcieniem (ja izmanto),

| — | ar minimālo garumu Lmin (mm) =100 mm 2. klases vilcieniem. |
| --- | --- |

—

ar minimālo garumu Lmin (mm) =100 mm 2. klases vilcieniem.

4.2.3.3.2.3.5.   Robežkritēriji ārpus mērķa zonas

Lai izvairītos no nevajadzīgas lauka iekārtu HABD aktivizēšanas, vertikālā plaknē un ārpus minimālā garenvirziena garuma LE mm (=500 mm), kas centrēts pa riteņpāra centra līniju,

| a) | garenvirziena garuma LE mm robežās un attālumā, kas ir mazāks par 10 mm no mērķa zonas jebkuras ārmalas šķērsvirzienā (saskaņā ar 4.2.3.3.2.3.3. punktu), nedrīkst novietot komponentus vai ritekļa daļas, vai priekšmetus, kuru temperatūra ir augstāka nekā ass bukšu temperatūra (piem., karsta krava, dzinēja izpūtējs), ja vien tie nav norobežoti no saskares ar lauka iekārtu HABD; |
| --- | --- |

a)

garenvirziena garuma LE mm robežās un attālumā, kas ir mazāks par 10 mm no mērķa zonas jebkuras ārmalas šķērsvirzienā (saskaņā ar 4.2.3.3.2.3.3. punktu), nedrīkst novietot komponentus vai ritekļa daļas, vai priekšmetus, kuru temperatūra ir augstāka nekā ass bukšu temperatūra (piem., karsta krava, dzinēja izpūtējs), ja vien tie nav norobežoti no saskares ar lauka iekārtu HABD;

| b) | attālumā, kas ir mazāks par 100 mm no mērķa zonas jebkuras ārmalas šķērsvirzienā (saskaņā ar 4.2.3.3.2.3.3. punktu), nedrīkst novietot komponentus vai ritekļa daļas, vai priekšmetus, kuri spēj palielināt tāda komponenta vai daļas temperatūru, kas atrodas garenvirziena garuma LE mm robežās un mērķa zonas šķērsizmēra robežās, līdz temperatūrai, kura pārsniedz riteņpāra gultņa temperatūru (piem., dzinēja izpūtējs), ja vien tie nav norobežoti un uzstādīti tā, lai neradītu temperatūras palielināšanos jebkurā šīs zonas daļā. |
| --- | --- |

b)

attālumā, kas ir mazāks par 100 mm no mērķa zonas jebkuras ārmalas šķērsvirzienā (saskaņā ar 4.2.3.3.2.3.3. punktu), nedrīkst novietot komponentus vai ritekļa daļas, vai priekšmetus, kuri spēj palielināt tāda komponenta vai daļas temperatūru, kas atrodas garenvirziena garuma LE mm robežās un mērķa zonas šķērsizmēra robežās, līdz temperatūrai, kura pārsniedz riteņpāra gultņa temperatūru (piem., dzinēja izpūtējs), ja vien tie nav norobežoti un uzstādīti tā, lai neradītu temperatūras palielināšanos jebkurā šīs zonas daļā.

4.2.3.3.2.3.6.   Izstarošanas spēja

Lai palielinātu novērojamās mērķa zonas virsmas izstarošanas spēju un samazinātu klaidstarojumu no ass buksēm, ass bukšu apakšējās virsmas un to tuvāko apkārtni konstruē tā, lai tai būtu matēta virskārta, un krāso ar tumšu, matētu krāsu. Krāsai, ko izmanto šai krāsošanai, jābūt atbilstošai šādām specifikācijām: maksimāli 5 % atstarojuma, kad krāsojums ir jauns (kā noteikts EN ISO 2813:1999 3.1. punktā), un jābūt piemērotai ass bukšu virsmai, kurai to izmanto.

1. attēls

Image

4.2.3.4.   Ritošā sastāva dinamiskās īpašības

4.2.3.4.1.   Vispārējā daļa

Ritekļa dinamiskās īpašības spēcīgi ietekmē drošību pret noskriešanu no sliedēm, braukšanas drošību un sliežu ceļa noslodzi. Ritekļa dinamiskās īpašības galvenokārt nosaka:

| — | maksimālais ātrums, |
| --- | --- |

—

maksimālais ātrums,

| — | maksimālais ārējās sliedes pacēluma deficīts ritošajam sastāvam, |
| --- | --- |

—

maksimālais ārējās sliedes pacēluma deficīts ritošajam sastāvam,

| — | riteņa un sliedes saskares parametri (riteņa un sliedes profils, sliežu ceļa platums), |
| --- | --- |

—

riteņa un sliedes saskares parametri (riteņa un sliedes profils, sliežu ceļa platums),

| — | ritekļa karkasa, ratiņu un riteņpāru masa un inerce, |
| --- | --- |

—

ritekļa karkasa, ratiņu un riteņpāru masa un inerce,

| — | ritekļu piekares raksturlielumi, |
| --- | --- |

—

ritekļu piekares raksturlielumi,

| — | sliežu nevienmērīgums. |
| --- | --- |

—

sliežu nevienmērīgums.

Lai nodrošinātu vilcienu pret noskriešanu no sliedēm un tā braukšanas drošību, kā arī lai izvairītos no sliežu ceļa pārslogošanas, jāveic pieņemšanas procedūras tests ritekļiem,

| — | kuri ir no jauna izstrādāti, |
| --- | --- |

—

kuri ir no jauna izstrādāti,

| — | kuriem bijušas ievērojamas konstrukcijas izmaiņas, kas varētu ietekmēt drošību pret noskriešanu no sliedēm, braukšanas drošību vai sliežu ceļa noslodzi,
  vai |
| --- | --- |

—

kuriem bijušas ievērojamas konstrukcijas izmaiņas, kas varētu ietekmēt drošību pret noskriešanu no sliedēm, braukšanas drošību vai sliežu ceļa noslodzi,

vai

| — | kuriem bijušas izmaiņas darbības režīmā, kas varētu ietekmēt drošību pret noskriešanu no sliedēm, braukšanas drošību vai sliežu ceļa noslodzi. |
| --- | --- |

—

kuriem bijušas izmaiņas darbības režīmā, kas varētu ietekmēt drošību pret noskriešanu no sliedēm, braukšanas drošību vai sliežu ceļa noslodzi.

Pieņemšanas procedūras testi, kas paredzēti drošībai pret noskriešanu no sliedēm, braukšanas drošībai un sliežu ceļa noslodzei, veicami saskaņā ar attiecīgajām EN14363:2005 prasībām. Jānovērtē turpmāk 4.2.3.4.2. un 4.2.3.4.3. punktā aprakstītie parametri (izmantojot parastu vai vienkāršotu metodi saskaņā ar EN14363:2005 5.2.2. punkta prasībām). Sīkāka informācija par šiem parametriem pieejama EN14363:2005.

EN14363 ņem vērā esošo situāciju. Tomēr prasības ne vienmēr ir sasniedzamas šādās jomās:

| — | sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte, |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte,

| — | ātruma, izliekuma un ārējās sliedes pacēluma deficīta kombinācija. |
| --- | --- |

—

ātruma, izliekuma un ārējās sliedes pacēluma deficīta kombinācija.

Šīs prasības šajā SITS paliek atklāti punkti.

Ir jāveic testi dažādās ātruma, ārējās sliedes pacēluma deficīta, sliežu kvalitātes un līknes rādiusa apstākļu situācijās, kuras ir piemērojamas riteklim.

Sliežu ģeometrijas kvalitātei testu veikšanai jābūt reprezentatīvai attiecībā uz maršrutiem, un to norāda testa ziņojumā. EN14363 C pielikuma metodoloģija izmantojama ar norādītajām rekomendējamām QN1 un QN2 vērtībām. Tomēr šīs vērtības nenorāda visu iespējamo ģeometrijas kvalitātes diapazonu.

Daži EN14363 aspekti nav savienojami ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS prasībām:

| — | kontaktģeometrija, |
| --- | --- |

—

kontaktģeometrija,

| — | noslodzes apstākļi. |
| --- | --- |

—

noslodzes apstākļi.

Saskaņā ar EN14363:2005 ir pieļaujama atkāpe no tām 4.2.3.4. punkta prasībām, kur iespējams sniegt pierādījumus, ka drošība ir līdzvērtīga tai, ko iegūst, izpildot šīs prasības.

4.2.3.4.2.   Braukšanas drošības robežvērtības

EN14363:2005 (4.1.3., 5.5.1., 5.5.2. punktā un 5.3.2., 5.5.3., 5.5.4., 5.5.5. un 5.6. punkta attiecīgās sadaļās) ietvertas definīcijas par frekvences saturu, mērīšanas metodēm un nosacījumi parametriem, kas norādīti turpmāk a), b) un c) apakšpunktā.

| a) | Sliežu ceļa šķērsspēki
  Ritošajam sastāvam jāatbilst Pridoma (PRUD’HOMME) kritērijiem, kas attiecas uz maksimālo šķērsspēku ΣY, kuru nosaka šādi:

  ,
  kur ΣY ir riteņpāra virzošo spēku summa un P0 ir statiskā ass slodze, kas definēta 4.2.3.2. punktā un izteikta kN. Šīs formulas rezultātā iegūst riteņa un sliedes saķeres robežvērtību starp gulsni un balstu dinamisko šķērsspēku ietekmē. |
| --- | --- |

a)

Sliežu ceļa šķērsspēki

Ritošajam sastāvam jāatbilst Pridoma (PRUD’HOMME) kritērijiem, kas attiecas uz maksimālo šķērsspēku ΣY, kuru nosaka šādi:

Formula,

kur ΣY ir riteņpāra virzošo spēku summa un P0 ir statiskā ass slodze, kas definēta 4.2.3.2. punktā un izteikta kN. Šīs formulas rezultātā iegūst riteņa un sliedes saķeres robežvērtību starp gulsni un balstu dinamisko šķērsspēku ietekmē.

| b) | Transversālais koeficients un riteņa vertikālie spēki normālos ekspluatācijas apstākļos (līknes rādiusam R ≥ 250 m)
  Riteņa transversālais koeficients vertikālajiem spēkiem (Y/Q) nedrīkst pārsniegt robežvērtību

  kur Y ir sānu virzītājspēks, ar ko ritenis iedarbojas uz sliedi un kas mērīts uz riteņpāri pamatotās atsauces vērtībās, un Q ir vertikālais spēks uz sliedi, ar ko ritenis iedarbojas uz sliedi un kas mērīts tajās pašās atsauces vērtībās. |
| --- | --- |

b)

Transversālais koeficients un riteņa vertikālie spēki normālos ekspluatācijas apstākļos (līknes rādiusam R ≥ 250 m)

Riteņa transversālais koeficients vertikālajiem spēkiem (Y/Q) nedrīkst pārsniegt robežvērtību

kur Y ir sānu virzītājspēks, ar ko ritenis iedarbojas uz sliedi un kas mērīts uz riteņpāri pamatotās atsauces vērtībās, un Q ir vertikālais spēks uz sliedi, ar ko ritenis iedarbojas uz sliedi un kas mērīts tajās pašās atsauces vērtībās.

| c) | Transversālais koeficients un riteņa vertikālie spēki uz izliekta sliežu ceļa (līknes rādiuss R< 250m)
  Riteņa transversālais koeficients vertikālajiem spēkiem (Y/Q) nedrīkst pārsniegt robežvērtību

  .
  ar uzmalas leņķi γ.
  Piezīme:
  Ja uzmalas leņķis γ ir 70 grādi, robežvērtība (Y/Q)lim = 1,2.
  Šis ierobežojums raksturo ritošā sastāva spēju braukt pa izliektu sliežu ceļu. |
| --- | --- |

c)

Transversālais koeficients un riteņa vertikālie spēki uz izliekta sliežu ceļa (līknes rādiuss R< 250m)

Riteņa transversālais koeficients vertikālajiem spēkiem (Y/Q) nedrīkst pārsniegt robežvērtību

Formula.

ar uzmalas leņķi γ.

Piezīme:

Ja uzmalas leņķis γ ir 70 grādi, robežvērtība (Y/Q)lim = 1,2.

Šis ierobežojums raksturo ritošā sastāva spēju braukt pa izliektu sliežu ceļu.

| d) | Nestabilitātes kritērijs
  Definīcija: pa taisnu sliežu ceļu vai liela rādiusa līkumiem riteņpāris brauc nestabili, ja periodiskā riteņpāra šķērskustība pārsniedz klīrensu starp riteņu uzmalām un sliežu iekšējo stūri (gauge corner). Nestabilā kustībā šī šķērskustība rodas vairākos ciklos un ir ļoti atkarīga no






  — | ātruma
  un |
| --- | --- | --- |

d)

Nestabilitātes kritērijs

Definīcija: pa taisnu sliežu ceļu vai liela rādiusa līkumiem riteņpāris brauc nestabili, ja periodiskā riteņpāra šķērskustība pārsniedz klīrensu starp riteņu uzmalām un sliežu iekšējo stūri (gauge corner). Nestabilā kustībā šī šķērskustība rodas vairākos ciklos un ir ļoti atkarīga no

—

ātruma

un

| — | ekvivalentā koniskuma (definēts 4.2.3.4.6. punktā), ja tāds ir (skatīt 4.2.3.4.10. punktu), |
| --- | --- |

—

ekvivalentā koniskuma (definēts 4.2.3.4.6. punktā), ja tāds ir (skatīt 4.2.3.4.10. punktu),

un rada pārmērīgas sānu vibrācijas.

| d1) | rms vērtība, kas ir pieņemšanas pārbaudē izmantoto virzītājspēku summa, nedrīkst pārsniegt šādas robežas:
  ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2,
  kur ΣYmax,lim ir definēts šā punkta a) apakšpunktā.
  Šī robežvērtība raksturo ritošā sastāva spēju braukt stabili.
  (rms = vidējā kvadrātsakne) |
| --- | --- |

d1)

rms vērtība, kas ir pieņemšanas pārbaudē izmantoto virzītājspēku summa, nedrīkst pārsniegt šādas robežas:

ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2,

kur ΣYmax,lim ir definēts šā punkta a) apakšpunktā.

Šī robežvērtība raksturo ritošā sastāva spēju braukt stabili.

(rms = vidējā kvadrātsakne)

| d2) | Nestabilitātes trauksmes borta iekārtas aktivizēšanas kritērijiem jābūt saskaņā ar vienu no šiem:






  — | ar EN14363:2005, 5.3.2.2. un 5.5.2. punkta prasībām vienkāršotai paātrinājuma mērījuma metodei vai |
| --- | --- | --- |

d2)

Nestabilitātes trauksmes borta iekārtas aktivizēšanas kritērijiem jābūt saskaņā ar vienu no šiem:

—

ar EN14363:2005, 5.3.2.2. un 5.5.2. punkta prasībām vienkāršotai paātrinājuma mērījuma metodei vai

| — | jānorāda nestabilitāte, kuru raksturo saglabātā sānu svārstība (vairāk nekā 10 cikli), kura rada ratiņu rāmja paātrinājumu virs riteņpāra centra līnijas un kas pārsniedz 0,8 g maksimālo vērtību ar frekvenci no 3 līdz 9 Hz. |
| --- | --- |

—

jānorāda nestabilitāte, kuru raksturo saglabātā sānu svārstība (vairāk nekā 10 cikli), kura rada ratiņu rāmja paātrinājumu virs riteņpāra centra līnijas un kas pārsniedz 0,8 g maksimālo vērtību ar frekvenci no 3 līdz 9 Hz.

4.2.3.4.3.   Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības

Frekvences saturs, mērīšanas metodes un nosacījumi parametriem, kas norādīti turpmāk a), c) un d) apakšpunktā, ir definēti EN14363:2005 (5.5.1., 5.5.2. punktā un 5.3.2., 5.5.3., 5.5.4., 5.5.5. un 5.6. punkta attiecīgās sadaļās).

| a) | Vertikālā dinamiskā riteņa slodze
  Maksimālais vertikālais spēks, ar kādu riteņi iedarbojas uz sliedēm (dinamiskā riteņa slodze Q) nedrīkst pārsniegt 2. tabulā dotās vērtības ritekļa ātruma diapazonā:
  2. tabula.
  Dinamiskā riteņa slodze.






  V (km/h) | Q (kN) |
| --- | --- | --- |
| 190 < V ≤ 250 | 180 |
| 250 < V ≤ 300 | 170 |
| V > 300 | 160 |

a)

Vertikālā dinamiskā riteņa slodze

Maksimālais vertikālais spēks, ar kādu riteņi iedarbojas uz sliedēm (dinamiskā riteņa slodze Q) nedrīkst pārsniegt 2. tabulā dotās vērtības ritekļa ātruma diapazonā:

2. tabula.

Dinamiskā riteņa slodze.

V (km/h)

Q (kN)

190 < V ≤ 250

180

250 < V ≤ 300

170

V > 300

160

| b) | Gareniskā slodze
  Lai ierobežotu gareniskos spēkus, ar kādiem ritošais sastāvs iedarbojas uz sliežu ceļu, maksimālajam paātrinājumam vai ātruma samazinājumam jābūt mazākam nekā 2,5 m/s2.
  Bremzēšanas sistēma, kura, sasildot sliedi, rada kinētisko enerģiju, nedrīkst radīt lielāku bremzēšanas spēku kā
  1. gadījums: 360 kN uz vilcienu ārkārtas bremzēšanas gadījumā,
  2. gadījums: citiem bremzēšanas gadījumiem, piemēram, parastai darba bremzēšanai ātruma samazināšanai vai neatkārtotai bremzēšanai pie pieturas, vai atkārtotai bremzēšanai ātruma kontrolei, bremžu lietojumu un maksimālo pieļaujamo bremzēšanas spēku nosaka infrastruktūras pārvaldītājs katrai attiecīgajai līnijai. Jebkuri 4.2.4.5. punktā minētā bremzēšanas spēka ierobežojumi pamatojami un publicējami infrastruktūras reģistrā un ņemami vērā ekspluatācijas noteikumos. |
| --- | --- |

b)

Gareniskā slodze

Lai ierobežotu gareniskos spēkus, ar kādiem ritošais sastāvs iedarbojas uz sliežu ceļu, maksimālajam paātrinājumam vai ātruma samazinājumam jābūt mazākam nekā 2,5 m/s2.

Bremzēšanas sistēma, kura, sasildot sliedi, rada kinētisko enerģiju, nedrīkst radīt lielāku bremzēšanas spēku kā

1. gadījums: 360 kN uz vilcienu ārkārtas bremzēšanas gadījumā,

2. gadījums: citiem bremzēšanas gadījumiem, piemēram, parastai darba bremzēšanai ātruma samazināšanai vai neatkārtotai bremzēšanai pie pieturas, vai atkārtotai bremzēšanai ātruma kontrolei, bremžu lietojumu un maksimālo pieļaujamo bremzēšanas spēku nosaka infrastruktūras pārvaldītājs katrai attiecīgajai līnijai. Jebkuri 4.2.4.5. punktā minētā bremzēšanas spēka ierobežojumi pamatojami un publicējami infrastruktūras reģistrā un ņemami vērā ekspluatācijas noteikumos.

| c) | Kvazistatiskais virzītājspēks Yqst

  Kvazistatiskā virzītājspēka Yqst ierobežojums ir paredzēts, lai izvairītos no pārmērīga sliežu nodiluma līkumos.
  Piemēro valstu tiesību aktus (skatīt L pielikumu). |
| --- | --- |

c)

Kvazistatiskais virzītājspēks Yqst

Kvazistatiskā virzītājspēka Yqst ierobežojums ir paredzēts, lai izvairītos no pārmērīga sliežu nodiluma līkumos.

Piemēro valstu tiesību aktus (skatīt L pielikumu).

| d) | Kvazistatiskais riteņa spēks Qqst

  Lai samazinātu vertikālo spēku iedarbību līkumos pie ārējās sliedes pacēluma deficīta un pārmērīga ārējās sliedes pacēluma, kvazistatiskajam vertikālajam riteņa spēkam jābūt mazākam nekā
  Qqst,lim = 145 kN. |
| --- | --- |

d)

Kvazistatiskais riteņa spēks Qqst

Lai samazinātu vertikālo spēku iedarbību līkumos pie ārējās sliedes pacēluma deficīta un pārmērīga ārējās sliedes pacēluma, kvazistatiskajam vertikālajam riteņa spēkam jābūt mazākam nekā

Qqst,lim = 145 kN.

4.2.3.4.4.   Riteņa un sliedes saskarne

Riteņa un sliedes saskarne ir būtiska drošībai pret noskriešanu no sliedēm un dzelzceļa ritekļa dinamiskās braukšanas rezultāta izskaidrošanai. Riteņa profilam jāatbilst šādām prasībām:

| a) | uzmalas leņķis (skatīt M pielikumu) ir vismaz 67 grādi; |
| --- | --- |

a)

uzmalas leņķis (skatīt M pielikumu) ir vismaz 67 grādi;

| b) | koniskuma leņķis (skatīt M pielikumu) ir no 3,7 līdz 8,5 grādiem (no 6,5 % līdz 15 %); |
| --- | --- |

b)

koniskuma leņķis (skatīt M pielikumu) ir no 3,7 līdz 8,5 grādiem (no 6,5 % līdz 15 %);

| c) | ekvivalentais koniskums ir 4.2.3.4.6. līdz 4.2.3.4.8. punktā noteiktajās robežvērtībās. |
| --- | --- |

c)

ekvivalentais koniskums ir 4.2.3.4.6. līdz 4.2.3.4.8. punktā noteiktajās robežvērtībās.

4.2.3.4.5.   Konstrukcija ritekļa stabilitātes nodrošināšanai

Ritekļiem jābūt projektētiem tā, lai tie būtu stabili uz sliežu ceļa un atbilstu ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas prasībām par maksimālo ritekļa projektēto ātrumu plus 10 %. Nestabila braukšana ir definēta 4.2.3.4.2. punkta d) apakšpunktā.

Ritošajam sastāvam, kas projektēts lieliem ātrumiem, jābūt stabilam, braucot pa līnijām, kas projektētas mazākiem ātrumiem. Piemēram, ritošajam sastāvam, kas projektēts ātrumam >250 km/h, jābūt stabilam, arī braucot pa līnijām, kas paredzētas ātrumam 200 km/h vai mazākam.

Ātruma un koniskuma vērtību diapazonu, kurā ritekļa konstrukcijai jānodrošina tā stabilitāte, norāda, sertificē un iekļauj ritošā sastāva reģistrā.

Ja stabilitāte ir atkarīga no tādu ierīču izmantošanas, kuras nav drošas pret kļūmēm, vilcieni, kuru ātrums pārsniedz 220 km/h, jāaprīko ar nestabilitātes trauksmes borta iekārtu. Nestabilitātes noteikšanu balsta uz paātrinājuma mērījumiem, kurus veic ratiņu rāmī. Šai trauksmes iekārtai nestabilitātes gadījumā mašīnists jāinformē par to, ka ieteicams samazināt ātrumu. Kritērijiem šīs trauksmes iekārtas iedarbināšanai jābūt saskaņā ar 4.2.3.4.2. punkta d2) apakšpunktā definēto.

4.2.3.4.6.   Ekvivalentā koniskuma definīcija

Ekvivalentais koniskums ir konusa leņķa tangenss riteņpārim ar koniskiem riteņiem, kuru šķērskustībai ir tāds pats kinemātiskais viļņa garums kā attiecīgajam riteņpārim taisnā sliežu ceļa posmā un līkumos ar lielu rādiusu.

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības, kas norādītas tabulās turpmāk, aprēķina riteņpāru šķērskustības amplitūdai (y)

| — | y = 3 mm, | if (TG – SR) ≥ 7 mm |
| --- | --- | --- |
| — | , | if 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm |
| — | y = 2 mm, | if (TG – SR) < 5 mm |

—

y = 3 mm,

if (TG – SR) ≥ 7 mm

—

Formula

if 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

—

y = 2 mm,

if (TG – SR) < 5 mm

kur TG sliežu ceļa platums un SR ir attālums starp riteņpāru aktīvajām virsmām.

4.2.3.4.7.   Riteņu profila projekta vērtības

Riteņu profilus un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām (izmērs SR M pielikumā) izvēlas tādu, lai nodrošinātu, ka netiek pārsniegtas 3. tabulā noteiktās ekvivalentā koniskuma robežvērtības, kad projektētie riteņpāri modelēti brauc pa reprezentatīvu sliežu ceļu 4. tabulā noteiktos testa apstākļos (simulēti ar aprēķinu).

3. tabula

Ekvivalentā koniskuma projekta robežvērtības.

| Maksimālais ritekļa ekspluatācijas ātrums (km/h) | Ekvivalentā koniskuma robežvērtības | Testa apstākļi (skatīt 4. tabulu) |
| --- | --- | --- |
| ≥190 un ≤ 230 | 0,25 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| >230 un ≤280 | 0,20 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| >280 un ≤300 | 0,10 | 1, 3, 5 un 6 |
| > 300 | 0,10 | 1 un 3 |

Maksimālais ritekļa ekspluatācijas ātrums (km/h)

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības

Testa apstākļi (skatīt 4. tabulu)

≥190 un ≤ 230

0,25

1, 2, 3, 4, 5 un 6

>230 un ≤280

0,20

1, 2, 3, 4, 5 un 6

>280 un ≤300

0,10

1, 3, 5 un 6

> 300

0,10

1 un 3

4. tabula

Sliežu ceļa ekvivalentā koniskuma testa apstākļu modelēšana.

| Testa apstākļi Nr. | Sliedes galviņas profils | Sliežu sānslīpums | Sliežu ceļa platums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003 | 1/20 | 1 435 mm |
| 2 | Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003 | 1/40 | 1 435 mm |
| 3 | Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003 | 1/20 | 1 437 mm |
| 4 | Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003 | 1/40 | 1 437 mm |
| 5 | Sliedes sekcija 60 E 2, definēta HS INS TSI 2006 F pielikumā | 1/40 | 1 435 mm |
| 6 | Sliedes sekcija 60 E 2, definēta HS INS TSI 2006 F pielikumā | 1/40 | 1 437 mm |

Testa apstākļi Nr.

Sliedes galviņas profils

Sliežu sānslīpums

Sliežu ceļa platums

1

Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003

1/20

1 435 mm

2

Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003

1/40

1 435 mm

3

Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003

1/20

1 437 mm

4

Sliedes sekcija 60 E 1, definēta EN 13674–1:2003

1/40

1 437 mm

5

Sliedes sekcija 60 E 2, definēta HS INS TSI 2006 F pielikumā

1/40

1 435 mm

6

Sliedes sekcija 60 E 2, definēta HS INS TSI 2006 F pielikumā

1/40

1 437 mm

Uzskata, ka šā punkta prasības ir izpildītas, ja riteņpārim ir nenodiluši S1002 vai GV 1/40 profili, kā noteikts prEN13715:2006, ar attālumu starp aktīvajām virsmām no 1 420 mm līdz 1 426 mm.

Piezīme. Koniskuma projekta vērtības sliežu profiliem ir dotas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā. Šīs vērtības atšķiras no vērtībām, kas šeit norādītas riteņu profiliem. Šī atšķirība ir ar nolūku, un tā radusies no atsauces riteņa un sliežu profila izvēles, kuri ņemti novērtējumam.

4.2.3.4.8.   Ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības

Novērtējums saskaņā ar šo punktu ir tās dalībvalsts pārziņā, kurā ritošais sastāvs tiek ekspluatēts. Šis punkts nav ietverts paziņotās institūcijas veiktā novērtējumā.

Tehniskās apkopes plānā paredz dzelzceļa uzņēmuma procedūras riteņpāru un riteņu profilu tehniskajai apkopei. Izstrādājot procedūras, ņem vērā koniskuma diapazonus, kuriem ritekļi ir sertificēti (skatīt 4.2.3.4.5. punktu).

Riteņpāru tehniskā apkope jāveic, lai nodrošinātu (tieši vai netieši), ka ekvivalentais koniskums paliek riteklim apstiprinātajās robežvērtībās, kad riteņpāriem modelē braukšanu pa parauga sliežu ceļu 4. un 5. tabulā norādītajos testa apstākļos (simulē ar aprēķinu).

5. tabula

Simulēti sliežu ceļa testa apstākļi ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtībām.

| Maksimālais ritekļa ekspluatācijas ātrums (km/h) | Testa apstākļi (skatīt 4. tabulu) |
| --- | --- |
| ≥190 un ≤200 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| > 200 un ≤230 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| > 230 un ≤250 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| >250 un ≤ 280 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| >280 un ≤ 300 | 1, 3, 5 un 6 |
| > 300 | 1 un 3 |

Maksimālais ritekļa ekspluatācijas ātrums (km/h)

Testa apstākļi (skatīt 4. tabulu)

≥190 un ≤200

1, 2, 3, 4, 5 un 6

> 200 un ≤230

1, 2, 3, 4, 5 un 6

> 230 un ≤250

1, 2, 3, 4, 5 un 6

>250 un ≤ 280

1, 2, 3, 4, 5 un 6

>280 un ≤ 300

1, 3, 5 un 6

> 300

1 un 3

Jaunai ratiņu/ritekļa konstrukcijai vai zināma ritekļa ekspluatācijai maršrutā ar attiecīgu atšķirīgu raksturojumu riteņa profila nodiluma un tādējādi arī ekvivalentā koniskuma izmaiņas nav zināmas. Šādā situācijā izstrādā pagaidu tehniskās apkopes plānu. Plānu apstiprina pēc riteņa profila un ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas monitoringa. Monitoringā aplūko reprezentatīvu riteņpāru skaitu un ņem vērā atšķirības starp ritekļa riteņpāriem dažādās pozīcijās un starp dažādiem ritekļu veidiem vilciena sastāvā.

Ja tiek ziņots par nestabilitāti braucot, dzelzceļa uzņēmums modelē izmērītos riteņu profilus un attālumus starp riteņu aktīvajām virsmām (SR izmērs M pielikumā) uz parauga sliežu ceļa 5. un 4. tabulā norādītajos testa apstākļos, lai pārbaudītu to atbilstību maksimālajam ekvivalentajam koniskumam, kādam riteklis konstruēts un sertificēts kā stabils.

Ja riteņpāris atbilst maksimālajam ekvivalentajam koniskumam, kādam riteklis konstruēts un sertificēts kā stabils, saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakciju infrastruktūras pārvaldītājam jāpārbauda sliežu ceļa atbilstība ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā noteiktajām prasībām.

Ja gan riteklis, gan sliežu ceļš atbilst attiecīgās SITS prasībām, dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs veic kopīgu izmeklēšanu, lai noteiktu nestabilitātes iemeslu.

4.2.3.4.9.   Riteņpāri

4.2.3.4.9.1.   Riteņpāri

| a) | Ģeometriskie izmēri
  Maksimālie un minimālie riteņpāru izmēri standarta sliežu ceļa platumam (1 435 mm) ir doti M pielikumā. |
| --- | --- |

a)

Ģeometriskie izmēri

Maksimālie un minimālie riteņpāru izmēri standarta sliežu ceļa platumam (1 435 mm) ir doti M pielikumā.

| b) | Prasības, kas saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu
  Prasības riteņpāru elektriskajai pretestībai, kas ir saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu, noteiktas 4.2.3.3.1. punktā. |
| --- | --- |

b)

Prasības, kas saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

Prasības riteņpāru elektriskajai pretestībai, kas ir saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu, noteiktas 4.2.3.3.1. punktā.

4.2.3.4.9.2.   Savstarpējas izmantojamības komponenti – riteņi

| a) | Ģeometriskie izmēri
  Maksimālie un minimālie riteņu izmēri standarta sliežu ceļa platumam (1 435 mm) ir doti M pielikumā. |
| --- | --- |

a)

Ģeometriskie izmēri

Maksimālie un minimālie riteņu izmēri standarta sliežu ceļa platumam (1 435 mm) ir doti M pielikumā.

| b) | Nodiluma kritēriju raksturlielumi
  Lai pareizi izraudzītos savstarpēji atbilstošus materiālus sliedei (kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā) un riteņiem, materiālus, kas jāizmanto riteņiem, nosaka šādi:






  — | visa riteņa loka dilšanas dziļumam Brinela cietības (HB) vērtībām jābūt lielākām vai vienādām ar 245; |
| --- | --- | --- |

b)

Nodiluma kritēriju raksturlielumi

Lai pareizi izraudzītos savstarpēji atbilstošus materiālus sliedei (kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā) un riteņiem, materiālus, kas jāizmanto riteņiem, nosaka šādi:

—

visa riteņa loka dilšanas dziļumam Brinela cietības (HB) vērtībām jābūt lielākām vai vienādām ar 245;

| — | ja biezums dilšanas zonā pārsniedz 35 mm, tad 245 HB vērtība jāiegūst līdz 35 mm dziļumam zem nesošās virsmas; |
| --- | --- |

—

ja biezums dilšanas zonā pārsniedz 35 mm, tad 245 HB vērtība jāiegūst līdz 35 mm dziļumam zem nesošās virsmas;

| — | riteņa centra un riteņa loka saskares vietā cietības vērtībai jābūt vismaz par 10 punktiem mazākai par vērtību, ko izmēra maksimālajā dilšanas dziļumā. |
| --- | --- |

—

riteņa centra un riteņa loka saskares vietā cietības vērtībai jābūt vismaz par 10 punktiem mazākai par vērtību, ko izmēra maksimālajā dilšanas dziļumā.

| c) | Prasības, kas saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu
  Prasības riteņu ģeometrijai un materiāliem, kas ir saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu, noteiktas 4.2.7.9.3. punktā. |
| --- | --- |

c)

Prasības, kas saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

Prasības riteņu ģeometrijai un materiāliem, kas ir saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu, noteiktas 4.2.7.9.3. punktā.

4.2.3.4.10.   Īpašas prasības ritekļiem ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem

Riteklim, kas aprīkots ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem, jābūt šādiem raksturlielumiem:

| a) | piekares/ratiņu konstrukcija, kas nodrošina stabilu ass/ratiņu darbību līkumos; |
| --- | --- |

a)

piekares/ratiņu konstrukcija, kas nodrošina stabilu ass/ratiņu darbību līkumos;

| b) | metode ass centrēšanai sliežu ceļā, braucot pa taisnu sliežu ceļu; |
| --- | --- |

b)

metode ass centrēšanai sliežu ceļā, braucot pa taisnu sliežu ceļu;

| c) | riteņu izmēri atbilstīgi šīs SITS M pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

c)

riteņu izmēri atbilstīgi šīs SITS M pielikuma prasībām.

Ekvivalentā koniskuma prasības (4.2.3.4.6. līdz 4.2.3.4.8. punkts) nepiemēro ritekļiem, kas aprīkoti ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem, un tāpēc ritekļiem ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem drīkst izmantot riteņu profilus, kas neatbilst šīm koniskuma prasībām.

Citas dinamiskās darbības prasības (4.2.3.4.1. punkts līdz 4.2.3.4.4. punkta b) apakšpunkts) ritekļiem ar riteņpāriem piemēro arī ritekļiem, kas aprīkoti ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem.

4.2.3.4.11.   Detektori, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm

Sistēmas, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm, ierīko jaunuzbūvētos 1. klases vilcienos, kad ir noteikta to savstarpējās izmantojamības specifikācija un tās ir pieejamas tirgū.

Kamēr savstarpējās izmantojamības specifikācijas sistēmām, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm, nav pieejamas, detektoru, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm, uzstādīšana nav obligāta.

4.2.3.5.   Maksimālais vilciena garums

Vilciena garums nedrīkst pārsniegt 400 m. Ir pieļaujama 1 % pielaide, lai uzlabotu vilciena priekšgala un astes daļas aerodinamiku.

Lai maksimāli palielinātu piekļuvi Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklam, maksimālajam vilcienu garumam jābūt savietojamam ar izmantojamo perona garumu, kas norādīts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā.

4.2.3.6.   Maksimālais slīpums

Vilcieniem jāspēj uzsākt braukšanu, darboties un apstāties maksimālajā slīpumā visās līnijās, kurām tie ir paredzēti un uz kurām tie var būt jāekspluatē.

Tam ir īpaša nozīme attiecībā uz darbības efektivitātes prasībām, kas noteiktas šajā SITS.

Katras līnijas maksimālais slīpums ir noteikts infrastruktūras reģistrā. Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.5. un 7.3.1. punktā noteikti maksimālā pieļaujamā slīpuma rādītāji.

4.2.3.7.   Līkuma minimālais rādiuss

Šis parametrs ir saskarne ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmu tajā ziņā, ka minimālos līkumus, kas jāņem vērā, nosaka, no vienas puses, ātrgaitas sliežu ceļiem (pamatojoties uz ārējās sliedes pacēluma deficītu) un, no otras puses, rezerves sliežu ceļiem. Atsauce izdarāma uz infrastruktūras reģistra 2.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.6. un 4.2.24.3. punktu.

4.2.3.8.   Uzmalu eļļošana

Lai sliedes un riteņus aizsargātu pret pārmērīgu dilšanu, īpaši līkumos, vilcienus aprīko ar uzmalu eļļošanas iekārtu. Tā uzstādāma vismaz uz vienas ass vilciena velkošā gala tuvumā.

Pēc šādas eļļošanas riteņa velšanās virsmas un sliedes kontakta vietu nedrīkst piesārņot.

4.2.3.9.   Piekares koeficients

Kad stacionārs riteklis tiek novietots uz sliežu ceļa ar ārējo pacēlumu, kura ritošā virsma atrodas leņķī pret horizontāli, tā korpuss nosliecas piekares virzienā un izveido leņķi perpendikulāri sliežu ceļa līmenim. Ritekļa piekares koeficientu s nosaka ar attiecību:

Formula

Šis parametrs ietekmē ritekļa aplieces laukumu. Piekares koeficientam s ritekļiem, kas aprīkoti ar pantogrāfiem, jābūt mazākam par 0,25. Vilcieniem ar nolieces mehānismu ir pieļaujama neatbilstība šai prasībai, ja tie ir aprīkoti ar pantogrāfu kompensācijas ierīcēm.

4.2.3.10.   Smiltnīcas izmantošana

Smiltnīcas nodrošināmas, lai uzlabotu bremzēšanas un vilces darbību. Uz sliedēm kaisāmais smilšu daudzums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 4.1.1. punktā. Maksimālais aktīvi izmantojamo smiltnīcu skaits ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 4.1.2. punktā. Jābūt noteiktam, ka ritošajam sastāvam ir atļauts pārtraukt smiltnīcas izmantošanu:

| — | pārmiju zonās, |
| --- | --- |

—

pārmiju zonās,

| — | stāvot, izņemot gadījumus, kad tiek uzsākta braukšana un pārbaudītas smiltnīcas, |
| --- | --- |

—

stāvot, izņemot gadījumus, kad tiek uzsākta braukšana un pārbaudītas smiltnīcas,

| — | bremzējot, ja ātrums ir mazāks nekā 20 km/h. |
| --- | --- |

—

bremzējot, ja ātrums ir mazāks nekā 20 km/h.

4.2.3.11.   Balasta uzņemšana

Šis ir atklāts punkts.

4.2.4.   Bremzēšana

4.2.4.1.   Minimālā bremžu darbības efektivitāte

| a) | Vilcienos jābūt bremžu kontroles sistēmai ar vienu vai vairākiem ātruma samazināšanas līmeņiem. Iepriekš noteiktie darbības līmeņi, ar kuriem definē minimālo bremzēšanas jaudu, doti 6. un 7. tabulā. Ir pilnībā jāpierāda atbilstība šiem darbības efektivitātes rādītājiem un droša bremžu sistēmas darbība. |
| --- | --- |

a)

Vilcienos jābūt bremžu kontroles sistēmai ar vienu vai vairākiem ātruma samazināšanas līmeņiem. Iepriekš noteiktie darbības līmeņi, ar kuriem definē minimālo bremzēšanas jaudu, doti 6. un 7. tabulā. Ir pilnībā jāpierāda atbilstība šiem darbības efektivitātes rādītājiem un droša bremžu sistēmas darbība.

| b) | Ir svarīgi norādīt, ka vērtības 6. tabulā ir piemērotas ritošajam sastāvam un tās nedrīkst interpretēt kā parametru absolūtās vērtības bremzēšanas līkņu noteikšanai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

Ir svarīgi norādīt, ka vērtības 6. tabulā ir piemērotas ritošajam sastāvam un tās nedrīkst interpretēt kā parametru absolūtās vērtības bremzēšanas līkņu noteikšanai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas vajadzībām.

| c) | Darbības efektivitātes rādītāji: norādīto ātrumu gadījumā vilcieniem jāspēj sasniegt minimālais vidējais ātruma samazinājums katrā no turpmāk norādītajiem ātruma diapazoniem.
  6. tabula
  Minimālie bremžu darbības efektivitātes rādītāji.










  Bremzēšanas režīms | te

  [s] | Minimālais vidējais ātruma samazinājums, kas izmērīts starp beigu te un mērķa ātruma sasniegšanu [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- |
| 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| A gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu | 3 | 0,75 | 0,9 | 1,05 | 1,2 |
| B gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu un nelabvēlīgos laika apstākļos | 3 | 0,60 | 0,7 | 0,8 | 0,9 |

c)

Darbības efektivitātes rādītāji: norādīto ātrumu gadījumā vilcieniem jāspēj sasniegt minimālais vidējais ātruma samazinājums katrā no turpmāk norādītajiem ātruma diapazoniem.

6. tabula

Minimālie bremžu darbības efektivitātes rādītāji.

Bremzēšanas režīms

te

[s]

Minimālais vidējais ātruma samazinājums, kas izmērīts starp beigu te un mērķa ātruma sasniegšanu [m/s2]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

A gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu

3

0,75

0,9

1,05

1,2

B gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu un nelabvēlīgos laika apstākļos

3

0,60

0,7

0,8

0,9

te [s] = ekvivalents bremzēšanas laiks: aizkavēšanas perioda un puses no bremžu spēka veidošanās laika summa, kur veidošanās laiku definē kā laiku, kas nepieciešams, lai sasniegtu 95 % no nepieciešamā bremzēšanas spēka.

A gadījums

| — | Līdzens sliežu ceļš un normāla vilciena noslodze, kā definēts 4.2.3.2. punktā (1), uz sausām sliedēm |
| --- | --- |

—

Līdzens sliežu ceļš un normāla vilciena noslodze, kā definēts 4.2.3.2. punktā (1), uz sausām sliedēm

un vissliktākajā darbības režīmā, kā definēts še turpmāk:

| — | viena dinamisko bremžu vienība, kas var funkcionēt neatkarīgi no pārējām dinamisko bremžu vienībām, ir deaktivēta, ja tā ir neatkarīga no kontakttīkla, vai visas vienības uz dinamiskajām bremzēm ir deaktivētas, ja tās ir atkarīgas no sprieguma kontakttīklā, |
| --- | --- |

—

viena dinamisko bremžu vienība, kas var funkcionēt neatkarīgi no pārējām dinamisko bremžu vienībām, ir deaktivēta, ja tā ir neatkarīga no kontakttīkla, vai visas vienības uz dinamiskajām bremzēm ir deaktivētas, ja tās ir atkarīgas no sprieguma kontakttīklā,

| — | vai nedarbojas viens neatkarīgs bremzēšanas sistēmas modulis, kurš, sildot sliedes, izkliedē kinētisko enerģiju, ja šī sistēma ir neatkarīga no dinamiskajām bremzēm. |
| --- | --- |

—

vai nedarbojas viens neatkarīgs bremzēšanas sistēmas modulis, kurš, sildot sliedes, izkliedē kinētisko enerģiju, ja šī sistēma ir neatkarīga no dinamiskajām bremzēm.

B gadījums

Saskaņā ar A gadījumu un

| — | viens sadalītājvārsts vai ekvivalenta pašatbalsta kontroles ierīce, kas darbojas uz berzes bremzes no vieniem vai diviem nesošajiem ratiņiem, tiek deaktivēta,
  un |
| --- | --- |

—

viens sadalītājvārsts vai ekvivalenta pašatbalsta kontroles ierīce, kas darbojas uz berzes bremzes no vieniem vai diviem nesošajiem ratiņiem, tiek deaktivēta,

un

| — | samazināta riteņa un sliedes saķere,
  un |
| --- | --- |

—

samazināta riteņa un sliedes saķere,

un

| — | bremžu spilvena/bremžu diska berzes koeficients samazinās mitruma ietekmē. |
| --- | --- |

—

bremžu spilvena/bremžu diska berzes koeficients samazinās mitruma ietekmē.

Pilnīgs novērtējuma process aprakstīts P pielikumā.

1. piezīme: esošajās infrastruktūrās atšķirīgo B klases signalizācijas un kontroles sistēmu dēļ infrastruktūras pārvaldītājiem savā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla daļā (skatīt infrastruktūras reģistru) atļauts noteikt papildu prasības, piemēram, papildu bremžu sistēmas vai samazinātu darba ātrumu atbilstīgi noteiktam bremzēšanas ceļam.

2. piezīme: parastas darba bremzēšanas nosacījumi ir definēti 4.2.4.4. punktā.

| d) | Bremzēšanas ceļi: bremzēšanas ceļu “S”, ko aprēķina iepriekš noteikto minimālo ātruma samazinājumu funkcijas veidā, nosaka pēc formulas:

  kur







  V0 | = | sākotnējais ātrums (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| V0 ... Vn | = | ātrums, kas dots 6. tabulā (m/s) |
| ab1 ... abn+1 | = | attiecīgajā ātruma diapazonā noteiktais ātruma samazinājums (m/s2) |
| te | = | ekvivalents bremzēšanas laiks (s) |

d)

Bremzēšanas ceļi: bremzēšanas ceļu “S”, ko aprēķina iepriekš noteikto minimālo ātruma samazinājumu funkcijas veidā, nosaka pēc formulas:

kur

V0

=

sākotnējais ātrums (m/s)

V0 ... Vn

=

ātrums, kas dots 6. tabulā (m/s)

ab1 ... abn+1

=

attiecīgajā ātruma diapazonā noteiktais ātruma samazinājums (m/s2)

te

=

ekvivalents bremzēšanas laiks (s)

Piemēram, izmantojot 6. tabulas datus, 7. tabulā norādīti bremzēšanas ceļi, kādi jāsasniedz norādīto sākotnējo ātrumu gadījumā.

7. tabula

Maksimālais bremzēšanas ceļš.

| Bremzēšanas režīms | te

  [s] | Bremzēšanas ceļš nedrīkst pārsniegt [m] |
| --- | --- | --- |
| 350–0 (km/h) | 300–0 (km/h) | 250–0 (km/h) | 200–0 (km/h) |
| A gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu | 3 | 5 360 | 3 650 | 2 430 | 1 500 |
| B gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu un nelabvēlīgos laika apstākļos | 3 | 6 820 | 4 690 | 3 130 | 1 940 |

Bremzēšanas režīms

te

[s]

Bremzēšanas ceļš nedrīkst pārsniegt [m]

350–0 (km/h)

300–0 (km/h)

250–0 (km/h)

200–0 (km/h)

A gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu

3

5 360

3 650

2 430

1 500

B gadījums – ārkārtas bremzēšana ar atslēgtu īpašo aprīkojumu un nelabvēlīgos laika apstākļos

3

6 820

4 690

3 130

1 940

| e) | Papildu nosacījumi
  A un B gadījumā attiecībā uz avārijas bremzēšanu
  Elektrisko dinamisko bremžu darbības aprēķinos ietveramas tikai iepriekš minētās darbības, ja






  — | to darbība ir neatkarīga no sprieguma kontakttīklā vai |
| --- | --- | --- |

e)

Papildu nosacījumi

A un B gadījumā attiecībā uz avārijas bremzēšanu

Elektrisko dinamisko bremžu darbības aprēķinos ietveramas tikai iepriekš minētās darbības, ja

—

to darbība ir neatkarīga no sprieguma kontakttīklā vai

| — | to atļauj dalībvalsts. |
| --- | --- |

—

to atļauj dalībvalsts.

Ir pieļaujams ietvert tādu bremzēšanas sistēmu darbību, kuras izkliedē kinētisko enerģiju, sasildot sliedes ārkārtas bremzēšanas darbībā, ja ir 4.2.4.5. punktā definētie apstākļi.

Elektromagnētiskās bremzes ar magnētiem, kas ir kontaktā ar sliedi, nedarbina, ja ātrums pārsniedz 280 km/h. Ir pieļaujams ietvert tādu elektromagnētisko bremžu darbību, kuras ir neatkarīgas no riteņa un sliedes saķeres ārkārtas bremzēšanai, uz visām līnijām kā paredzētās bremzēšanas darbības efektivitātes uzturēšanas līdzekli.

4.2.4.2.   Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai

Konstruējot vilcienu un aprēķinot tā bremzēšanas darbības efektivitāti, riteņa un sliedes saķeres pieņemtās vērtības nedrīkst pārsniegt turpmāk norādītās. Ātrumiem, kas mazāki par 200 km/h, tiek pieņemts, ka maksimālais riteņa un sliedes vajadzīgās saķeres koeficients bremzēšanas laikā nedrīkst pārsniegt 0,15. Attiecībā uz ātrumiem, kas pārsniedz 200 km/h, tiek pieņemts, ka maksimālais riteņa un sliedes vajadzīgās saķeres koeficients samazinās lineāri līdz 0,1, ja ātrums ir 350 km/h.

Bremžu darbības pārbaudei izmanto vilcienu pilnīgā ekspluatācijas stāvoklī un ar normālu noslodzi (kā noteikts 4.2.3.2. punktā).

4.2.4.3.   Prasības bremzēšanas sistēmai

Papildus 4.2.4.1 un 4.2.4.2. punktā uzskaitītajām vajadzībām bremzēšanas sistēmai jābūt pārbaudītai, lai tā atbilstu drošības mērķiem, kas noteikti Direktīvā 96/48/EK. Šī prasība tiek izpildīta, izmantojot, piemēram, UIC atbilstošu bremzēšanas sistēmu.

Citām bremzēšanas sistēmām nepieciešams pierādīt, ka darbības rādītājs ir vismaz tikpat drošs kā UIC atbilstošai bremzēšanas sistēmai.

Bremzēšanas sistēmai jāatbilst šādām prasībām.

Attiecībā uz visu vilcienu

| — | Lietojot avārijas bremzi, neatkarīgi no tās lietošanas iemesla automātiski jāizslēdzas vilces elektroapgādei, neatstājot iespēju atjaunot vilces elektroapgādi, kamēr lieto avārijas bremzi. |
| --- | --- |

—

Lietojot avārijas bremzi, neatkarīgi no tās lietošanas iemesla automātiski jāizslēdzas vilces elektroapgādei, neatstājot iespēju atjaunot vilces elektroapgādi, kamēr lieto avārijas bremzi.

| — | Avārijas bremzei jābūt tādai, ka mašīnists vienmēr to var lietot, atrodoties parastajā mašīnista vietā. |
| --- | --- |

—

Avārijas bremzei jābūt tādai, ka mašīnists vienmēr to var lietot, atrodoties parastajā mašīnista vietā.

| — | Ritekļi jāaprīko ar riteņu pretslīdes ierīcēm, lai ierobežotu riteņu slīdēšanu gadījumā, kad ir samazināta riteņa un sliedes saķere. |
| --- | --- |

—

Ritekļi jāaprīko ar riteņu pretslīdes ierīcēm, lai ierobežotu riteņu slīdēšanu gadījumā, kad ir samazināta riteņa un sliedes saķere.

| — | 1. klases vilcieni jāaprīko ar riteņu rotēšanas uzraudzības sistēmu, lai informētu mašīnistu par to, ka kāda ass ir bloķēta. Riteņu pretslīdes ierīcei un rotēšanas uzraudzības sistēmai jāfunkcionē neatkarīgi. |
| --- | --- |

—

1. klases vilcieni jāaprīko ar riteņu rotēšanas uzraudzības sistēmu, lai informētu mašīnistu par to, ka kāda ass ir bloķēta. Riteņu pretslīdes ierīcei un rotēšanas uzraudzības sistēmai jāfunkcionē neatkarīgi.

| — | Avārijas bremzes lietojumam, to iedarbinot ar mašīnista bremžu vārstu vai papildu avārijas bremzes slēdzi, kā arī ar uzraudzības un ātruma kontroles aprīkojumu, jābūt ar šādu momentānu un sinhronu ietekmi:






  — | ātra spiediena pazemināšanās galvenajā bremžu caurulē līdz ≤ 2 bāriem. Kabīnei jābūt aprīkotai gan ar mašīnista bremžu vārstu, gan papildu avārijas bremzes slēdzi, lai tādējādi nodrošinātu atkārtojumu, |
| --- | --- | --- |

—

Avārijas bremzes lietojumam, to iedarbinot ar mašīnista bremžu vārstu vai papildu avārijas bremzes slēdzi, kā arī ar uzraudzības un ātruma kontroles aprīkojumu, jābūt ar šādu momentānu un sinhronu ietekmi:

—

ātra spiediena pazemināšanās galvenajā bremžu caurulē līdz ≤ 2 bāriem. Kabīnei jābūt aprīkotai gan ar mašīnista bremžu vārstu, gan papildu avārijas bremzes slēdzi, lai tādējādi nodrošinātu atkārtojumu,

| — | pārtraukums galvenās bremžu caurules atkārtotā uzpildīšanā. |
| --- | --- |

—

pārtraukums galvenās bremžu caurules atkārtotā uzpildīšanā.

Vilcieniem, kuru garums ir mazāks nekā 250 m, un ja ekvivalentais pielietošanas laiks te ir 3 s vai mazāks, iedarbinot avārijas bremzi, nav obligāta prasība pārtraukt galvenās bremžu caurules atkārtotu uzpildīšanu,

| — | elektropneimatiskās bremzes (ep bremze) lietojums, ja vilciens ar tādu aprīkots. |
| --- | --- |

—

elektropneimatiskās bremzes (ep bremze) lietojums, ja vilciens ar tādu aprīkots.

Vilcieniem, kuru garums ir mazāks nekā 250 m, un ja ekvivalentais pielietošanas laiks te ir 3 s vai mazāk, iedarbinot avārijas bremzi, nav obligāta prasība kontrolēt elektropneimatisko bremzi,

| — | pilna bremžu spēka lietojums saskaņā ar 4.2.4.1. punktā noteiktajiem darbības rādītājiem, |
| --- | --- |

—

pilna bremžu spēka lietojums saskaņā ar 4.2.4.1. punktā noteiktajiem darbības rādītājiem,

| — | vilces atslēgšana. |
| --- | --- |

—

vilces atslēgšana.

| — | Darba bremzēšana: pilnas darba bremzēšanas piemērošanas rezultātā vilce tiek atslēgta bez automātiskas vilces jaudas atjaunošanas. |
| --- | --- |

—

Darba bremzēšana: pilnas darba bremzēšanas piemērošanas rezultātā vilce tiek atslēgta bez automātiskas vilces jaudas atjaunošanas.

| — | Pilna darba bremzēšana ir definēta kā bremzēšana, ko veic, piemērojot maksimālu bremzēšanas spēku darba bremzēšanas diapazonā pirms avārijas bremzēšanas. |
| --- | --- |

—

Pilna darba bremzēšana ir definēta kā bremzēšana, ko veic, piemērojot maksimālu bremzēšanas spēku darba bremzēšanas diapazonā pirms avārijas bremzēšanas.

Elektriskās bremzes

| — | Elektrisko bremžu darbībai jābūt saskaņā ar 4.2.4.1. punkta e) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

—

Elektrisko bremžu darbībai jābūt saskaņā ar 4.2.4.1. punkta e) apakšpunkta prasībām.

| — | Ja elektroierīces (apakšstacijas) ir tam paredzētas, tad elektroenerģiju, kas rodas bremzējot, ir atļauts ievadīt atpakaļ tīklā, bet ar to nedrīkst izmainīt spriegumu tā, ka tas pārsniedz EN50163:2004, 4.1. punktā noteiktās robežas. |
| --- | --- |

—

Ja elektroierīces (apakšstacijas) ir tam paredzētas, tad elektroenerģiju, kas rodas bremzējot, ir atļauts ievadīt atpakaļ tīklā, bet ar to nedrīkst izmainīt spriegumu tā, ka tas pārsniedz EN50163:2004, 4.1. punktā noteiktās robežas.

Visi ritekļi jānodrošina ar bremžu izolācijas līdzekļiem un bremžu stāvokļa indikatoriem.

Turklāt vilcieni, kuru maksimālais ātrums pārsniedz 200 km/h, aprīkojami ar (bremžu) kļūmju diagnostikas sistēmu.

4.2.4.4.   Darba bremžu darbības efektivitāte

Papildus prasībām, kas noteiktas 4.2.4.1. punktā “Minimālā bremžu darbības efektivitāte”, vilcieniem jāatbilst tiem vidējiem ātruma samazinājumiem ekspluatācijā, kas noteikti 8. tabulā.

8. tabula.

Minimālais ātruma samazinājuma līmenis darba bremzēm.

| Bremzēšanas režīms | te | Minimālais vidējais ātruma samazinājums, kas izmērīts starp beigu te un mērķa ātruma sasniegšanu [m/s2] |
| --- | --- | --- |
| [s] | 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Darba bremzes | 2 | 0,30 | 0,35 | 0,6 | 0,6 |
| te [s] = ekvivalents bremzēšanas laiks |

Bremzēšanas režīms

te

Minimālais vidējais ātruma samazinājums, kas izmērīts starp beigu te un mērķa ātruma sasniegšanu [m/s2]

[s]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Darba bremzes

2

0,30

0,35

0,6

0,6

te [s] = ekvivalents bremzēšanas laiks

Šie ātruma samazinājumi vilcienam jāsasniedz uz horizontāla sliežu ceļa 4.2.4.1. punkta A gadījumā noteiktajās konfigurācijās.

4.2.4.5.   Induktīvās bremzes

Šajā punktā ir aprakstītas infrastruktūras apakšsistēmas saskarnes, kas saistītas ar sliežu ceļa induktīvo bremžu lietošanu.

Kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006.gada redakcijā, šā veida bremžu lietošana neatkarīgi no riteņa un sliedes saķeres uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkla līnijām (būvējamām, modernizējamām vai savienojošām) ir pieļaujama:

| — | avārijas bremzēšanai uz visām līnijām, izņemot dažas īpašas savienojošās līnijas, kas iekļautas infrastruktūras reģistrā, |
| --- | --- |

—

avārijas bremzēšanai uz visām līnijām, izņemot dažas īpašas savienojošās līnijas, kas iekļautas infrastruktūras reģistrā,

| — | pilnīgai vai normālai darba bremzēšanai līniju sekcijās, kur infrastruktūras pārvaldītājs to atļauj. Šādā gadījumā lietošanas nosacījumi publicējami infrastruktūras reģistrā. |
| --- | --- |

—

pilnīgai vai normālai darba bremzēšanai līniju sekcijās, kur infrastruktūras pārvaldītājs to atļauj. Šādā gadījumā lietošanas nosacījumi publicējami infrastruktūras reģistrā.

Vilcieniem, kas aprīkoti ar šā veida bremzēm, jāatbilst šādām specifikācijām.

| — | Bremzes, kas neatkarīgas no riteņu un sliedes saķeres, drīkst izmantot no maksimālā ekspluatācijas ātruma līdz 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h). |
| --- | --- |

—

Bremzes, kas neatkarīgas no riteņu un sliedes saķeres, drīkst izmantot no maksimālā ekspluatācijas ātruma līdz 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h).

| — | Maksimālajam vidējam ātruma samazinājumam jābūt mazākam par 2,5 m/s2 (šī vērtība, kas ir saskarne ar sliedes garenvirziena pretestību, jānodrošina ar visām lietošanā esošajām bremzēm). |
| --- | --- |

—

Maksimālajam vidējam ātruma samazinājumam jābūt mazākam par 2,5 m/s2 (šī vērtība, kas ir saskarne ar sliedes garenvirziena pretestību, jānodrošina ar visām lietošanā esošajām bremzēm).

| — | Sliktākajā gadījumā, tas ir, ja vilciena sastāvi ir sakabināti un to kopgarums sasniedz maksimālo pieļaujamo vilciena garumu, tad maksimālais gareniskais bremžu spēks, ko vilciens rada uz sliežu ceļu ar induktīvo bremzi, nedrīkst pārsniegt:






  — | 105 kN bremžu lietojumam ar spēku, kas mazāks nekā 2/3 no pilnas darba bremzēšanas, |
| --- | --- | --- |

—

Sliktākajā gadījumā, tas ir, ja vilciena sastāvi ir sakabināti un to kopgarums sasniedz maksimālo pieļaujamo vilciena garumu, tad maksimālais gareniskais bremžu spēks, ko vilciens rada uz sliežu ceļu ar induktīvo bremzi, nedrīkst pārsniegt:

—

105 kN bremžu lietojumam ar spēku, kas mazāks nekā 2/3 no pilnas darba bremzēšanas,

| — | lineārs no 105 kN līdz 180 kN bremzēšanai starp 2/3 un pilnu darba bremzēšanu, |
| --- | --- |

—

lineārs no 105 kN līdz 180 kN bremzēšanai starp 2/3 un pilnu darba bremzēšanu,

| — | 180 kN pilnas darba bremzēšanas gadījumā, |
| --- | --- |

—

180 kN pilnas darba bremzēšanas gadījumā,

| — | 360 kN avārijas bremzēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

360 kN avārijas bremzēšanas gadījumā.

Ir pieļaujams iekļaut bremzes, kas ir neatkarīgas no riteņa un sliedes saķeres bremzēšanas darbībā, kā definēts 4.2.4.1. punktā. To ir atļauts darīt, izprotot, ka iespējams nodrošināt šā veida bremžu drošu darbību un ka to neietekmēs kāda viena vienīga kļūme.

4.2.4.6.   Apturēta vilciena aizsardzība

saspiesta gaisa padeves vai strāvas padeves pārtraukšanas gadījumā jābūt iespējai apstāties un noturēt vilcienu ar normālu noslodzi (kā definēts 4.2.3.2. punktā) 35 ‰ slīpumā vismaz divas stundas, izmantojot tikai berzes bremzi, pat tad, ja viens sadales vārsts ir izslēgts.

Ir jābūt iespējamam noturēt vilcienu ar normālu noslodzi stacionāri neierobežotu laika periodu 35 ‰ slīpumā. Ja stāvbremze nespēj nodrošināt to viena pati, vilcienā jābūt citiem līdzekļiem, lai to nodrošinātu.

4.2.4.7.   Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

Bremžu termiskajam darbības rādītājam jāļauj vilcienam braukt pa ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.5. punktā norādīto maksimālo slīpumu ar tādu ātrumu, kas vienāds vismaz ar 90 % no maksimālā vilciena ekspluatācijas ātruma. Šis termiskais rādītājs izmantojams, aprēķinot ierobežojošo slīpumu, kurā izmantojams maksimālais vilciena ātrums.

Vilciena noslodzei, bremzēšanas līdzekļiem un sliežu stāvoklim piemēro tos pašus nosacījumus kā attiecībā uz ārkārtas bremzēšanas A gadījumu, kas raksturots 4.2.4.1. punkta c) un e) apakšpunktā. Atbilstība šai prasībai pierādāma, veicot aprēķinu.

4.2.4.8.   Prasības bremzēm vilkšanas nolūkiem

Prasības pneimatisko bremžu aprīkojumam ātrgaitas vilcieniem vilkšanai ārkārtas gadījumos ir šādas.

| 1. | Bremžu cilindra uzpildīšanas laiks līdz 95 % maksimālā spiediena: 3–5 sekundes, 3–6 sekundes ar noslodzes sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Bremžu cilindra uzpildīšanas laiks līdz 95 % maksimālā spiediena: 3–5 sekundes, 3–6 sekundes ar noslodzes sistēmu.

| 2. | Bremžu cilindra atbrīvošanas laiks līdz 0,4 bāru spiedienam: minimums 5 sekundes. |
| --- | --- |

2.

Bremžu cilindra atbrīvošanas laiks līdz 0,4 bāru spiedienam: minimums 5 sekundes.

| 3. | Bremžu caurules spiediena samazinājums, kas nepieciešams, lai sasniegtu maksimālo bremžu cilindra spiedienu: 1,5 ± 0,1 bāri (no nominālās vērtības bremžu caurulē 5,0± 0,05 bāri). |
| --- | --- |

3.

Bremžu caurules spiediena samazinājums, kas nepieciešams, lai sasniegtu maksimālo bremžu cilindra spiedienu: 1,5 ± 0,1 bāri (no nominālās vērtības bremžu caurulē 5,0± 0,05 bāri).

| 4. | Bremzes jutīgumam pret bremžu caurules spiediena lēnu samazinājuma jābūt tādam, lai bremze neiedarbotos, ja normālais darba spiediens krītas par 0,3 bāriem minūtē. |
| --- | --- |

4.

Bremzes jutīgumam pret bremžu caurules spiediena lēnu samazinājuma jābūt tādam, lai bremze neiedarbotos, ja normālais darba spiediens krītas par 0,3 bāriem minūtē.

| 5. | Bremzes jutīgumam pret spiediena samazinājumu bremžu caurulē jābūt tādam, lai bremzi aktivētu 1,2 sekundēs, ja normālais darba spiediens samazinās par 0,6 bāriem 6 sekundēs. |
| --- | --- |

5.

Bremzes jutīgumam pret spiediena samazinājumu bremžu caurulē jābūt tādam, lai bremzi aktivētu 1,2 sekundēs, ja normālais darba spiediens samazinās par 0,6 bāriem 6 sekundēs.

| 6. | katrai bremzei, tajā skaitā stāvbremzei, jābūt ieslēgšanas/izslēgšanas ierīcei. |
| --- | --- |

6.

katrai bremzei, tajā skaitā stāvbremzei, jābūt ieslēgšanas/izslēgšanas ierīcei.

| 7. | Jābūt vismaz piecu posmu bremžu spēkam, kas iegūstams, mainot bremžu caurules spiedienu. |
| --- | --- |

7.

Jābūt vismaz piecu posmu bremžu spēkam, kas iegūstams, mainot bremžu caurules spiedienu.

| 8. | Jānorāda bremžu, t. sk. stāvbremzes, statuss (iedarbinātas/atbrīvotas). |
| --- | --- |

8.

Jānorāda bremžu, t. sk. stāvbremzes, statuss (iedarbinātas/atbrīvotas).

Ja vilciena bremzēšanas borta sistēmu iedarbina kāds cits līdzeklis, nevis pneimatiskais, tad pneimatiskās informācijas, ko pārraida sakabes saskarnes, darbības rezultātam jābūt vienādam ar iepriekš minēto.

4.2.5.   Informācija un saziņa ar pasažieriem

4.2.5.1.   Skaļruņu sakaru sistēma

Piemēro arī SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” 4.2.2.8.1. un 4.2.2.8.3. punktu.

Vilcieni aprīkojami vismaz ar dzirdamas saziņas ierīcēm:

| — | vilciena apkalpei, lai uzrunātu vilciena pasažierus, |
| --- | --- |

—

vilciena apkalpei, lai uzrunātu vilciena pasažierus,

| — | saziņai starp vilciena apkalpi un kustības vadības dienestu, |
| --- | --- |

—

saziņai starp vilciena apkalpi un kustības vadības dienestu,

| — | ar ko savstarpēji var sazināties vilciena apkalpes locekļi, īpaši mašīnists un personāls, kurš strādā pasažieru salonos. |
| --- | --- |

—

ar ko savstarpēji var sazināties vilciena apkalpes locekļi, īpaši mašīnists un personāls, kurš strādā pasažieru salonos.

Iekārtai jāspēj darboties ar rezervi un neatkarīgi no galvenā elektroapgādes avota vismaz trīs stundas.

Saziņas sistēmai jābūt tādai, lai kāda pārraides elementa atteices gadījumā turpinātu darboties vismaz puse no skaļruņiem (kas atrodas vilciena sastāva garumā), vai arī būtu cits veids, kā informēt pasažierus.

Izņemot trauksmes signālu pasažieriem (skatīt 4.2.5.3. punktu), pasažieriem nav īpašu noteikumu par saziņu ar vilciena personālu.

4.2.5.2.   Pasažieru informācijas zīmes

Piemēro arī SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” 4.2.2.8.2. punktu.

Visām pasažieru zīmēm, kas cieši saistītas ar drošību, izmanto vienotu zīmju formātu, kas dots ISO 3864–1:2002 standartā.

4.2.5.3.   Trauksmes signāls pasažieriem

Vilcienos pasažieru saloni (izņemot vestibilus, pārejas un tualetes) aprīkojami ar trauksmes signāla ierīcēm. Šīm ierīcēm jābūt uzstādītām tur, kur tās pasažieriem viegli pamanāmas un aizsniedzamas, neejot caur iekšējām durvīm.

Uz avārijas ierīces roktura jābūt skaidri redzamam zīmogam.

Ja trauksmes signāls ir iedarbināts, tam jādarbojas tā, lai pasažieri to nevarētu izslēgt. Ja ir ierīce, kam jārāda, ka trauksmes signāls ir iedarbināts, tad tā jāmarķē, kā norādīts šīs SITS Q pielikumā.

Trauksmes signāla darbināšanas instrukcijai jābūt blakus darbināmajai ierīcei.

Iedarbinot trauksmes signālu:

| — | sākas bremzēšana, |
| --- | --- |

—

sākas bremzēšana,

| — | iedarbojas vizuāla (mirgojošas vai nepārtrauktas gaismas) un akustiska (svilpes/taures vai ierunāta) signalizācija mašīnista kabīnē, |
| --- | --- |

—

iedarbojas vizuāla (mirgojošas vai nepārtrauktas gaismas) un akustiska (svilpes/taures vai ierunāta) signalizācija mašīnista kabīnē,

| — | mašīnists vai automātiska sistēma pārraida ziņojumu (akustisks vai vizuāls signāls vai radioziņojums pa mobilo tālruni) vilciena apkalpei, kas strādā starp pasažieriem, |
| --- | --- |

—

mašīnists vai automātiska sistēma pārraida ziņojumu (akustisks vai vizuāls signāls vai radioziņojums pa mobilo tālruni) vilciena apkalpei, kas strādā starp pasažieriem,

| — | notiek tāda apstiprinājuma pārraide, kas ir atpazīstams cilvēkam, kurš ir iedarbinājis signalizāciju (akustisks signāls vagonā, bremžu pielietojums u.c.). |
| --- | --- |

—

notiek tāda apstiprinājuma pārraide, kas ir atpazīstams cilvēkam, kurš ir iedarbinājis signalizāciju (akustisks signāls vagonā, bremžu pielietojums u.c.).

Ierīcēm, kas uzstādītas ritošajā sastāvā (īpaši automātiskajam bremžu pielietojumam) jāļauj mašīnistam iejaukties bremzēšanas procesā, lai varētu izraudzīties vilciena apstāšanās punktu.

Kad vilciens apstājies, vilciena mašīnistam jābūt iespējai to atkal cik ātri vien iespējams iedarbināt, ja mašīnists uzskata, ka ir droši to atkal iedarbināt. Viena vai vairāk nekā viena trauksmes signāla iedarbināšanai nav papildu efekta, kamēr vilciena apkalpe nav reaģējusi uz pirmo.

Visbeidzot sakariem starp kabīnes un vilciena personālu jābūt tādiem, kas ļauj mašīnistam pēc savas iniciatīvas noskaidrot iemeslus, kuru dēļ trauksmes signāls tika iedarbināts. Ja parasti ekspluatācijas laikā vilcienā neatrodas apkalpojošais personāls, jābūt ierīcei, ar kuras starpniecību avārijas gadījumā pasažieriem sazināties ar mašīnistu.

4.2.6.   Vides apstākļi

4.2.6.1.   Vides apstākļi

Ritošajam sastāvam un visiem tā komponentiem jāatbilst šīs SITS prasībām T1 vai T2, vai T3 klimatiskajā zonā, kā noteikts EN50125–1:1999, atkarībā no tā, kurā zonā to paredzēts ekspluatēt. Šīs zonas jānorāda ritošā sastāva reģistrā.

4.2.6.2.   Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā

4.2.6.2.1.   Aerodinamiskās slodzes uz sliežu ceļa strādniekiem līnijas malās

Pilna garuma vilciens, kas brauc atklātā telpā ar ātrumu 300 km/h vai ar tā maksimālo ekspluatācijas ātrumu vtr,max, ja tas ir mazāks par 300 km/h, nedrīkst izraisīt gaisa ātrumu, kas pārsniedz u2σ sliežu ceļa malā un kas norādīts 9. tabulā, 0,2 m augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 3,0 m attālumā no sliežu ceļa centra visa vilciena garām pabraukšanas laikā (ieskaitot gaisa plūsmu aiz vilciena).

Vilcieniem, kuru maksimālais ātrums pārsniedz 300 km/h, ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 4.4.3. punktā minētos mērījumus veic infrastruktūras pārvaldītājs.

9. tabula.

Maksimālais pieļaujamais gaisa ātrums sliežu ceļa malā.

| Maksimālais vilciena ātrums vtr,max (km/h) | Maksimālais pieļaujamais gaisa ātrums sliežu ceļa malā (robežvērtības u2σ (m/s)) |
| --- | --- |
| no 190 līdz 249 | 20 |
| no 250 līdz 300 | 22 |

Maksimālais vilciena ātrums vtr,max (km/h)

Maksimālais pieļaujamais gaisa ātrums sliežu ceļa malā (robežvērtības u2σ (m/s))

no 190 līdz 249

20

no 250 līdz 300

22

Testa apstākļi

Testus veic uz taisna sliežu ceļa uz balasta. Vertikālais atstatums starp sliežu galviņas augšas līmeni un apkārtējo zemes līmeni ir 0,75 m ± 0,25 m. Vērtība u2σ ir 2σ ticamības intervāla augšējā robeža no maksimālajiem radītajiem gaisa ātrumiem x–y zemes plaknē. Vērtību iegūst no vismaz 20 neatkarīgiem un salīdzināmiem testa paraugiem tāda vēja ātruma gadījumā, kas mazāks par vai vienāds ar 2 m/s.

u2σ iegūst, izmantojot formulu:

u2σ = ū + 2σ

ar

| ū | visu gaisa ātruma mērījumu vidējā vērtība uI, i ≥ 20 |
| --- | --- |
| σ | standartnovirze. |

ū

visu gaisa ātruma mērījumu vidējā vērtība uI, i ≥ 20

σ

standartnovirze.

Atbilstības novērtēšana

Atbilstību novērtē, pamatojoties uz pilna mēroga testu rezultātiem un ar definētas formācijas maksimālo garumu.

Detalizētas specifikācijas

Mērījumus veic, vilcienam braucot maksimālajā ātrumā vtr,max vai ar ātrumu 300 km/h, ja vilciena maksimālais ekspluatācijas ātrums pārsniedz 300 km/h.

Lai mērījumus varētu ņemt vērā, vilciena ātrumam vtr jāievēro šādi nosacījumi:

| — | vismaz 50 % mērījumu jābūt ±5 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 300 km/h, un |
| --- | --- |

—

vismaz 50 % mērījumu jābūt ±5 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 300 km/h, un

| — | 100 % mērījumu jābūt ±10 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 300 km/h. |
| --- | --- |

—

100 % mērījumu jābūt ±10 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 300 km/h.

Katram mērījumam umeasured,i piemēro korekciju

ui = umeasured,i * vtr / vtr,i

Uz sliedēm nedrīkst būt šķēršļi, piemēram, tilti vai tuneļi, tuvāk kā 500 m pirms un 100 m aiz sensoriem garenvirzienā. Ir atļauts izmantot sensoru grupas, lai iegūtu vairākus neatkarīgus mērījumus no vienas vilciena pabraukšanas garām. Šādas grupas izvietojamas vismaz 20 m attālumā viena no otras.

Visa vilciena pabraukšana garām ir laika periods, kas sākas 1 sekundi pirms vilciena priekšgala pabraukšanas garām un beidzas 10 sekundes pēc tā astes daļas pabraukšanas garām.

Sensora reģistrācijas intervālam jābūt vismaz 10 Hz. Signāls filtrējams, izmantojot 1 sekundes intervālu mainīgā vidējā noteikšanai. Vēja ātrumu nosaka pie pirmā sensora 0,2 m augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

Vēja ātrums ir vienāds ar vidējo vēja ātrumu 3 sekunžu intervālā, pirms vilciena priekšgals pabrauc garām vēja sensoram. Vēja ātrumam jābūt mazākam par vai vienādam ar 2 m/s.

Gaisa ātruma mērījumos jānosaka neprecizitāte, un tā nedrīkst pārsniegt ±3 %.

Vilciena ātruma mērījumos jānosaka neprecizitāte, un tā nedrīkst pārsniegt ±1 %.

4.2.6.2.2.   Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem uz perona

Pilna garuma vilciens, kas brauc atklātā telpā ar ātrumu vtr = 200 km/h (vai ar tā maksimālo ekspluatācijas ātrumu vtr,max, ja tas ir mazāks par 200 km/h), nedrīkst izraisīt gaisa ātrumu, kas pārsniedz vērtību u2σ = 15,5 m/s 1,2 m augstumā virs perona un 3,0 m attālumā no sliežu ceļa centra visa vilciena garām pabraukšanas laikā (ieskaitot gaisa plūsmu aiz vilciena).

Testa apstākļi

Novērtējums veicams

| — | uz perona, kura augstums ir 240 mm virs sliežu līmeņa vai zemāks, ja tāds ir pieejams, |
| --- | --- |

—

uz perona, kura augstums ir 240 mm virs sliežu līmeņa vai zemāks, ja tāds ir pieejams,

| — | vai pieteikuma iesniedzējam jāizvēlas vismazākais perona augstums, kuram garām brauks vērtējumam izvēlētais vilciens. |
| --- | --- |

—

vai pieteikuma iesniedzējam jāizvēlas vismazākais perona augstums, kuram garām brauks vērtējumam izvēlētais vilciens.

Vērtējumā izmantoto perona augstumu reģistrē ritošā sastāva reģistrā. Ja vērtējums ir veiksmīgs peronam ar augstumu 240 mm vai zemākam, vilciens uzskatāms par pieņemamu visām līnijām.

Vērtība u2σ ir 2σ ticamības intervāla augšējā robeža no maksimālajiem radītajiem gaisa ātrumiem x–y zemes plaknē. Vērtību iegūst no vismaz 20 neatkarīgiem mērījumiem līdzvērtīgos testa apstākļos tāda vēja ātruma gadījumā, kas mazāks par vai ir vienāds ar 2 m/s.

u2 σ iegūst, izmantojot formulu:

u2σ = ū + 2σ

ar

| ū: | visu gaisa ātruma mērījumu vidējā vērtība ui, i ≥ 20 |
| --- | --- |
| σ: | standartnovirze. |

ū:

visu gaisa ātruma mērījumu vidējā vērtība ui, i ≥ 20

σ:

standartnovirze.

Atbilstības novērtēšana

Atbilstību novērtē, pamatojoties uz pilna mēroga testu rezultātiem un ar definētas formācijas maksimālo garumu.

Detalizētas specifikācijas

Mērījumus veic, vilcienam braucot ar ātrumu vtr = 200 km/h vai, ja tas ir zemāks, ar maksimālo vilciena ekspluatācijas ātrumu vtr,max.

Lai mērījumus varētu ņemt vērā, vilciena ātrumam vtr jāievēro šādi nosacījumi:

| — | vismaz 50 % mērījumu jābūt ±5 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 200 km/h, un |
| --- | --- |

—

vismaz 50 % mērījumu jābūt ±5 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 200 km/h, un

| — | 100 % mērījumu jābūt ±10 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 200 km/h. |
| --- | --- |

—

100 % mērījumu jābūt ±10 % robežās no attiecīgi vtr,max vai 200 km/h.

Katram mērījumam umeasured,i piemēro korekciju

ui = umeasured,i * 200 km/h/vtr,i

vai, ja vtr,max < 200 km/h,

ui = umeasured,i * vtr,max / vtr,i

Uz perona nedrīkst būt šķēršļi pirms un pēc sensoriem garenvirzienā. Peronam jābūt pastāvīgai ģeometrijai 150 m uz priekšu no sensoriem garenvirzienā, un tam nedrīkst būt jumts, nojume vai aizmugurējā siena. Ir atļauts izmantot sensoru grupas, lai iegūtu vairākus neatkarīgus mērījumus no vienas vilciena pabraukšanas garām. Šādas grupas izvietojamas vismaz 20 m attālumā viena no otras.

Visa vilciena garām pabraukšana ir laika periods, kas sākas1 sekundi pirms vilciena priekšgala pabraukšanas garām un beidzas 10 sekundes pēc tā astes daļas pabraukšanas garām.

Sensora reģistrācijas intervālam jābūt vismaz 10 Hz. Signāls filtrējams, izmantojot 1 sekundes intervālu mainīgā vidējā noteikšanai.

Vēja ātrumu nosaka ar pirmo sensoru uz perona vai ar atsevišķu vēja sensoru, kas uzstādīts 1,2 m virs perona. Vēja ātrums ir vienāds ar vidējo vēja ātrumu 3 sekunžu intervālā, pirms vilciena priekšgals pabrauc garām vēja sensoram. Vēja ātrumam jābūt mazākam par vai vienādam ar 2 m/s.

Gaisa ātruma mērījumos jānosaka neprecizitāte, un tā nedrīkst pārsniegt ±3 %.

Vilciena ātruma mērījumos jānosaka neprecizitāte, un tā nedrīkst pārsniegt ±1 %.

4.2.6.2.3.   Spiediena slodzes atklātā telpā

pilna garuma vilciens, kas brauc ar doto ātrumu (atsauces gadījums) atklātā telpā nedrīkst radīt maksimālas spiediena izmaiņas, kas pārsniegtu 10. tabulā dotās Δp2σ vērtības augstumu diapazonā no 1,5 m līdz 3,3 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 2,5 m attālumā no sliežu ceļa centra, laikā, kad viss vilciens pabrauc garām (tajā skaitā vilciena galva, sakabes un aste). Maksimālās spiediena izmaiņas norādītas tabulā.

10. tabula.

Maksimālās pieļaujamās spiediena izmaiņas atklātā telpā.

| Vilciens | Vilciena atsauces ātrums | Maksimālās pieļaujamās spiediena izmaiņas
  Δp2 σ |
| --- | --- | --- |
| 1. klase | 250 km/h | 795 Pa |
| 2. klase | Maksimālais ātrums | 720 Pa |

Vilciens

Vilciena atsauces ātrums

Maksimālās pieļaujamās spiediena izmaiņas

Δp2 σ

1. klase

250 km/h

795 Pa

2. klase

Maksimālais ātrums

720 Pa

Atbilstības novērtēšana

Atbilstību novērtē, pamatojoties uz pilna mēroga testiem un ar definētu formāciju maksimālo garumu.

Detalizētas specifikācijas

Testus veic uz taisna sliežu ceļa uz balasta. Vertikālais atstatums starp sliežu galviņas augšas līmeni un apkārtējo zemes līmeni ir 0,75 m ± 0,25 m. Aplūkojamais notikums ir visa vilciena pabraukšana garām, un tas ir laika periods, kas sākas 1 sekundi pirms vilciena priekšgala pabraukšanas garām un beidzas 10 sekundes pēc tā astes daļas pabraukšanas garām.

Mērījumus veic 1,5 m, 1,8 m, 2,1 m, 2,4 m, 2,7 m, 3,0 m un 3,3 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa, un tos analizē atsevišķi katrai mērījumu pozīcijai. Jebkurā pozīcijā ir jābūt izpildītai prasībai Δp2σ.

Δp2σ vērtībaijābūt augšējai robežai no 2σ intervāla (pmax – pmin), kas pamatots uz vismaz 10 neatkarīgiem un salīdzināmiem testa paraugiem (konkrētā mērījuma augstumā) ar vēja ātrumu, kas mazāks par vai vienāds ar 2 m/s.

Δp2σ iegūst, izmantojot formulu:

Formula

kur

| | vidējā visu spiediena maksimumu mērījumu vērtība Δpi, i ≥10 |
| --- | --- |
| σ: | standartnovirze. |

Formula

vidējā visu spiediena maksimumu mērījumu vērtība Δpi, i ≥10

σ:

standartnovirze.

Ir atļauts izmantot vairākus sensorus, lai vienas vilciena garām pabraukšanas laikā iegūtu vairākus neatkarīgus mērījumus. Šādiem sensoriem jāatrodas vismaz 20 m attālumā vienam no otra.

Lai mērījumi būtu derīgi, vilciena ātruma vtr nosacījumi ir šādi:

| — | vismaz 50 % mērījumu jābūt ±5 % robežās no vilciena atsauces ātruma, un |
| --- | --- |

—

vismaz 50 % mērījumu jābūt ±5 % robežās no vilciena atsauces ātruma, un

| — | 100 % mērījumu jābūt ±10 % robežās no vilciena atsauces ātruma. |
| --- | --- |

—

100 % mērījumu jābūt ±10 % robežās no vilciena atsauces ātruma.

Vēja ātrumu un virzienu nosaka, izmantojot meteoroloģisko staciju, kura uzstādīta spiediena mērīšanas vietas tuvumā, 2 m augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 4 m attālumā no sliežu ceļa. Vēja ātrumam jābūt vienādam ar vidējo vēja ātrumu 15 sekunžu intervālā, pirms vilciena priekšgals pabrauc garām vēja sensoram. Vēja ātrumam jābūt mazākam par vai vienādam ar 2 m/s.

Izmantojamiem spiediena sensoriem jābūt tādiem, kas spēj izmērīt spiedienu ar minimālo izšķirtspēju 150 Hz. Visiem spiediena sensoriem jābūt pievienotiem statiskam Prandtla caurules spiediena atvērumam, kas vērsts garenvirzienā – x virzienā. Ir atļauts izmantot metodi, kas pierādīta kā līdzvērtīga.

Jānosaka spiediena mērījumu neprecizitāte, un tā nedrīkst pārsniegt ±2 %.

Jānosaka vilciena ātruma mērījumu neprecizitāte, un tā nedrīkst pārsniegt ±1 %.

Spiediena signālam jābūt analogam zemākās pielaides, filtrētam ar 75 Hz 6 dīseļu Buttervorta (Butterworth) zemākās pielaides filtru vai tam līdzvērtīgu. Katram spiediena sensoram un braucienam maksimālo spiediena izmaiņu vērtības visā posmā Δpm,i aprēķina un koriģē, piemērojot mērījumiem izmantotā vilciena ātrumu vtr un standarta blīvumu ρo., izmantojot šādu formulu Formula

kur

| Δpi | : | koriģētais spiediena izmaiņu maksimums |
| --- | --- | --- |
| Δpm,i | : | izmērītais spiediena izmaiņu maksimums paraugam i |
| ρi | : | gaisa blīvums, kas izmērīts testa laukumā paraugam i |
| vW,x,i | : | izmērītais vēja ātruma komponents x virzienā paraugam i |
| vtr,i | : | izmērītais vilciena ātrums paraugam i |
| vtr | : | mērījumiem izmantotā vilciena ātrums |
| ρo | : | standarta blīvums 1,225 kg/m3 |

Δpi

:

koriģētais spiediena izmaiņu maksimums

Δpm,i

:

izmērītais spiediena izmaiņu maksimums paraugam i

ρi

:

gaisa blīvums, kas izmērīts testa laukumā paraugam i

vW,x,i

:

izmērītais vēja ātruma komponents x virzienā paraugam i

vtr,i

:

izmērītais vilciena ātrums paraugam i

vtr

:

mērījumiem izmantotā vilciena ātrums

ρo

:

standarta blīvums 1,225 kg/m3

4.2.6.3.   Sānvējš

Uzskata, ka vilciens atbilst sānvēja prasībām, ja tā raksturīgās atsauces vēja līknes (CWC, kas norādītas G pielikumā) visnestabilākajam riteklim pārsniedz atsauces vēja līkņu (CRWC) kopumu vai ir vismaz vienādas ar to.

CRWC kopums ritošā sastāva atbilstības novērtēšanai sniegts 11., 12., 13. un 14. tabulā 1. klases ritekļiem, kuriem raksturīgās vēja līknes (CWC) aprēķina saskaņā ar G pielikumā raksturoto metodi.

Robežvērtības un attiecīgās metodes 1. klases vilcieniem ar nolieces mehānismu un 2. klases ritekļiem ir atklāts jautājums.

11. tabula.

Atsauces raksturīgie vēja ātrumi leņķim βw=90° (riteklis uz taisna sliežu ceļa ar sānu nekompensētu paātrinājumu: aq = 0 m/s2).

| Vilciena ātrums | Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s | Atsauces raksturīgais vēja ātrums uzbēruma gadījumā, m/s |
| --- | --- | --- |
| 120 km/h | 38,0 | 34,1 |
| 160 km/h | 36,4 | 31,3 |
| 200 km/h | 34,8 | 28,5 |
| 250 km/h | 32,8 | 25,0 |
| soļi 50 km/h līdz vtr,max | Skatīt zemāk | Skatīt zemāk |

Vilciena ātrums

Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s

Atsauces raksturīgais vēja ātrums uzbēruma gadījumā, m/s

120 km/h

38,0

34,1

160 km/h

36,4

31,3

200 km/h

34,8

28,5

250 km/h

32,8

25,0

soļi 50 km/h līdz vtr,max

Skatīt zemāk

Skatīt zemāk

| Vilciena maksimālais ātrums | Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s | Atsauces raksturīgais vēja ātrums uzbēruma gadījumā, m/s |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 32,4 | 24,5 |
| vtr,max = 270 km/h | 32,0 | 24,0 |
| vtr,max = 280 km/h | 31,6 | 23,5 |
| vtr,max = 290 km/h | 31,2 | 23,0 |
| vtr,max = 300 km/h | 30,8 | 22,5 |
| vtr,max = 310 km/h | 30,4 | 22,0 |
| vtr,max = 320 km/h | 30,0 | 21,5 |
| vtr,max = 330 km/h | 29,6 | 21,0 |
| vtr,max = 340 km/h | 29,2 | 20,5 |
| vtr,max = 350 km/h | 28,8 | 20,0 |

Vilciena maksimālais ātrums

Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s

Atsauces raksturīgais vēja ātrums uzbēruma gadījumā, m/s

vtr,max = 260 km/h

32,4

24,5

vtr,max = 270 km/h

32,0

24,0

vtr,max = 280 km/h

31,6

23,5

vtr,max = 290 km/h

31,2

23,0

vtr,max = 300 km/h

30,8

22,5

vtr,max = 310 km/h

30,4

22,0

vtr,max = 320 km/h

30,0

21,5

vtr,max = 330 km/h

29,6

21,0

vtr,max = 340 km/h

29,2

20,5

vtr,max = 350 km/h

28,8

20,0

Kā piemēru tabulu var izmantot šādi: maksimālajam vilciena ātrumam 330 km/h, CWC vērtības novērtējamas šādā ātrumā: 120 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 250 km/h, 300 km/h un 330 km/h.

12. tabula.

Atsauces raksturīgie vēja ātrumi leņķim βw=90° (riteklis līkumā ar aq = 0,5 m/s2 un ar aq = 1,0 m/s2).

| Vilciena ātrums | Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 0,5 m/s2 | Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 250 km/h | 29,5 | 26,0 |
| soļi 50 km/h līdz vtr,max | Skatīt zemāk | Skatīt zemāk |

Vilciena ātrums

Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 0,5 m/s2

Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 1,0 m/s2

250 km/h

29,5

26,0

soļi 50 km/h līdz vtr,max

Skatīt zemāk

Skatīt zemāk

| Maksimālais vilciena ātrums | Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 0,5 m/s2 | Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 29,1 | 25,6 |
| vtr,max = 270 km/h | 28,7 | 25,2 |
| vtr,max = 280 km/h | 28,3 | 24,8 |
| vtr,max = 290 km/h | 27,9 | 24,4 |
| vtr,max = 300 km/h | 27,5 | 24,0 |
| vtr,max = 310 km/h | 27,1 | 23,6 |
| vtr,max = 320 km/h | 26,7 | 23,2 |
| vtr,max = 330 km/h | 26,3 | 22,8 |
| vtr,max = 340 km/h | 25,9 | 22,4 |
| vtr,max = 350 km/h | 25,5 | 22,0 |

Maksimālais vilciena ātrums

Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 0,5 m/s2

Atsauces raksturīgais vēja ātrums līdzenas zemes gadījumā (bez balasta un sliedēm), m/s sānu paātrinājumam aq = 1,0 m/s2

vtr,max = 260 km/h

29,1

25,6

vtr,max = 270 km/h

28,7

25,2

vtr,max = 280 km/h

28,3

24,8

vtr,max = 290 km/h

27,9

24,4

vtr,max = 300 km/h

27,5

24,0

vtr,max = 310 km/h

27,1

23,6

vtr,max = 320 km/h

26,7

23,2

vtr,max = 330 km/h

26,3

22,8

vtr,max = 340 km/h

25,9

22,4

vtr,max = 350 km/h

25,5

22,0

13. tabula.

Atsauces raksturīgie vēja ātrumi vtr = vtr,max (riteklis uz līdzenas zemes bez balasta un sliedēm uz taisna sliežu ceļa).

| Vērā ņemtais maksimālais vilciena ātrums | Atsauces raksturīgais vēja ātrums m/s leņķim βw |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 32,5 | 33,2 | 35,0 | 38,2 | 43,6 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 260 km/h | 32,1 | 32,8 | 34,5 | 37,7 | 43,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 270 km/h | 31,7 | 32,4 | 34,1 | 37,3 | 42,5 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 280 km/h | 31,3 | 32,0 | 33,7 | 36,8 | 42,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 290 km/h | 30,9 | 31,5 | 33,3 | 36,3 | 41,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 300 km/h | 30,5 | 31,1 | 32,8 | 35,9 | 40,9 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 310 km/h | 30,1 | 30,7 | 32,4 | 35,4 | 40,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 320 km/h | 29,7 | 30,3 | 32,0 | 34,9 | 39,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 330 km/h | 29,3 | 29,9 | 31,6 | 34,5 | 39,3 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 340 km/h | 28,9 | 29,5 | 31,1 | 34,0 | 38,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 350 km/h | 28,5 | 29,1 | 30,7 | 33,5 | 38,2 | 45 | 45 | — |

Vērā ņemtais maksimālais vilciena ātrums

Atsauces raksturīgais vēja ātrums m/s leņķim βw

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

32,5

33,2

35,0

38,2

43,6

45

45

—

vtr,max = 260 km/h

32,1

32,8

34,5

37,7

43,0

45

45

—

vtr,max = 270 km/h

31,7

32,4

34,1

37,3

42,5

45

45

—

vtr,max = 280 km/h

31,3

32,0

33,7

36,8

42,0

45

45

—

vtr,max = 290 km/h

30,9

31,5

33,3

36,3

41,4

45

45

—

vtr,max = 300 km/h

30,5

31,1

32,8

35,9

40,9

45

45

—

vtr,max = 310 km/h

30,1

30,7

32,4

35,4

40,4

45

45

—

vtr,max = 320 km/h

29,7

30,3

32,0

34,9

39,8

45

45

—

vtr,max = 330 km/h

29,3

29,9

31,6

34,5

39,3

45

45

—

vtr,max = 340 km/h

28,9

29,5

31,1

34,0

38,8

45

45

—

vtr,max = 350 km/h

28,5

29,1

30,7

33,5

38,2

45

45

—

14. tabula.

Atsauces raksturīgie vēja ātrumi vtr = vtr,max (riteklis uz 6 m uzbēruma uz taisna sliežu ceļa).

| Vērā ņemtais maksimālais vilciena ātrums | Atsauces raksturīgais vēja ātrums m/s leņķim βw |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 24,6 | 25,0 | 26,1 | 28,4 | 32,0 | 38,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 260 km/h | 24,1 | 24,5 | 25,6 | 27,8 | 31,4 | 37,4 | 45 | 45 |
| vtr,max = 270 km/h | 23,6 | 24,0 | 25,1 | 27,2 | 30,7 | 36,6 | 45 | 45 |
| vtr,max = 280 km/h | 23,1 | 23,5 | 24,6 | 26,7 | 30,1 | 35,8 | 45 | 45 |
| vtr,max = 290 km/h | 22,6 | 23,0 | 24,1 | 26,1 | 29,5 | 35,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 300 km/h | 22,1 | 22,5 | 23,5 | 25,5 | 28,8 | 34,3 | 45 | 45 |
| vtr,max = 310 km/h | 21,7 | 22,0 | 23,0 | 25,0 | 28,2 | 33,5 | 43,0 | 45 |
| vtr,max = 320 km/h | 21,2 | 21,5 | 22,5 | 24,4 | 27,5 | 32,8 | 42,1 | 45 |
| vtr,max = 330 km/h | 20,7 | 21,0 | 22,0 | 23,8 | 26,9 | 32,0 | 41,1 | 45 |
| vtr,max = 340 km/h | 20,2 | 20,5 | 21,4 | 23,2 | 26,3 | 31,3 | 40,1 | 45 |
| vtr,max = 350 km/h | 19,7 | 20,0 | 20,9 | 22,7 | 25,6 | 30,5 | 39,1 | 45 |

Vērā ņemtais maksimālais vilciena ātrums

Atsauces raksturīgais vēja ātrums m/s leņķim βw

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

24,6

25,0

26,1

28,4

32,0

38,1

45

45

vtr,max = 260 km/h

24,1

24,5

25,6

27,8

31,4

37,4

45

45

vtr,max = 270 km/h

23,6

24,0

25,1

27,2

30,7

36,6

45

45

vtr,max = 280 km/h

23,1

23,5

24,6

26,7

30,1

35,8

45

45

vtr,max = 290 km/h

22,6

23,0

24,1

26,1

29,5

35,1

45

45

vtr,max = 300 km/h

22,1

22,5

23,5

25,5

28,8

34,3

45

45

vtr,max = 310 km/h

21,7

22,0

23,0

25,0

28,2

33,5

43,0

45

vtr,max = 320 km/h

21,2

21,5

22,5

24,4

27,5

32,8

42,1

45

vtr,max = 330 km/h

20,7

21,0

22,0

23,8

26,9

32,0

41,1

45

vtr,max = 340 km/h

20,2

20,5

21,4

23,2

26,3

31,3

40,1

45

vtr,max = 350 km/h

19,7

20,0

20,9

22,7

25,6

30,5

39,1

45

Pārliece vai ekvivalence atsauces līknēm dota, ja visi salīdzinājumam nepieciešamie CWC punkti ir vienādi ar attiecīgajiem atsauces punktiem kopumā vai augstāki par tiem.

4.2.6.4.   Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos

Ritošajam sastāvam jābūt aerodinamiski projektētam tā, lai dotā vilciena ātruma un tuneļa šķērsgriezuma kombinācijā (atsauces gadījums) solo braucienam vienkāršā cauruļveida tunelī bez slīpuma (bez jebkādām ejām utt.) tiktu izpildītas raksturīgo spiediena variāciju prasības. Prasības norādītas 15. tabulā,

15. tabula.

Prasības savstarpēji izmantojamam vilcienam solo braucienā cauruļveida tunelī bez slīpuma.

| Vilciena veids | Atsauces gadījums | Kritēriji atsauces gadījumam |
| --- | --- | --- |
| vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| vtr,max < 250 km/h | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 |
| vtr,max ≥ 250 km/h | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 |

Vilciena veids

Atsauces gadījums

Kritēriji atsauces gadījumam

vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

vtr,max < 250 km/h

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

vtr,max ≥ 250 km/h

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

kur vtr

  ir vilciena ātrums un Atu

  ir tuneļa šķērsgriezuma laukums.

Atbilstību pierāda, pamatojoties uz pilna mēroga testiem, kurus veic, braucot ar atsauces ātrumu vai ar lielāku ātrumu pa tuneli, kura šķērsgriezuma laukums ir pēc iespējas tuvāks atsauces gadījumam. Pāreju uz atsauces nosacījumiem veic ar apstiprinātu simulācijas programmatūru.

Novērtējot visa vilciena vai vilcienu sastāva atbilstību, vērtējumu veic ar maksimālo vilciena garumu vai saliktiem vilcienu sastāviem ar kopējo garumu līdz 400 m.

Novērtējot lokomotīvju vai vadības vagonu atbilstību, vērtējumu izdara, pamatojoties uz diviem patvaļīgi izvēlētiem vilcienu salikumiem ar minimālo garumu 150 m, vienu ņemot ar vadošo lokomotīvi vai vadības vagonu (lai pārbaudītu ΔpN) un vienu ar lokomotīvi vai vadības vagonu aizmugurē (lai pārbaudītu ΔpT). ΔpFr ir noteikts 1 250 Pa (vilcieniem ar vtr,max < 250 km/h) vai 1 400 Pa (vilcieniem ar vtr,max ≥ 250 km/h).

Novērtējot tikai vagonu atbilstību, vērtējumu izdara, pamatojoties uz vienu 400 m garu vilcienu. ΔpN ir noteikts 1 750 Pa un ΔpT – 700 Pa (vilcieniem ar vtr,max < 250 km/h) vai 1 600 Pa un 1 100 Pa (vilcieniem ar vtr,max ≥ 250 km/h).

Informāciju par attālumu xp starp ieejas portālu un mērījuma vietu, ΔpFr, ΔpN, ΔpT, definīciju, minimālo tuneļa garumu un turpmāku informāciju par raksturīgajām spiediena pielaidēm skatīt EN14067–5:2006.

4.2.6.5.   Ārējais troksnis

4.2.6.5.1.   Ievads

Troksni, ko emitē ritošais sastāvs, iedala stacionārajā troksnī, iedarbināšanas troksnī un garāmbraukšanas troksnī.

Stacionārais troksnis rodas no papildierīcēm, piemēram, dzesēšanas sistēmām, gaisa kondicionēšanas un kompresoriem.

Iedarbināšanas troksnis ir vilces komponentu, piemēram, dīzeļdzinēja un dzesēšanas ventilatoru, papildierīču un dažreiz riteņu slīdēšanas radītu skaņu kombinācija.

Garāmbraukšanas troksni lielā mērā ietekmē braukšanas troksnis, kas saistīts ar riteņa un sliedes mijiedarbību, kura ir ātruma funkcija, un lielāka ātruma gadījumā – aerodinamiskais troksnis.

Pašu braukšanas troksni izraisa riteņa un sliedes nelīdzenumu un sliežu ceļa un riteņpāra dinamiskās darbības kombinācija.

Papildus braukšanas troksnim mazā ātrumā nozīmīgs ir arī papildierīču un vilces aprīkojuma troksnis.

Emitēto trokšņa līmeni raksturo:

| — | skaņas spiediena līmenis (ko mēra ar īpašu metodi, tajā skaitā ar īpašu mikrofona novietojumu), |
| --- | --- |

—

skaņas spiediena līmenis (ko mēra ar īpašu metodi, tajā skaitā ar īpašu mikrofona novietojumu),

| — | ritošā sastāva ātrums, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva ātrums,

| — | sliežu nelīdzenums, |
| --- | --- |

—

sliežu nelīdzenums,

| — | sliežu dinamiskie un skaņas izstarošanas rādītāji. |
| --- | --- |

—

sliežu dinamiskie un skaņas izstarošanas rādītāji.

Stacionārā trokšņa raksturošanai izmantojamie lielumi ir šādi:

| — | skaņas spiediena līmenis (ko mēra ar īpašu metodi, tajā skaitā ar īpašu mikrofona novietojumu), |
| --- | --- |

—

skaņas spiediena līmenis (ko mēra ar īpašu metodi, tajā skaitā ar īpašu mikrofona novietojumu),

| — | darbības apstākļi. |
| --- | --- |

—

darbības apstākļi.

4.2.6.5.2.   Stacionārā trokšņa ierobežojumi

Stacionārā trokšņa ierobežojumi ir definēti 7,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa. Testējamiem ritekļiem jābūt ekspluatācijas uzturēšanas režīmā; tas ir, izslēgta reostatiskā ventilācija un gaisa bremžu kompresors, HVAC normālā režīmā (ne iepriekšējas sagatavošanas režīmā) un viss cits aprīkojums normālā ekspluatācijas režīmā. Mērījumu nosacījumi ir norādīti EN ISO 3095:2005 standartā ar atkāpēm, kas definētas šīs SITS N pielikumā. Skaņas spiediena līmeņa parametrs ir LpAeq,T. Skaņas emisijas robežvērtības ritekļiem iepriekšminētajos apstākļos norādītas 16. tabulā.

16. tabula.

Ritošā sastāva stacionārā trokšņa robežvērtības LpAeq,T. Noteiktais stacionārā trokšņa līmenis ir enerģijas vidējais no visām izmērītajām vērtībām, kas ņemtas šīs SITS N pielikuma 1.1. punktā noteiktajos mērījumu punktos.

| Ritekļi | LpAeq,T[dB(A)] |
| --- | --- |
| 1. klase | 2. klase |
| Elektrolokomotīves | | 75 |
| Dīzeļlokomotīves | | 75 |
| Elektrovilcienu sastāvi | 68 | 68 |
| Dīzeļvilcienu sastāvi | | 73 |
| Pasažieru vagoni | | 65 |

Ritekļi

LpAeq,T[dB(A)]

1. klase

2. klase

Elektrolokomotīves

75

Dīzeļlokomotīves

75

Elektrovilcienu sastāvi

68

68

Dīzeļvilcienu sastāvi

73

Pasažieru vagoni

65

4.2.6.5.3.   Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi

Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi ir definēti 7,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa. Mērījumu nosacījumi definēti standartā EN ISO 3095:2005, pieļaujamās atkāpes definētas N pielikuma 1.2. punktā. Trokšņa līmeņa indikators ir LpAFmax. Ritekļa iedarbināšanas trokšņa robežvērtības saskaņā ar iepriekšminētajiem nosacījumiem norādītas 17. tabulā.

17. tabula.

Ritošā sastāva iedarbināšanas trokšņa robežvērtības LpAFmax.

| Ritekļi | LpAFmax[dB(A)] |
| --- | --- |
| Elektrolokomotīves
  P ≥ 4 500 kW pie riteņa loka | 85 |
| Elektrolokomotīves
  P < 4 500 kW pie riteņa loka | 82 |
| Dīzeļlokomotīves | 89 |
| 2. klases elektrovilcienu sastāvi | 82 |
| 1. klases elektrovilcienu sastāvi | 85 |
| Dīzeļvilcienu sastāvi | 85 |

Ritekļi

LpAFmax[dB(A)]

Elektrolokomotīves

P ≥ 4 500 kW pie riteņa loka

85

Elektrolokomotīves

P < 4 500 kW pie riteņa loka

82

Dīzeļlokomotīves

89

2. klases elektrovilcienu sastāvi

82

1. klases elektrovilcienu sastāvi

85

Dīzeļvilcienu sastāvi

85

4.2.6.5.4.   Garāmbraukšanas trokšņa ierobežojumi

Garāmbraucoša vilciena trokšņa ierobežojumi noteikti 25 m attālumā no atsauces sliežu ceļa ass līnijas, 3,5 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa ritekļa ātrumam, kas norādīts turpmāk 18. tabulā. Indikators A izsvērtās ekvivalences turpinātas skaņas līmenim ir LpAeq,Tp.

Mērījumi veicami saskaņā ar EN ISO 3095:2005 ar atkāpēm, kas minētas N pielikuma 1.3. un 1.4. punktā.

Testa vilcienu veido:

| — | vilciena sastāva gadījumā – pats vilciena sastāvs, |
| --- | --- |

—

vilciena sastāva gadījumā – pats vilciena sastāvs,

| — | lokomotīves gadījumā lokomotīvi testē kopā ar četriem vagoniem. Šis četru vagonu garāmbraukšanas troksnis LpAeq,Tp, kas mērīts pie 7,5 m no sliežu ceļa ass līnijas, 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un pie 200 km/h uz atsauces sliežu ceļa, nedrīkst pārsniegt 92 dB (A). Alternatīvi jebkurā konfigurācijā var izmantot divas viena un tā paša veida lokomotīves un 8 vagonus, |
| --- | --- |

—

lokomotīves gadījumā lokomotīvi testē kopā ar četriem vagoniem. Šis četru vagonu garāmbraukšanas troksnis LpAeq,Tp, kas mērīts pie 7,5 m no sliežu ceļa ass līnijas, 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un pie 200 km/h uz atsauces sliežu ceļa, nedrīkst pārsniegt 92 dB (A). Alternatīvi jebkurā konfigurācijā var izmantot divas viena un tā paša veida lokomotīves un 8 vagonus,

| — | vagonu gadījumā jābūt četriem pārbaudāmiem vagoniem un vienai lokomotīvei. Lokomotīves garāmbraukšanas troksnis LpAeq,Tp kas mērīts pie 7,5 m no sliežu ceļa ass līnijas, 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un pie 200 km/h uz atsauces sliežu ceļa, nedrīkst pārsniegt 97 dB (A). Alternatīvi jebkurā konfigurācijā var izmantot divas viena un tā paša veida lokomotīves un 8 vagonus. |
| --- | --- |

—

vagonu gadījumā jābūt četriem pārbaudāmiem vagoniem un vienai lokomotīvei. Lokomotīves garāmbraukšanas troksnis LpAeq,Tp kas mērīts pie 7,5 m no sliežu ceļa ass līnijas, 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un pie 200 km/h uz atsauces sliežu ceļa, nedrīkst pārsniegt 97 dB (A). Alternatīvi jebkurā konfigurācijā var izmantot divas viena un tā paša veida lokomotīves un 8 vagonus.

Divus pēdējos gadījumus šajā sadaļā definē kā “mainīgu formāciju”.

Trokšņa emisijas robežvērtības pilnam testa vilcienam LpAeq,Tp pie 25 m 3,5 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir dotas 18. tabulā.

18. tabula.

Ritošā sastāva garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības LpAeq,Tp.

| Ritošais sastāvs | Ātrums [km/h] |
| --- | --- |
| 200 | 250 | 300 | 320 |
| 1. klase | Vilciena sastāvs | | 87 dB(A) | 91dB(A) | 92dB(A) |
| 2. klase | Vilciena sastāvs vai mainīga formācija | 88 dB(A) | | | |

Ritošais sastāvs

Ātrums [km/h]

200

250

300

320

1. klase

Vilciena sastāvs

87 dB(A)

91dB(A)

92dB(A)

2. klase

Vilciena sastāvs vai mainīga formācija

88 dB(A)

1 dB(A) robežvērtība ir pieņemta, pamatojoties uz 18. tabulā dotajām vērtībām.

4.2.6.6.   Ārēji elektromagnētiskie traucējumi

Vilcieniem ar visu veidu vilci elektroenerģijas ģenerēšana un sadale rada augstas vai zemas intensitātes traucējumus ar strāvas vadīšanu (pa kontakttīklu un sliedi) un ar elektromagnētisko starojumu. Turklāt traucējumus var radīt arī vilciena borta aprīkojums.

4.2.6.6.1.   Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls

Atklāts punkts.

4.2.6.6.2.   Elektromagnētiski traucējumi

Lai novērstu pareizas ritošā sastāva ekspluatācijas traucējumus, ko rada elektromagnētiskā interference, jāizpilda šādu standartu prasības:

| — | EN 50121–3–1:2000 attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu, |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–1:2000 attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu,

| — | EN 50121–3–2:2000 attiecībā uz dažādu veidu aprīkojumu, kas ir vilcienā un kas ir jutīgs pret traucējumiem. |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–2:2000 attiecībā uz dažādu veidu aprīkojumu, kas ir vilcienā un kas ir jutīgs pret traucējumiem.

4.2.7.   Sistēmas aizsardzība

4.2.7.1.   Avārijas izejas

4.2.7.1.1.   Pasažieru avārijas izejas

A   Iekārtojums

Avārijas izejām jāatbilst šādiem nosacījumiem.

| — | Atstatumam starp katru pasažiera sēdekli un avārijas izeju vienmēr jābūt mazākam par 16 m. |
| --- | --- |

—

Atstatumam starp katru pasažiera sēdekli un avārijas izeju vienmēr jābūt mazākam par 16 m.

| — | Katrā vagonā, kurā ir vietas 40 vai mazāk pasažieriem, jābūt vismaz divām avārijas izejām. Katrā vagonā, kurā ir vietas vairāk nekā 40 pasažieriem, jābūt trīs vai vairāk avārijas izejām. Nav pieļaujams izvietot visas avārijas izejas vienā vagona pusē. |
| --- | --- |

—

Katrā vagonā, kurā ir vietas 40 vai mazāk pasažieriem, jābūt vismaz divām avārijas izejām. Katrā vagonā, kurā ir vietas vairāk nekā 40 pasažieriem, jābūt trīs vai vairāk avārijas izejām. Nav pieļaujams izvietot visas avārijas izejas vienā vagona pusē.

| — | Minimālajiem avārijas izeju izmēriem jābūt 700 mm x 550 mm. Šajās vietās ir atļauts izvietot sēdvietas. |
| --- | --- |

—

Minimālajiem avārijas izeju izmēriem jābūt 700 mm x 550 mm. Šajās vietās ir atļauts izvietot sēdvietas.

B   Ekspluatācija

Pirmkārt, kā avārijas izeju izmanto ārējās ieejas durvis. Ja tas nav iespējams, tad par avārijas izejām ir pieļaujams izmantot šādus ārkārtas ceļus katru atsevišķi vai visus vienlaicīgi:

| — | šim nolūkam paredzētus logus, izspiežot logu vai stiklu vai izsitot stiklu, |
| --- | --- |

—

šim nolūkam paredzētus logus, izspiežot logu vai stiklu vai izsitot stiklu,

| — | kupeju un pāreju durvis, tās ātri izņemot vai izsitot stiklu, |
| --- | --- |

—

kupeju un pāreju durvis, tās ātri izņemot vai izsitot stiklu,

| — | ieejas durvis, tās izspiežot vai izsitot stiklu. |
| --- | --- |

—

ieejas durvis, tās izspiežot vai izsitot stiklu.

C   Virziena rādītāji

Avārijas izejas skaidri jāapzīmē ar piemērotām zīmēm pasažieru un glābšanas komandu vajadzībām.

D   Evakuācija pa durvīm

Vilcieni aprīkojami ar avārijas evakuācijas ierīcēm (avārijas kāpšļiem vai kāpnēm), ar kuru palīdzību evakuēt pasažierus caur ieejas durvīm, ja nav perona.

4.2.7.1.2.   Mašīnista kabīnes avārijas izejas

Ārkārtas situācijā evakuācija no mašīnista kabīnes (vai glābšanas dienestu iekļuve vilcienā) parasti notiek pa ieejas durvīm, kas noteiktas 4.2.2.6. punkta a) apakšpunktā.

Ja durvīm nav tiešas izejas uz āru, tad katrai mašīnista kabīnei jābūt attiecīgai evakuācijas iespējai caur sānu logiem vai lūkām abās kabīnes malās. Šo rezerves izeju minimālajiem izmēriem jābūt 500 mm x 400 mm, lai pa tām atbrīvotu iesprostotos cilvēkus.

4.2.7.2.   Ugunsdrošība

šajā punktā izmantotas šādas definīcijas:

Elektrobarošanas līnija – līnija starp strāvas kolektoru vai strāvas avotu un galveno jaudas slēdzi vai galveno(-ajiem) drošinātāju(-iem) riteklī.

Vilces jaudas aprīkojums – abi vilces moduļi, kas definēti 4.2.8.1. punktā, un jaudas aprīkojums, kas baro vilces moduli no elektrobarošanas līnijas.

4.2.7.2.1.   Ievads

šajā sadaļā norādītas prasības vilciena ugunsgrēka profilaksei, atklāšanai un ierobežošanai.

Šajā sadaļā ir definētas divas kategorijas – A un B kategorija —, kuras definē šādi.

A ugunsdrošības kategorija

A ugunsdrošības kategorijas ritošais sastāvs ir projektēts un uzbūvēts ekspluatācijai infrastruktūrā ar tuneļiem un/vai slīpām ceļa daļām, kuru maksimālais garums ir 5 km. Secīgi tuneļi netiek uzskatīti par vienu tuneli, ja tiek izpildītas abas šādas prasības:

| — | atstatums starp tiem atklātā telpā ir lielāks nekā 500 m, |
| --- | --- |

—

atstatums starp tiem atklātā telpā ir lielāks nekā 500 m,

| — | atklātajā daļā ir izejas iespēja uz drošu zonu. |
| --- | --- |

—

atklātajā daļā ir izejas iespēja uz drošu zonu.

B ugunsdrošības kategorija

B ugunsdrošības kategorijas ritošais sastāvs ir projektēts un uzbūvēts ekspluatācijai visās infrastruktūrās (tajā skaitā infrastruktūrās ar tuneļiem un/vai slīpām ceļa daļām, kuru maksimālais garums pārsniedz 5 km).

B ugunsdrošības kategorijas ritošajam sastāvam noteikti papildu pasākumi 4.2.7.2.3.3. un 4.2.7.2.4. punktā, kuri nepieciešami, lai uzlabotu iespējamību, ka vilciens turpinās darbību pat tādā gadījumā, ja ugunsgrēks tiek atklāts, vilcienam iebraucot tunelī. Šie pasākumi paredzēti, lai vilciens spētu sasniegt piemērotu vietu, kur apstāties un evakuēt pasažierus un apkalpi uz drošu vietu.

Attiecībā uz ritošo sastāvu nav papildu prasību tuneļiem, kas garāki par 20 km, jo šie tuneļi ir īpaši aprīkoti, lai būtu droši vilcieniem, kas atbilst šīs SITS prasībām. Sīkāk izstrādāti nosacījumi paliek atklāts punkts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā.

4.2.7.2.2.   Pasākumi ugunsgrēka profilaksei

Izvēloties materiālus un komponentus, jāņem vērā to ugunsdrošības īpašības.

Jāveic citi projektēšanas darbi, lai novērstu uzliesmošanu.

Atbilstības prasības norādītas 7.1.6. punktā.

4.2.7.2.3.   Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai

4.2.7.2.3.1.   Ugunsgrēka atklāšana

Augstas ugunsbīstamības zonas ritošajā sastāvā aprīkojamas ar sistēmu, kas var atklāt ugunsgrēku agrīnā stadijā un uzsākt attiecīgas automātiskas darbības, lai mazinātu iespējamo risku pasažieriem un vilciena apkalpei.

Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudīta atbilstība šādām prasībām.

| — | Ritošais sastāvs ir aprīkots ar ugunsgrēka atklāšanas sistēmu, kas var atklāt ugunsgrēku agrīnā stadijā šādās vietās:






  — | slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, |
| --- | --- | --- |

—

Ritošais sastāvs ir aprīkots ar ugunsgrēka atklāšanas sistēmu, kas var atklāt ugunsgrēku agrīnā stadijā šādās vietās:

—

slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums,

| — | tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju, |
| --- | --- |

—

tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju,

| — | guļamvagonos, guļamkupejās, apkalpes nodalījumos un ejās un to tuvumā esošā iekšdedzes apsildes aprīkojumā. |
| --- | --- |

—

guļamvagonos, guļamkupejās, apkalpes nodalījumos un ejās un to tuvumā esošā iekšdedzes apsildes aprīkojumā.

| — | Ja atklāšanas sistēma iedarbojas tehniskajā zonā, automātiski jānoris šādām darbībām:






  — | paziņojums vilciena mašīnistam, |
| --- | --- | --- |

—

Ja atklāšanas sistēma iedarbojas tehniskajā zonā, automātiski jānoris šādām darbībām:

—

paziņojums vilciena mašīnistam,

| — | piespiedventilācijas un augstsprieguma enerģijas/degvielas padeves atslēgšana skartajam aprīkojumam, kas varētu veicināt uguns tālāku izplatību. |
| --- | --- |

—

piespiedventilācijas un augstsprieguma enerģijas/degvielas padeves atslēgšana skartajam aprīkojumam, kas varētu veicināt uguns tālāku izplatību.

| — | Ja atklāšanas sistēma iedarbojas guļamvagonā, automātiski jānoris šādām darbībām:






  — | paziņojums vilciena mašīnistam un vilciena pārzinim, kas atbildīgs par skarto zonu, |
| --- | --- | --- |

—

Ja atklāšanas sistēma iedarbojas guļamvagonā, automātiski jānoris šādām darbībām:

—

paziņojums vilciena mašīnistam un vilciena pārzinim, kas atbildīgs par skarto zonu,

| — | guļamvagonā jāiedarbojas akustiskā brīdinājuma signālam skartajā zonā, kas ir pietiekams pasažieru pamodināšanai. |
| --- | --- |

—

guļamvagonā jāiedarbojas akustiskā brīdinājuma signālam skartajā zonā, kas ir pietiekams pasažieru pamodināšanai.

4.2.7.2.3.2.   Ugunsdzēšanas aparāts

Ritošais sastāvs pietiekamā daudzumā aprīkojams ar piemērotiem pārnēsājamiem ūdens plus ķīmisko piemaisījumu tipa ugunsdzēšamajiem aparātiem attiecīgās vietās saskaņā ar EN3 3:1994; EN3–6:1999: un EN3–7:2004 prasībām.

4.2.7.2.3.3.   Ugunsizturības tests

B ugunsdrošības kategorijai ritošo sastāvu aprīko ar adekvātām ugunsdrošām zonām un šķērssienām piemērotās vietās.

Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudīta atbilstība šādām prasībām.

| — | Ritošais sastāvs ir aprīkots ar pilnīgi atdalošām šķērssienām katra vagona pasažieru/apkalpes zonās ar maksimālo atdalījumu 28 m, kas nodrošina atbilstību prasībām attiecībā uz viengabalainību vismaz uz 15 minūtēm (pieņemot, ka ugunsgrēks var izcelties jebkurā šķērssienas pusē.) |
| --- | --- |

—

Ritošais sastāvs ir aprīkots ar pilnīgi atdalošām šķērssienām katra vagona pasažieru/apkalpes zonās ar maksimālo atdalījumu 28 m, kas nodrošina atbilstību prasībām attiecībā uz viengabalainību vismaz uz 15 minūtēm (pieņemot, ka ugunsgrēks var izcelties jebkurā šķērssienas pusē.)

| — | Ritošais sastāvs ir aprīkots ar ugunsdrošām zonām, kuras atbilst prasībām attiecībā uz viengabalainību un siltuma izolāciju vismaz uz 15 minūtēm:






  — | starp mašīnista kabīni un tās aizmugurē esošo nodalījumu (pieņemot, ka uguns izceļas aizmugurējā nodalījumā), |
| --- | --- | --- |

—

Ritošais sastāvs ir aprīkots ar ugunsdrošām zonām, kuras atbilst prasībām attiecībā uz viengabalainību un siltuma izolāciju vismaz uz 15 minūtēm:

—

starp mašīnista kabīni un tās aizmugurē esošo nodalījumu (pieņemot, ka uguns izceļas aizmugurējā nodalījumā),

| — | starp iekšdedzes dzinēju un tā tuvumā esošo pasažieru/apkalpes zonu (pieņemot, ka uguns izceļas iekšdedzes dzinējā), |
| --- | --- |

—

starp iekšdedzes dzinēju un tā tuvumā esošo pasažieru/apkalpes zonu (pieņemot, ka uguns izceļas iekšdedzes dzinējā),

| — | starp nodalījumiem ar elektrobarošanas līniju un/vai vilces jaudas aprīkojumu un pasažieru/apkalpes zonu (pieņemot, ka uguns izceļas elektrobarošanas līnijā un/vai vilces jaudas aprīkojumā). |
| --- | --- |

—

starp nodalījumiem ar elektrobarošanas līniju un/vai vilces jaudas aprīkojumu un pasažieru/apkalpes zonu (pieņemot, ka uguns izceļas elektrobarošanas līnijā un/vai vilces jaudas aprīkojumā).

Tests veicams saskaņā ar EN 1363–1:1999 šķērssienu testa prasībām.

4.2.7.2.4.   Papildu pasākumi kustības spējas uzlabošanai

4.2.7.2.4.1.   Visu ugunsdrošības kategoriju vilcieni

Šie pasākumi piemērojami ritošajam sastāvam, kas šajā SITS definēts kā A vai B ugunsdrošības kategorijas ritošais sastāvs.

Šie pasākumi nepieciešami, lai uzlabotu iespējamību, ka vilciens turpinās darbību vēl 4 minūtes gadījumā, ja ugunsgrēks tiek atklāts, vilcienam iebraucot tuneļa daļā. Šī prasība paredzēta, lai vilciens spētu sasniegt piemērotu vietu, kur apstāties un evakuēt pasažierus un apkalpi uz drošu vietu.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja veikta atteices režīma analīze attiecībā uz šādu prasību:

bremzes automātiski neiedarbojas, lai ugunsgrēka izraisītas sistēmas atteices rezultātā apstādinātu vilcienu, pieņemot, ka ugunsgrēks izcēlies slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, vai tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju.

4.2.7.2.4.2.   B ugunsdrošības kategorija

Šie pasākumi piemērojami ritošajam sastāvam, kas šajā SITS definēts tikai kā B ugunsdrošības kategorijas ritošais sastāvs.

Šie pasākumi nepieciešami, lai uzlabotu iespējamību, ka vilciens turpinās darbību vēl 15 minūtes gadījumā, ja ugunsgrēks tiek atklāts, vilcienam iebraucot tunelī. Šī prasība paredzēta, lai vilciens spētu sasniegt piemērotu vietu, kur apstāties un evakuēt pasažierus un apkalpi uz drošu vietu.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja veikta atteices režīma analīze attiecībā uz šādām prasībām.

| — | Bremzes – Bremzes automātiski neiedarbojas, lai ugunsgrēka izraisītas sistēmas atteices rezultātā apstādinātu vilcienu, pieņemot, ka ugunsgrēks izcēlies slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, vai tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju. |
| --- | --- |

—

Bremzes – Bremzes automātiski neiedarbojas, lai ugunsgrēka izraisītas sistēmas atteices rezultātā apstādinātu vilcienu, pieņemot, ka ugunsgrēks izcēlies slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, vai tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju.

| — | Vilce – 50 % minimālās vilces jaudas, kas definēta 4.2.8.1. punktā, jābūt pieejamiem kustības spējas nodrošināšanai atteices režīmā, pieņemot, ka uguns avots ir slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, vai tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju. Ja šo prasību nevar nodrošināt vilces aprīkojuma arhitektūras dēļ (piem., vilces aprīkojums tikai vienā vilciena vietā), šajā ievilkumā norādītajās vietās jānodrošina automātiska ugunsdzēšanas sistēma. |
| --- | --- |

—

Vilce – 50 % minimālās vilces jaudas, kas definēta 4.2.8.1. punktā, jābūt pieejamiem kustības spējas nodrošināšanai atteices režīmā, pieņemot, ka uguns avots ir slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, vai tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju. Ja šo prasību nevar nodrošināt vilces aprīkojuma arhitektūras dēļ (piem., vilces aprīkojums tikai vienā vilciena vietā), šajā ievilkumā norādītajās vietās jānodrošina automātiska ugunsdzēšanas sistēma.

4.2.7.2.5.   Īpaši pasākumi tvertnēm ar uzliesmojošiem šķidrumiem

4.2.7.2.5.1.   Vispārējā daļa

Transformatora tvertnes tiek ietvertas tikai tad, ja tajās ir uzliesmojoši šķidrumi.

Ja tvertnē ir iekšējas šķērssienas, kopējai tvertnei jāatbilst norādītajām prasībām.

Tvertnes konstruē, izvieto vai aizsargā tā, lai tās vai to cauruļvadu sistēmu nevarētu caurdurt vai ietekmēt no sliedēm paceltie atkritumi. Tvertnes nedrīkst uzstādīt:

| — | sadursmes enerģijas absorbcijas zonās, |
| --- | --- |

—

sadursmes enerģijas absorbcijas zonās,

| — | pasažieru sēdvietu zonās un pagaidu uzturēšanas zonās, |
| --- | --- |

—

pasažieru sēdvietu zonās un pagaidu uzturēšanas zonās,

| — | bagāžas nodalījumos, |
| --- | --- |

—

bagāžas nodalījumos,

| — | mašīnista kabīnē. |
| --- | --- |

—

mašīnista kabīnē.

Tvertnes, kuras konstruētas saskaņā ar turpmāk norādītām prasībām, uzskatāmas par atbilstošām minimālajiem ietekmes rādītājiem.

Ja izmanto citus materiālus, jāparāda līdzvērtīga drošība.

Uzliesmojošu šķidrumu tvertņu sienu biezumam jābūt vismaz:

| Daudzums | Tērauds | Alumīnijs |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2 000 l | 2,0 mm | 3,0 mm |
| > 2 000 l | 3,0 mm | 4,0 mm |

Daudzums

Tērauds

Alumīnijs

≤ 2 000 l

2,0 mm

3,0 mm

> 2 000 l

3,0 mm

4,0 mm

Uzliesmojoša šķidruma temperatūrai tvertnē normālos ekspluatācijas apstākļos saskaņā ar EN ISO 2719 jābūt mazākai par tā uzliesmošanas temperatūru.

Uzliesmojošu šķidrumu tvertņu konstrukcijai pēc iespējas jānodrošina, ka, uzpildot vai nolejot uzliesmojošu šķidrumu, vai noplūdes gadījumā no tvertnes vai cauruļsistēmas uzliesmojošie šķidrumi:

| — | nenonāk saskarē ar rotējošām mašīnām, kā rezultātā viela tiktu izsmidzināta, |
| --- | --- |

—

nenonāk saskarē ar rotējošām mašīnām, kā rezultātā viela tiktu izsmidzināta,

| — | netiek iesūkti nevienā ierīcē, piem., ventilatorā, dzesētājā u. tml., |
| --- | --- |

—

netiek iesūkti nevienā ierīcē, piem., ventilatorā, dzesētājā u. tml.,

| — | nenonāk saskarsmē ar karstiem komponentiem vai elektroiekārtām, kā rezultātā rastos dzirkstele, |
| --- | --- |

—

nenonāk saskarsmē ar karstiem komponentiem vai elektroiekārtām, kā rezultātā rastos dzirkstele,

| — | neiesūcas siltumizolācijas vai akustiskās izolācijas materiālos. |
| --- | --- |

—

neiesūcas siltumizolācijas vai akustiskās izolācijas materiālos.

4.2.7.2.5.2.   Īpašas prasības degvielas tvertnēm

Tvertnēs jābūt uzpildes līmeņa indikatoriem, kas norāda 90 % no nominālās degvielas tvertnes tilpuma.

Līmeņa indikatora ierīces rādījumam jābūt viegli saprotamam no uzpildītāja pozīcijas.

Jānodrošina, lai uzliesmojošs šķidrums normālos stāvēšanas apstākļos nevarētu izplūst no uzpildes caurulēm vai citiem atvērumiem.

Lai izvairītos no sajaukšanas, piemērotā uzliesmojošā šķidruma veidu skaidri norāda marķējumā pie degvielas tvertnes uzpildes caurules. Uzliesmojošā šķidruma marķējumam saskaņā ar drošības datu lapām un saskaņā ar ISO 11014–1 jābūt tekstveida. Uzpildes cauruļu tuvumā jābūt šādām brīdinājuma zīmēm.

Brīdinājuma zīme saskaņā ar Direktīvu 92/58/EEK

Image

vai brīdinājuma zīme saskaņā ar Direktīvu 92/58/EEK

Image

4.2.7.3.   Aizsardzība pret elektrotraumu

Sastāvdaļas, kurās ir spriegums, jākonstruē tā, lai vilciena personāls un pasažieri ne apzināti, ne neapzināti nevarētu ar tām saskarties ne normālas ekspluatācijas, ne iekārtas atteices gadījumā.

Visi vilcieni aprīkojami ar atbilstošiem instrumentiem ritekļu sazemēšanai. Šā aprīkojuma lietošana aprakstīta vilciena mašīnista rokasgrāmatā, kura atrodas vilcienā, un tehniskās apkopes rokasgrāmatā.

Ritošajam sastāvam jāatbilst EN 50153: 2002 prasībām.

Ritošajam sastāvam jāatbilst šo SITS O pielikuma prasībām attiecībā uz zemējuma aizsardzību.

4.2.7.4.   Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls

4.2.7.4.1.   Priekšējās un aizmugurējās apgaismojuma ierīces

4.2.7.4.1.1.   Galvenie lukturi

Vilciena priekšgalā jābūt diviem baltiem priekšējās gaismas lukturiem, kas novietoti uz horizontālas ass vienādā augstumā virs sliežu līmeņa, simetriski pret ass līniju un vismaz 1 300 mm atstatumā viens no otra. Ja smaila konusveida priekšgala gadījumā 1 300 mm atstatums nav sasniedzams, ir pieļaujams to samazināt līdz 1 000 mm.

Galvenos lukturus montē 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu līmeņa.

Galvenos lukturus uzstāda riteklim tā, lai vertikālais apgaismojums sliežu līmenī attālumā, kas ir 100 m vai lielāks, būtu mazāks par 0,5 luksiem.

Prasības attiecībā uz galvenajiem lukturiem kā savstarpējās izmantojamības komponentiem ir definētas H pielikuma H.2. punktā.

4.2.7.4.1.2.   Gabarītlukturi

Trīs baltiem gabarītlukturiem jābūt vilciena priekšgalā. Divi gabarītlukturi novietojami uz horizontālās ass vienādā augstumā virs sliežu līmeņa, simetriski pret ass līniju un vismaz 1 300 mm atstatumā viens no otra. Ja smaila konusveida priekšgala gadījumā 1 300 mm atstatums nav sasniedzams, ir pieļaujams to samazināt līdz 1 000 mm. Trešo gabarītlukturi novieto centrā virs abiem apakšējiem lukturiem.

Divus apakšējos gabarītlukturus montē 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu līmeņa.

Prasības attiecībā uz gabarītlukturiem kā savstarpējās izmantojamības komponentiem ir definētas H pielikuma H.2. punktā.

4.2.7.4.1.3.   Aizmugurējie gabarītlukturi

Katra vilciena astes daļā jābūt diviem sarkaniem aizmugurējiem gabarītlukturiem, kas novietoti uz horizontālas ass vienādā augstumā virs sliežu līmeņa, simetriski pret ass līniju un vismaz 1 300 mm atstatumā viens no otra. Ja smaila konusveida priekšgala gadījumā 1 300 mm atstatums nav sasniedzams, ir pieļaujams to samazināt līdz 1 000 mm.

Aizmugurējos gabarītlukturus montē 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu līmeņa.

Prasības attiecībā uz aizmugurējie gabarītlukturiem kā savstarpējās izmantojamības komponentiem ir definētas H pielikuma H.3. punktā.

4.2.7.4.1.4.   Lukturu kontrole

Mašīnistam jāspēj pārbaudīt galvenos lukturus un gabarītlukturus no parastā mašīnista braukšanas stāvokļa. Jānodrošina šādas funkcijas:

| i) | visi lukturi izslēgti; |
| --- | --- |

i)

visi lukturi izslēgti;

| ii) | tuvās gaismas gabarītlukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai sliktos laika apstākļos); |
| --- | --- |

ii)

tuvās gaismas gabarītlukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai sliktos laika apstākļos);

| iii) | tālās gaismas gabarītlukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai normālos laika apstākļos); |
| --- | --- |

iii)

tālās gaismas gabarītlukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai normālos laika apstākļos);

| iv) | tuvās gaismas galvenie lukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai pēc mašīnista izvēles); |
| --- | --- |

iv)

tuvās gaismas galvenie lukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai pēc mašīnista izvēles);

| v) | tālās gaismas galvenie lukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai pēc mašīnista izvēles. Tuvās gaismas galvenos lukturus lieto, braucot garām vilcieniem, šķērsojot ceļus un braucot cauri stacijām). |
| --- | --- |

v)

tālās gaismas galvenie lukturi ieslēgti (dienas un nakts lietošanai pēc mašīnista izvēles. Tuvās gaismas galvenos lukturus lieto, braucot garām vilcieniem, šķērsojot ceļus un braucot cauri stacijām).

Aizmugurējiem gabarītlukturiem vilciena astes daļā automātiski jāizslēdzas, kad tiek izvēlēta ii), iii), iv) vai v) apakšpunktā minētā funkcija. Šo prasību nepiemēro mainīgas formācijas vilcieniem.

Ārējām apgaismojuma ierīcēm, kas atrodas punktos starp vilciena galiem, jābūt izslēgtām.

Parasti šīs apgaismojuma ierīces lieto kā priekšējos un aizmugurējos lukturus, bet avārijas gadījumā pieļaujams to lietojums īpašos veidos un īpašās konfigurācijās.

4.2.7.4.2.   Skaņas signāli

4.2.7.4.2.1.   Vispārējā daļa

Vilcieni jāaprīko ar skaņas signāliem, kam ir divi atšķirīgi toņi. Dzirdamo brīdinājuma skaņas signālu toņiem jābūt tādiem, lai tos atpazīst kā nākošus no vilciena, un tie nedrīkst būt vienādi ar autotransporta vai rūpnīcu, vai citu brīdinājuma ierīču skaņu signāliem. Pieņemamo brīdinājuma skaņas signālu toņiem jābūt vai nu

| a) | diviem dažādi skanošiem brīdinājuma skaņas signāliem. Pamatfrekvences brīdinājuma skaņas signālu toņiem ir šādas:






  augsts tonis: | 370 Hz ± 20 Hz, |
| --- | --- | --- |
| zems tonis: | 311 Hz ± 20 Hz, |

a)

diviem dažādi skanošiem brīdinājuma skaņas signāliem. Pamatfrekvences brīdinājuma skaņas signālu toņiem ir šādas:

augsts tonis:

370 Hz ± 20 Hz,

zems tonis:

311 Hz ± 20 Hz,

vai

| b) | diviem brīdinājuma skaņas signāliem, kas skan kopā kā akords (ar augstu toni). Akorda toņa pamatfrekvences ir šādas:






  augsts tonis: | 622 Hz ± 30 Hz, |
| --- | --- | --- |
| zems tonis: | 370 Hz ± 20 Hz, |

b)

diviem brīdinājuma skaņas signāliem, kas skan kopā kā akords (ar augstu toni). Akorda toņa pamatfrekvences ir šādas:

augsts tonis:

622 Hz ± 30 Hz,

zems tonis:

370 Hz ± 20 Hz,

vai

| c) | diviem brīdinājuma skaņas signāliem, kas skan kopā kā akords (ar augstu toni). Akorda toņa pamatfrekvences ir šādas:






  augsts tonis: | 470 Hz ± 25 Hz, |
| --- | --- | --- |
| zems tonis: | 370 Hz ± 20 Hz, |

c)

diviem brīdinājuma skaņas signāliem, kas skan kopā kā akords (ar augstu toni). Akorda toņa pamatfrekvences ir šādas:

augsts tonis:

470 Hz ± 25 Hz,

zems tonis:

370 Hz ± 20 Hz,

vai

| d) | trīs brīdinājuma skaņas signāliem, kas skan kopā kā akords (ar augstu toni). Akorda toņa pamatfrekvences ir šādas:






  augsts tonis: | 622 Hz ± 30 Hz, |
| --- | --- | --- |
| vidējs tonis: | 470 Hz ± 25 Hz, |
| zems tonis: | 370 Hz ± 20 Hz. |

d)

trīs brīdinājuma skaņas signāliem, kas skan kopā kā akords (ar augstu toni). Akorda toņa pamatfrekvences ir šādas:

augsts tonis:

622 Hz ± 30 Hz,

vidējs tonis:

470 Hz ± 25 Hz,

zems tonis:

370 Hz ± 20 Hz.

4.2.7.4.2.2.   Brīdinājuma skaņas signāla skaņas spiediena līmeņi

A vai C izsvērtajam skaņas spiediena līmenim, ko rada katrs skaņas signāls, skanot atsevišķi (vai grupā, ja paredzēts, ka tie skanēs vienlaicīgi kā akords), jābūt robežās starp 115 dB un 123 dB, mērot un pārbaudot saskaņā ar turpmāk tekstā definēto metodi. 115 dB skaņas spiediena līmeni sasniedz, kad sistēmas gaisa spiediens ir 5 bāri, un 123 dB skaņas spiediena līmeni nedrīkst pārsniegt, kad sistēmas gaisa spiediens ir 9 bāri.

4.2.7.4.2.3.   Aizsardzība

Brīdinājuma skaņas signāli un to kontroles sistēmas, cik vien iespējams un paredzams, jāaizsargā no ietekmes un tai sekojošas bloķēšanas, ko rada tādi lidojoši objekti kā gruži, putekļi, sniegs, krusa vai putni.

4.2.7.4.2.4.   Skaņas spiediena līmeņu verifikācija

Skaņas spiediena līmeņi mērāmi 5 metrus no vilciena priekšgala tādā pašā augstumā, kādā atrodas skaņas signāla avots, un virs jauna, tīra balasta zemes klājuma.

Brīdinājuma skaņas signālu trokšņa mērījumus veic atklātā vietā, kura vispārēji atbilst prasībām, kas attēlotas 2. zīmējumā, kur:

D = 5 m

R ≥ 1,3D = 6,5 m

2. attēls.

Brīdinājuma skaņas signāla mērījumi atklātā telpā.

Image

Pneimatiskiem skaņas signāliem trokšņa mērījumus veic, kad gaisa spiediens galvenajā rezervuārā ir 5 bāri un 9 bāri.

Lai samazinātu ietekmi uz vidi, ir ieteicams, lai izsvērtais skaņas spiediena līmenis C, mērot 5 metrus no vilciena sāna, tādā pašā augstumā, kādā atrodas skaņas signāla avots, un vienā līnijā ar skaņas signālu priekšgalā būtu vismaz par 5 dB zemāks nekā līmenis, kas izmērīts vilciena priekšā.

4.2.7.4.2.5.   Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

Skaņas signāla toņu pamatfrekvences ir vai nu

622 Hz ± 30 Hz,

vai

470 Hz ± 25 Hz,

vai

370 Hz ± 20 Hz,

vai

311 Hz ± 20 Hz.

4.2.7.5.   Celšanas/vilkšanas procedūras

Vilciena ražotājs sniedz dzelzceļa uzņēmumam attiecīgu tehnisko informāciju.

4.2.7.6.   Iekšējais troksnis

Pasažieru vagonu iekšējā trokšņa līmenis netiek uzskatīts par pamatparametru, un tāpēc šī SITS uz to neattiecas.

Trokšņa līmenis mašīnista kabīnē ir aplūkots Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Direktīvā 2003/10/EK par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu darba vides riskiem, ko rada fizikāli faktori (troksnis), un to piemēro dzelzceļa uzņēmumi un to darbinieki. EK verifikācijai pietiek, ka ritošais sastāvs atbilst šīs SITS prasībām. Pieļaujamās robežvērtības norādītas 19. tabulā.

19. tabula.

Robežvērtības LpAeq,T troksnim ritošā sastāva mašīnista kabīnē.

| Troksnis mašīnista kabīnē | LpAeq,T

  [dB(A)] | Mērīšana slaika intervāls [s] |
| --- | --- | --- |
| Stāvot
  (ārēja akustiskā brīdinājuma laikā saskaņā ar 4.2.7.4. punktu) | 95 | 3 |
| Maksimālais ātrums
  (klajš lauks bez iekšējiem un ārējiem brīdinājuma signāliem) | 80 | 60 |

Troksnis mašīnista kabīnē

LpAeq,T

[dB(A)]

Mērīšana slaika intervāls [s]

Stāvot

(ārēja akustiskā brīdinājuma laikā saskaņā ar 4.2.7.4. punktu)

95

3

Maksimālais ātrums

(klajš lauks bez iekšējiem un ārējiem brīdinājuma signāliem)

80

60

Mērījumus veic, ievērojot turpmāk minētos nosacījumus:

| — | durvis un logi ir aizvērti, |
| --- | --- |

—

durvis un logi ir aizvērti,

| — | pārvadātās kravas ir vienādas vismaz ar divām trešdaļām no maksimālās atļautās vērtības, |
| --- | --- |

—

pārvadātās kravas ir vienādas vismaz ar divām trešdaļām no maksimālās atļautās vērtības,

| — | veicot mērījumus maksimālajā ātrumā, mikrofonam jābūt novietotam mašīnista auss līmenī (mašīnistam atrodoties sēdus stāvoklī) horizontālas plaknes centrā, kura iet no priekšējā loga paneļa uz kabīnes aizmugurējo sienu, |
| --- | --- |

—

veicot mērījumus maksimālajā ātrumā, mikrofonam jābūt novietotam mašīnista auss līmenī (mašīnistam atrodoties sēdus stāvoklī) horizontālas plaknes centrā, kura iet no priekšējā loga paneļa uz kabīnes aizmugurējo sienu,

| — | lai mērītu skaņas signāla ietekmi, izmanto horizontālā plaknē ar rādiusu 25 cm vienādos attālumos ap mašīnista galvu novietotus 8 mikrofonus (mašīnistam atrodoties sēdus stāvoklī). Aritmētisko vidējo no 8 iegūtajām vērtībām salīdzina ar noteikto robežvērtību, |
| --- | --- |

—

lai mērītu skaņas signāla ietekmi, izmanto horizontālā plaknē ar rādiusu 25 cm vienādos attālumos ap mašīnista galvu novietotus 8 mikrofonus (mašīnistam atrodoties sēdus stāvoklī). Aritmētisko vidējo no 8 iegūtajām vērtībām salīdzina ar noteikto robežvērtību,

| — | riteņi un sliežu ceļš ir labā ekspluatācijas stāvoklī, |
| --- | --- |

—

riteņi un sliežu ceļš ir labā ekspluatācijas stāvoklī,

| — | maksimālais ātrums jāuztur vismaz 90 % mērīšanas laika. |
| --- | --- |

—

maksimālais ātrums jāuztur vismaz 90 % mērīšanas laika.

Mērīšanas laiku var sadalīt vairākos īsos periodos, lai tādējādi nodrošinātu atbilstību iepriekš minētajiem nosacījumiem.

4.2.7.7.   Gaisa kondicionēšana

Vagoni jāvēdina ar svaiga gaisa plūsmu 30 m3/h uz cilvēku. Ir atļauts pārtraukt šo gaisa plūsmu, braucot pa tuneļiem, ja slāpekļa dioksīda koncentrācija nepārsniedz 5 000 ppm, un pieņemot, ka sākotnējā slāpekļa dioksīda koncentrācija ir mazāka nekā 1 000 ppm.

4.2.7.8.   Mašīnista modrības ierīce

Jebkurš mašīnista uzmanības trūkums ierīcei jāatklāj 30 līdz 60 sekunžu laikā, un, ja mašīnists nereaģē, tad vismaz jāieslēdzas vilciena automātiskajai darba bremzei un jātiek pārtrauktai galvenās bremžu caurules atkaluzpildīšanai.

4.2.7.9.   Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma

4.2.7.9.1.   Vispārējā daļa

Raksturojums saskarnei starp ritošā sastāva apakšsistēmu un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu ietverts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.1.2. punktā. Cita starpā ir svarīgas šādas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS prasības:

| — | minimālie bremžu darbības raksturlielumi vilcienam, kas norādīti 4.2.4.1. punktā, |
| --- | --- |

—

minimālie bremžu darbības raksturlielumi vilcienam, kas norādīti 4.2.4.1. punktā,

| — | saderība starp lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām un ritošo sastāvu, kas norādīta 4.2.6.6.1. punktā, |
| --- | --- |

—

saderība starp lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām un ritošo sastāvu, kas norādīta 4.2.6.6.1. punktā,

| — | zem ritekļiem piestiprināto detektoru un šo ritekļu dinamisko klīrensu saderība, kā noteikts 4.2.3.1. punktā, |
| --- | --- |

—

zem ritekļiem piestiprināto detektoru un šo ritekļu dinamisko klīrensu saderība, kā noteikts 4.2.3.1. punktā,

| — | vides apstākļi vilciena borta aprīkojumam, kas noteikti 4.2.6.1. punktā, |
| --- | --- |

—

vides apstākļi vilciena borta aprīkojumam, kas noteikti 4.2.6.1. punktā,

| — | elektromagnētiskā savietojamība ar borta vadības iekārtām, kas noteikta 4.2.6.6.3. punktā, |
| --- | --- |

—

elektromagnētiskā savietojamība ar borta vadības iekārtām, kas noteikta 4.2.6.6.3. punktā,

| — | vilciena raksturlielumi attiecībā uz bremzēšanu (norādīti 4.2.4. punktā) un vilciena garumu (norādīti 4.2.3.5. punktā), |
| --- | --- |

—

vilciena raksturlielumi attiecībā uz bremzēšanu (norādīti 4.2.4. punktā) un vilciena garumu (norādīti 4.2.3.5. punktā),

| — | elektromagnētiskā savietojamība ar lauka iekārtu sistēmām, kas noteikta 4.2.6.6.2. punktā. |
| --- | --- |

—

elektromagnētiskā savietojamība ar lauka iekārtu sistēmām, kas noteikta 4.2.6.6.2. punktā.

Turklāt šādas funkcijas ir tieši saistītas ar parametriem, kas definēti vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmā.

| — | Ekspluatācija, jo īpaši atteices/nelabvēlīga darbības režīma apstākļos, kā noteikts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā. |
| --- | --- |

—

Ekspluatācija, jo īpaši atteices/nelabvēlīga darbības režīma apstākļos, kā noteikts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā.

| — | Uzraudzība, kas vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka vilciena ātrums vienmēr ir mazāks par ekspluatācijas vidē atļauto maksimālo ātrumu vai vismaz vienāds ar to. |
| --- | --- |

—

Uzraudzība, kas vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka vilciena ātrums vienmēr ir mazāks par ekspluatācijas vidē atļauto maksimālo ātrumu vai vismaz vienāds ar to.

Informācija par šo saskarņu raksturlielumiem dota vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 5.1. A, 5.1. B un 6.1. tabulā. Turklāt vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikumā katram raksturlielumam ir norāde uz Eiropas standartiem un specifikācijām, kas jāizmanto kā daļa no atbilstības novērtēšanas procedūras.

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmas borta antenu novietojums norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. un 4.2.5. punktā.

4.2.7.9.2.   Riteņpāru novietojums

Prasības riteņpāru novietojumam ir saistītas ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu šādi.

Atstatums starp divām secīgām ritekļa asīm nedrīkst pārsniegt vērtības, kas norādītas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.1. punktā, un tas nedrīkst būt mazāks par vērtību, kas norādīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.3. punktā.

Garenvirziena atstatumam no pirmās vai pēdējās ass līdz tuvākajam ritekļa galam (t. i., tuvākajam sakabes, bufera vai ritekļa gala galam) jāatbilst vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.2. punkta prasībām.

Atstatums starp pirmo un pēdējo ritekļa asi nedrīkst būt mazāks par vērtību, kas norādīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.4. punktā.

4.2.7.9.3.   Riteņi

Prasības attiecībā uz riteņiem saistībā ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu ir norādītas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.2. punktā.

Prasības attiecībā uz riteņu materiāla feromagnētiskajām īpašībām norādītas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.4. punktā.

4.2.7.10.   Kontroles un diagnostikas koncepcijas

šajā SITS norādītās un turpmāk atkārtotās funkcijas un aprīkojums jāuzrauga pašiem vai ārēji:

| — | durvju darbība, kā noteikts 4.2.2.4.2.1. punktā, |
| --- | --- |

—

durvju darbība, kā noteikts 4.2.2.4.2.1. punktā,

| — | nestabilitātes atklāšana, kā noteikts 4.2.3.4.5. punktā, |
| --- | --- |

—

nestabilitātes atklāšana, kā noteikts 4.2.3.4.5. punktā,

| — | ass gultņa veseluma borta uzraudzība, kā noteikts 4.2.3.3.2.1. punktā, |
| --- | --- |

—

ass gultņa veseluma borta uzraudzība, kā noteikts 4.2.3.3.2.1. punktā,

| — | trauksmes signāla pasažieriem iedarbināšana, kā noteikts 4.2.5.3. punktā, |
| --- | --- |

—

trauksmes signāla pasažieriem iedarbināšana, kā noteikts 4.2.5.3. punktā,

| — | bremžu sistēma, kā noteikts 4.2.4.3. punktā, |
| --- | --- |

—

bremžu sistēma, kā noteikts 4.2.4.3. punktā,

| — | detektori, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm, kā noteikts 4.2.3.4.11. punktā, |
| --- | --- |

—

detektori, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm, kā noteikts 4.2.3.4.11. punktā,

| — | ugunsgrēka atklāšana, kā noteikts 4.2.7.2.3. punktā, |
| --- | --- |

—

ugunsgrēka atklāšana, kā noteikts 4.2.7.2.3. punktā,

| — | mašīnista modrības ierīces atteice, kā noteikts 4.2.7.8. punktā, |
| --- | --- |

—

mašīnista modrības ierīces atteice, kā noteikts 4.2.7.8. punktā,

| — | vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas informācija, kā noteikts 4.2.7.9. punktā. |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas informācija, kā noteikts 4.2.7.9. punktā.

Šo funkciju un aprīkojuma uzraudzībai jābūt nepārtrauktai vai ar regulāru intervālu, lai tādējādi nodrošinātu atteices atklāšanu. 1. klases vilcieniem šai sistēmai jābūt saistītai arī ar diagnostikas datu reģistrēšanas borta ierīci, lai nodrošinātu izsekojamību. Visu klašu vilcieniem ir obligātas ar reģistrēšanu saistītās prasības vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmai, kā norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijā.

Atteices atklāšanas gadījumā dod norādi mašīnistam, un ir nepieciešama mašīnista reakcija.

Ir nepieciešama pienācīga automātiskās bremzēšanas sistēma gadījumiem, kad rodas darbības atteice mašīnista modrības ierīcē vai vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas borta apakšsistēmā.

4.2.7.11.   Īpašas specifikācijas tuneļiem

4.2.7.11.1.   Gaisa kondicionēšana vietās, kur uzturas pasažieri un vilciena apkalpe

Vilciena apkalpei ugunsgrēka gadījumā jāspēj samazināt dūmu izplatība un ieelpošana. Šim nolūkam jābūt iespējai izslēgt vai noslēgt visas ārējās vēdināšanas ierīces un izslēgt gaisa kondicionēšanu. Ir pieļaujams vadīt šīs darbības ar tālvadību katram vilcienam vai katram atsevišķam riteklim.

4.2.7.11.2.   Skaļruņu sakaru sistēma

Prasības saziņas sistēmām norādītas 4.2.5.1. punktā.

4.2.7.12.   Avārijas apgaismojuma sistēma

Lai nodrošinātu aizsardzību un drošību vilcienā ārkārtas gadījumā, vilcieni jāaprīko ar avārijas apgaismojuma sistēmu. Šai sistēmai jādod piemērots apgaismojums pasažieru un dienesta zonās:

| — | vismaz trīs stundu darbībai pēc galvenās enerģijas padeves pārtraukšanas, |
| --- | --- |

—

vismaz trīs stundu darbībai pēc galvenās enerģijas padeves pārtraukšanas,

| — | vismaz 5 luksu apgaismojums grīdas līmenī. |
| --- | --- |

—

vismaz 5 luksu apgaismojums grīdas līmenī.

Jānodrošina vērtību atbilstība attiecībā uz īpašu vietu apgaismošanu un jāpanāk atbilstība testa metodēm, kā norādīts EN13272:2001, 5.3. punktā.

Ugunsgrēka gadījumā avārijas apgaismojuma sistēmai vismaz 20 minūtes jāturpina nodrošināt vismaz 50 % avārijas apgaismojuma vagonos, ko nav skārusi uguns. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja veikta apmierinoša atteices režīma analīze.

4.2.7.13.   Programmatūra

Jāizstrādā un saskaņā ar EN50128: 2001 un EN50155:2001/A1:2002 prasībām jānovērtē programmatūra, kurai ir ietekme uz funkcijām, kas saistītas ar drošību.

4.2.7.14.   Mašīnista un mašīnas saskarne (DMI)

Eiropas satiksmes kontroles sistēmas displeji mašīnistu kabīnēs ir atklāts punkts.

4.2.7.15.   Ritekļa identifikācija

Atklāts punkts.

4.2.8.   Vilces un elektroaprīkojums

4.2.8.1.   Prasības vilces efektivitātei

Lai nodrošinātu pareizu saderību ar citu vilcienu satiksmi, vidējam minimālajam paātrinājumam, ko aprēķina laikā uz horizontāla sliežu ceļa, jābūt tādam, kā norādīts 20. tabulā.

20. tabula.

Aprēķinātais minimālais vidējais paātrinājums.

| | 1. klases paātrinājums m/s2 | 2. klases paātrinājums m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 0 līdz 40 km/h | 0,40 | 0,30 |
| 0 līdz 120 km/h | 0,32 | 0,28 |
| 0 līdz 160 km/h | 0,17 | 0,17 |

1. klases paātrinājums m/s2

2. klases paātrinājums m/s2

0 līdz 40 km/h

0,40

0,30

0 līdz 120 km/h

0,32

0,28

0 līdz 160 km/h

0,17

0,17

Maksimālajā darbības ātrumā un uz līdzena sliežu ceļa vilcienam jāspēj sasniegt paātrinājums vismaz 0,05 m/s2.

Darbgatavības, satiksmes plūsmas un drošas tuneļu atbrīvošanas nolūkos vilcieniem jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| — | darbību sasniedz ar nominālo spriegumu, |
| --- | --- |

—

darbību sasniedz ar nominālo spriegumu,

| — | viens bojāts vilces modulis samazina vilciena nominālo jaudu par ne vairāk kā 25 % 1. klases vilcieniem un ne vairāk kā 50 % 2. klases vilcieniem, |
| --- | --- |

—

viens bojāts vilces modulis samazina vilciena nominālo jaudu par ne vairāk kā 25 % 1. klases vilcieniem un ne vairāk kā 50 % 2. klases vilcieniem,

| — | 1. klases vilcienos viens bojājums strāvas padeves aprīkojumā, kas padod strāvu vilces moduļiem, nedrīkst samazināt vilciena vilces jaudu par vairāk nekā 50 %. |
| --- | --- |

—

1. klases vilcienos viens bojājums strāvas padeves aprīkojumā, kas padod strāvu vilces moduļiem, nedrīkst samazināt vilciena vilces jaudu par vairāk nekā 50 %.

Vilces moduli definē kā elektronisku ar dzinēju darbināmu aprīkojumu, kas padod strāvu uz vienu vai vairākiem vilces motoriem un kas spēj darboties neatkarīgi no citiem.

Šajos apstākļos vilcienam ar normālu noslodzi (kā noteikts 4.2.3.2. punktā) un vienu vilces moduli, kas nedarbojas, jāspēj uzsākt braukšana maksimālajā sastopamajā slīpumā ar paātrinājumu aptuveni 0,05 m/s2. Jābūt iespējai šādā situācijā vilcienam pārvietoties pa šādu pašu slīpumu desmit minūtes un sasniegt ātrumu 60 km/h.

4.2.8.2.   Prasības riteņa un sliedes saķerei

| a) | Lai nodrošinātu augstu vilces darbgatavību, vilciena projektam un tā vilces darbības aprēķinam neizmanto riteņa un sliedes saķeres vērtības, kas pārsniedz 21. tabulā dotās vērtības.
  21. tabula.
  Maksimālā pieļaujamā riteņa un sliedes saķere vilces darbības aprēķinam.






  Uzsākot gaitu un ļoti mazā ātrumā | 30 % |
| --- | --- | --- |
| ar 100 km/h | 27,5 % |
| ar 200 km/h | 19 % |
| ar 300 km/h | 10 % |

a)

Lai nodrošinātu augstu vilces darbgatavību, vilciena projektam un tā vilces darbības aprēķinam neizmanto riteņa un sliedes saķeres vērtības, kas pārsniedz 21. tabulā dotās vērtības.

21. tabula.

Maksimālā pieļaujamā riteņa un sliedes saķere vilces darbības aprēķinam.

Uzsākot gaitu un ļoti mazā ātrumā

30 %

ar 100 km/h

27,5 %

ar 200 km/h

19 %

ar 300 km/h

10 %

Lineāro interpolāciju veic starpposma ātruma vērtībām.

Šie skaitļi nepieciešami tikai projektēšanas un aprēķina vajadzībām, un tos nepiemēro, novērtējot pretslīdēšanas sistēmas.

| b) | Vilces asis aprīko ar pretslīdēšanas sistēmām. Šai sistēmai novērtējums nav nepieciešams. |
| --- | --- |

b)

Vilces asis aprīko ar pretslīdēšanas sistēmām. Šai sistēmai novērtējums nav nepieciešams.

4.2.8.3.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei

Ritošā sastāva elektriskos raksturlielumus, kam ir saskarne ar enerģijas apgādes apakšsistēmu, var attiecināt uz šādām pozīcijām:

| — | sprieguma un frekvences svārstības elektroapgādē, |
| --- | --- |

—

sprieguma un frekvences svārstības elektroapgādē,

| — | maksimālā jauda, ko var saņemt no gaisa kontaktstrāvas līnijas, |
| --- | --- |

—

maksimālā jauda, ko var saņemt no gaisa kontaktstrāvas līnijas,

| — | maiņstrāvas apgādes jaudas koeficients, |
| --- | --- |

—

maiņstrāvas apgādes jaudas koeficients,

| — | īslaicīgs pārspriegums, ko izraisa ritošā sastāva ekspluatācija, |
| --- | --- |

—

īslaicīgs pārspriegums, ko izraisa ritošā sastāva ekspluatācija,

| — | elektromagnētiskie traucējumi, skatīt 4.2.6.6. punktu, |
| --- | --- |

—

elektromagnētiskie traucējumi, skatīt 4.2.6.6. punktu,

| — | pārējās funkcionālās saskarnes, kas minētas 4.2.8.3.7. punktā. |
| --- | --- |

—

pārējās funkcionālās saskarnes, kas minētas 4.2.8.3.7. punktā.

4.2.8.3.1.   Elektroapgādes spriegums un frekvence

4.2.8.3.1.1.   Elektroapgāde

Vilcieniem jāspēj darboties ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā noteikto un EN50163:2004 4. punktā norādīto spriegumu un frekvenču diapazonā.

4.2.8.3.1.2.   Elektroenerģijas rekuperācija

Vispārējie nosacījumi enerģijas atpakaļpadevei uz gaisa kontaktstrāvas līniju no reģeneratīvās bremzēšanas norādīti šīs SITS 4.2.4.3. punktā un EN50388:2005 12.1.1. punktā

Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50388:2005 14.7.1. punkta prasībām.

4.2.8.3.2.   Maksimālā jauda un maksimālā strāva, ko pieļaujams saņemt no kontaktstrāvas līnijas

Ātrgaitas līniju instalētā jauda nosaka pieļaujamo vilciena strāvas patēriņu. Tāpēc vilcieni jāaprīko ar strāvu ierobežojošām ierīcēm saskaņā ar EN50388:2005 7. nodaļas prasībām. Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50388:2005 14.3. punktu.

Līdzstrāvas (DC) sistēmām strāva, vilcienam stāvot, ierobežojama līdz ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.20. punktā norādītajām vērtībām.

4.2.8.3.3.   Jaudas koeficients

Projektēšanas dati, kas izmantojami jaudas koeficientam, noteikti EN50388:2005, 6. sadaļā ar šādiem izņēmumiem vagonu parkos, rezerves ceļos un depo.

Pamatviļņa jaudas koeficientam jābūt ≥ 0,8 (2) ar šādiem nosacījumiem:

| — | vilciena parkošana ar izslēgtu vilces jaudu un visām papildierīcēm darbojoties
  un |
| --- | --- |

—

vilciena parkošana ar izslēgtu vilces jaudu un visām papildierīcēm darbojoties

un

| — | saņemtā jauda pārsniedz 200 kW. |
| --- | --- |

—

saņemtā jauda pārsniedz 200 kW.

Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50388:2005 6. sadaļas un 14.2. punkta prasībām.

4.2.8.3.4.   Sistēmas energobarošanas traucējumi

4.2.8.3.4.1.   Harmoniku raksturlielumi un saistītie pārspriegumi kontaktstrāvas līnijā

Vilces vienība nedrīkst radīt nepieņemamus pārspriegumus, ģenerējot harmonikas. Vilces vienības savietojamības novērtējums veicams saskaņā ar EN50388:2005 10. punkta prasībām, kas parāda, ka vilces vienība neģenerē harmoniku virs norādītajām robežvērtībām.

4.2.8.3.4.2.   Līdzstrāvas klātbūtnes ietekme uz maiņstrāvas padevi

Maiņstrāvas elektriskās vilces vienības jāprojektē tā, lai tās būtu imūnas pret nelielu līdzstrāvu, kuras vērtība ir norādīta ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.24. punktā

4.2.8.3.5.   Enerģijas patēriņa mērierīces

Ja enerģijas patēriņa mērierīces jāinstalē vilcienā, jāizmanto viena ierīce, kura spēj darboties visās dalībvalstīs. Šādas ierīces specifikācija paliek atklāts punkts.

4.2.8.3.6.   Ritošā sastāva apakšsistēmas prasības saistībā ar pantogrāfiem

4.2.8.3.6.1.   Pantogrāfa kontaktspēks

a)   Prasības attiecībā uz vidējo kontaktspēku

Vidējais kontaktspēks Fm veidojas no kontaktspēka statiskā un aerodinamiskā komponenta ar dinamisku korekciju. F
  m ir mērķa vērtība, kura sasniedzama, lai nodrošinātu strāvas padeves kvalitāti bez nevajadzīgas lokdzēses un lai ierobežotu nodilumu un apdraudējumu saskares sloksnēm.

Vidējais kontaktspēks ir dotā ritošā sastāva pantogrāfa raksturlielums, kas raksturo tā atrašanos vilcienā un doto vertikālo pantogrāfa pagarinājumu.

Ritošais sastāvs un uz tā uzmontētie pantogrāfi projektējami tā, lai izmantotu kontaktlīnijas vidējo kontaktspēku (ātrumā, kas pārsniedz 80 km/h), kas raksturoti turpmāk minētajos attēlos saskaņā ar to paredzēto lietojumu.

Maiņstrāvas sistēmas: ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.15.1. attēls (līniju kategorijas I, II un III).

Līdzstrāvas sistēmas: ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.15.2. attēls.

Vilcieniem, kuriem vienlaikus darbojas vairāki pantogrāfi, kontaktspēks Fm jebkuram atsevišķam pantogrāfam nedrīkst pārsniegt vērtību, kas norādīta attiecīgajā līknē ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.15.1. attēlā (maiņstrāvas gadījumā) vai 4.2.15.2. attēlā (līdzstrāvas gadījumā).

b)   Pantogrāfa vidējā kontaktspēka regulēšana un integrēšana ritošā sastāva apakšsistēmā

Ritošajam sastāvam jābūt tādam, lai būtu iespējama pantogrāfa regulēšana, panākot atbilstību šā punkta prasībām.

Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16.2.4. punktu.

Pantogrāfam jābūt projektētam tā, lai tas varētu darboties ar vidējo kontaktspēka vērtību (Fm) no mērķa līknes, kas noteikta ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.15. punktā. Lai nodrošinātu, ka ritošais sastāvs un tā strādājošais pantogrāfs ir piemēroti tam paredzētajām ekspluatācijas līnijām, novērtējot vidējo kontaktspēku, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja pieprasījumu iekļauj šādus mērījumus: katrai līniju kategorijai, kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.9. tabulā, kurās vilcienu paredzēts ekspluatēt, veic šādus testus:

| — | nominālā kontakttīklu augstuma diapazonā
  un |
| --- | --- |

—

nominālā kontakttīklu augstuma diapazonā

un

| — | līdz maksimālajam ātrumam, |
| --- | --- |

—

līdz maksimālajam ātrumam,

ko piemēro ražotājs, dzelzceļa uzņēmums vai to pilnvarots pārstāvis Kopienā, kurš pieprasa šādu novērtējumu.

Šiem testiem ātrumu palielina no 150 km/h līdz maksimālajam ātrumam ar pārejas posmiem, kuri nav lielāki par 50 km/h katrs maksimālajam un minimālajam augstumam. Minimālais ātruma līmeņu skaits 1. klases ritošajam sastāvam ir 5 posmi un 2. klases ritošajam sastāvam – 3 posmi. Nav nepieciešams veikt testus starpposma augstumiem tās pašas kategorijas līnijām.

Ritošā sastāva reģistrā norāda maksimālo veiksmīgi pārbaudīto ekspluatācijas ātrumu ritošā sastāva un pantogrāfa kombinācijai katrā līniju kategorijā un kontaktstrāvas līnijas augstuma diapazonā šai līnijai, un tādējādi definē ritošā sastāva darbības diapazonu.

Katra dalībvalsts paziņo par attiecīgām atsauces līnijām, kurās var veikt novērtējuma testus. Ja iespējams, par atsauces līnijām izvēlas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas prasībām atbilstošas līnijas.

c)   Pantogrāfa dinamiskais kontaktspēks

Prasības attiecībā uz dinamisko kontaktspēku ir norādītas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā.

4.2.8.3.6.2.   Pantogrāfu izvietojums

Vilcienus konstruē tā, lai tie varētu pāriet no vienas enerģijas piegādes sistēmas vai no vienas fāzes sekcijas uz blakus esošo, nešķērsojot sistēmas vai fāzes atdalīšanas sekcijas.

Ir pieļaujams, ka kontaktā ar kontaktstrāvas līnijas aprīkojumu vienlaicīgi ir vairāk nekā viens pantogrāfs. 3. attēlā parādītas pantogrāfu izvietojuma prasības.

Saskaņā ar maksimālo vilciena garumu maksimālajam atstatumam starp pirmo un pēdējo pantogrāfu (L1) jābūt mazākam par 400 m, lai noteiktu atdalīšanas sekciju īpašos tipus. Ja kontaktā ar kontaktstrāvas līniju vienlaicīgi ir vairāk nekā divi pantogrāfi, atstatumam starp jebkuriem diviem pantogrāfiem un trešo secīgo, kurš atzīmēts ar (L2), jābūt vairāk nekā 143 m. Atstatumam starp jebkuriem diviem secīgiem pantogrāfiem, kas atrodas kontaktā ar kontaktstrāvas līniju, jābūt lielākam nekā 8 m šiem atdalīšanas sekciju konkrētajiem veidiem.

Ja atstatums starp jebkuriem diviem pantogrāfiem neatbilst iepriekšminētajai prasībai, ir jābūt ekspluatācijas noteikumam, lai pazeminātu pantogrāfus, ļaujot vilcienam izbraukt caur sadalījuma sekcijām.

Pantogrāfu skaitu un to izvietojumu izvēlas, ņemot vērā strāvas padeves darbības prasības (kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā). Vidējos pantogrāfus var izvietot jebkurā vietā.

Ekspluatējot maiņstrāvas sistēmās, vilcieniem ar vairākiem pantogrāfiem nav jābūt elektriskai saiknei starp lietošanā esošajiem pantogrāfiem.

Ja atstatums starp secīgiem pantogrāfiem ir mazāks par atstatumu, kas parādīts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.19. tabulā, testējot ritošo sastāvu jāpierāda, ka kontaktstrāvas līniju aprīkojumam, kas definēts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2. punktā, strāvas padeves kvalitāti, kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16.1. punktā, sasniedz pantogrāfs ar vissliktāko darbības rezultātu.

3. attēls.

Pantogrāfu izvietojums.

Image

4.2.8.3.6.3.   Pantogrāfa izolācija no ritekļa

Pantogrāfus uzstāda uz ritekļu jumta un izolē no zemes. Izolācijai jābūt piemērotai visu sistēmu spriegumiem. Atsauces uz pārbaudāmiem datiem sistēmu spriegumiem ir dotas EN50163:2004 4. pantā un izolācijas koordinēšanas prasībām – EN50124–1:2001 A2. tabulā.

4.2.8.3.6.4.   Pantogrāfa nolaišana

Ritošo sastāvu aprīko ar ierīci, kas nolaiž pantogrāfus, ja konstatē neatbilstību EN50206–1:1998 4.9. punkta prasībām.

Ritošais sastāvs nolaiž pantogrāfus, kad tiek izpildītas EN50206–1:1998, 4.8. punkta prasības un prasības dinamiskās izolācijas attālumam saskaņā ar EN 50119:2001 9. tabulu; pantogrāfa nolaišanu uzsāk mašīnists vai tā notiek, reaģējot uz kontroles un vadības iekārtu signāliem. Pantogrāfam pilnībā jānolaižas mazāk nekā 10 sekunžu laikā.

Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50206–1: 1998, 6.3.2 un 6.3.3. punkta prasībām.

4.2.8.3.6.5.   Strāvas padeves kvalitāte

Parastos ekspluatācijas apstākļos strāvas padeves kvalitātei jāatbilst ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punkta prasībām. Atbilstības novērtēšanu veic ar atsauces kontakttīklu. Atsauces kontakttīkla definīcija ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS paliek atklāts punkts.

NQ, procentuālais lokdzēses ilgums, ir definēts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā.

Ja parasti ekspluatācijā esošā pantogrāfa atteices laikā ir nepieciešams turpināt darbību normālā ātrumā, izmantojot rezerves pantogrāfu, NQ vērtība nedrīkst pārsniegt 0,5. Ja darbība normālā ātrumā nav nepieciešama, vilcienam jādarbojas tādā ātrumā, lai saglabātos normālā NQ vērtība.

4.2.8.3.6.6.   Elektriskās aizsardzības koordinēšana

Elektriskās aizsardzības koordinēšanas projektam jāatbilst EN50388:2005 11. punktā izklāstītajām prasībām.

Atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar EN50388:2005 14.6. punkta prasībām.

4.2.8.3.6.7.   Braukšana caur fāzu atdalīšanas sekcijām

Vilcienos, ko paredzēts ekspluatēt uz līnijām, kas aprīkotas ar vilcienu vadības un signalizācijas ierīcēm, kuras noraida uz līnijām atrodošos atdalīšanas sekciju prasības uz vilcieniem, uzstāda sistēmas, kas spēj uztvert šo informāciju no attiecīgajām ierīcēm.

1. klases vilcieniem, ko ekspluatē uz šādām līnijām, secīgās darbības notiek automātiski.

2. klases vilcieniem, ko ekspluatē uz šādām līnijām, darbībai nav jābūt automātiskai, bet vilces vienībai jāspēj uzraudzīt mašīnista iejaukšanās un vajadzības gadījumā jāieslēdzas.

Šīm ierīcēm vismaz jāspēj jaudas patēriņu (gan vilces, gan papildierīču, gan transformatora bezslodzes strāvu) automātiski novest līdz nullei, un, pirms vilces vienība iebrauc atdalīšanas sekcijā, bez mašīnista iejaukšanās jāatver galvenais jaudas slēdzis. Izbraucot no atdalīšanas sekcijas, šīm ierīcēm jāaizver galvenais jaudas slēdzis un jāatjauno strāvas padeve.

Turklāt, ja fāzu atdalīšanas sekcijām nepieciešama uz vilcieniem esošo pantogrāfu nolaišana un secīga pacelšana, ir pieļaujams, ka šīs papildu darbības notiek automātiski. Šīs funkcijas reaģē uz ienākošo signālu no vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas.

4.2.8.3.6.8.   Braukšana caur sistēmu atdalīšanas sekcijām

Pieejamās opcijas braukšanai caur sistēmu atdalīšanas sekcijām ir aprakstītas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.22.2. un 4.2.22.3. punktā.

Pirms braukšanas caur sistēmu atdalīšanas sekcijām jāatver vilces vienības galvenais vilces slēdzis.

Ja pantogrāfi netiek nolaisti no kontakttīkla, savienotas drīkst palikt tikai tās elektriskās ķēdes vilces vienībās, kuras uzreiz atbilst enerģijas apgādes sistēmai pantogrāfā.

Pēc izbraukšanas caur sistēmu atdalīšanas sekciju, vilces vienībai jānosaka jaunās sistēmas spriegums pantogrāfā. Vilces vienības konfigurācijas izmaiņas veicamas automātiski vai manuāli.

4.2.8.3.6.9.   Pantogrāfu augstums

Pantogrāfam, kas uzstādīts uz vilces vienības, jānodrošina mijiedarbība ar kontaktlīnijām augstumā no 4 800 mm līdz 6 500 mm virs sliežu līmeņa.

4.2.8.3.7.   Savstarpējas izmantojamības komponents – pantogrāfs

4.2.8.3.7.1.   Vispārējā uzbūve

Pantogrāfi ir ierīces, kas savāc strāvu no viena vai vairākiem kontakttīkliem un padod to uz vilces vienību, uz kuras tie ir uzstādīti. Tie ir projektēti tā, lai pantogrāfa galva varētu kustēties vertikālā virzienā. Uz pantogrāfa galvas atrodas saskares sloksnes un to nostiprināšanas detaļas. Pantogrāfa galvas galu veido lejupvērsts rags.

Pantogrāfs atbilst norādītajiem ekspluatācijas parametriem, ciktāl tas attiecas uz maksimālo gaitas ātrumu un strāvas jaudu. Prasības pantogrāfam ir noteiktas EN50206–1:1998 4. punktā.

Dinamiskās darbības prasības un strāvas savākšanas kvalitāte novērtējama saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16.2.2. pantu.

4.2.8.3.7.2.   Pantogrāfa galvas ģeometrija

Pantogrāfa galvas ar tiem pašiem galvenajiem izmēriem izmantojamas visu kategoriju līnijām līdzstrāvas un maiņstrāvas sistēmām. Pantogrāfa galvas garums un padeves diapazons un profili ir definēti, lai sasniegtu savstarpēju izmantojamību. Pantogrāfa galvas profils ir attēlots 4. attēlā.

4. attēls.

Pantogrāfa galvas profils.

Image

| 1 | Rags, kas veidots no izolācijas materiāla (aptuvenais garums ir 200 mm) |
| --- | --- |

1

Rags, kas veidots no izolācijas materiāla (aptuvenais garums ir 200 mm)

| 2 | Saskares sloksnes minimālais garums ir 800 mm |
| --- | --- |

2

Saskares sloksnes minimālais garums ir 800 mm

| 3 | Kolektora galvas caurlaides diapazons ir 1 200 mm |
| --- | --- |

3

Kolektora galvas caurlaides diapazons ir 1 200 mm

| 4 | Pantogrāfa galvas garums ir 1 600 mm |
| --- | --- |

4

Pantogrāfa galvas garums ir 1 600 mm

Pantogrāfa galvām, kas aprīkotas ar saskares sloksnēm, kurām ir neatkarīga piekare, jāpaliek atbilstošām vispārējam profilam ar 70 N lielu statisku kontaktspēku, kurš pielikts galvas vidū. Pieļaujamā pantogrāfa galvas asimetrijas vērtība definēta EN 50367:2006 5.2. punktā.

Kontakts starp tīklu un pantogrāfa galvu ir iespējams ārpus saskares sloksnēm un visā caurlaides diapazonā pār noteiktajām līniju sekcijām nelabvēlīgos laika apstākļos, piem., kad sakrīt ritekļa šūpošanās un liels vējš.

4.2.8.3.7.3.   Pantogrāfa statiskais kontaktspēks

Statiskais kontaktspēks ir vertikālais kontaktspēks, ar ko augšupvērstā virzienā uz kontaktstrāvas līniju iedarbojas pantogrāfa galva un ko izraisa pantogrāfa pacelšanas iekārta, kamēr pantogrāfs ir pacelts un riteklis nedarbojas.

Statiskajam kontaktspēkam, ar ko uz kontaktstrāvas līniju iedarbojas pantogrāfs, kā noteikts EN50206–1:1998 3.3.5. punktā, jābūt regulējamam šādos diapazonos:

| — | 40 N līdz 120 N maiņstrāvas padeves sistēmām, |
| --- | --- |

—

40 N līdz 120 N maiņstrāvas padeves sistēmām,

| — | 50 N līdz 150 N līdzstrāvas padeves sistēmām. |
| --- | --- |

—

50 N līdz 150 N līdzstrāvas padeves sistēmām.

Pantogrāfiem un to mehānismiem, kas nodrošina nepieciešamos kontaktspēkus, jānodrošina, ka pantogrāfu var izmantot uz kontaktstrāvas līnijām atbilstoši ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijai. Sīkāka informācija un novērtēšana izklāstīta EN 50206–1:1998, 6.3.1. punktā.

4.2.8.3.7.4.   Pantogrāfu darbības diapazons

Pantogrāfu darbības diapazonam jābūt vismaz 1 700 mm. Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN 50206–1: 1998, 4.2. un 6.2.3. punkta prasībām.

4.2.8.3.7.5.   Strāvas jauda

Pantogrāfi ir konstruēti tā, lai novadītu nominālo strāvu uz ritekļiem. Ražotājs norāda nominālo strāvu. Analīzei jāparāda, ka pantogrāfs spēj nest nominālo strāvu. Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50206–1: 1998, 6.13. punkta prasībām.

4.2.8.3.8.   Savstarpējas izmantojamības komponents – saskares sloksne

4.2.8.3.8.1.   Vispārējā daļa

Saskares sloksnes ir pantogrāfa galvas nomaināmas daļas, kuras ir tiešā saskarē ar kontakttīklu, un tādēļ tās nodilst. Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50405:2006, 5.2.2. līdz 5.2.4., 5.2.6. un 5.2.7. punkta prasībām.

4.2.8.3.8.2.   Saskares slokšņu ģeometrija

Saskares slokšņu garums ir norādīts 4. attēlā.

4.2.8.3.8.3.   materiāls

Materiālam, ko izmanto saskares sloksnēm, jābūt mehāniski un elektriski savietojamam ar kontakttīkla materiālu (kā noteikts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.11. punktā), lai izvairītos no pārmērīga kontakttīklu virsmas nolietojuma, tādējādi samazinot abu – kontakttīkla un saskares slokšņu – nolietojumu. Lietošanai mijiedarbībā ar kontakttīkliem, kas izgatavoti no vara vai vara sakausējumiem, izmanto ogli vai ar piedevu materiālu piesūcinātu ogli. Saskares slokšņu materiālam jābūt atbilstošam EN 50367: 2006, 6.2. punkta prasībām.

4.2.8.3.8.4.   Saskares sloksnes plīsuma atklāšana

Saskares sloksnes jāprojektē tā, lai jebkuri radušies bojājumi, kuri varētu bojāt kontakttīklu, iedarbinātu automātiskās nolaišanas ierīci.

Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50405:2006, 5.2.5. punkta prasībām.

4.2.8.3.8.5.   Strāvas jauda

saskares slokšņu materiāls un šķērsgriezums jāizvēlas saskaņā ar maksimālās strāvas jaudas prasībām. Nominālo strāvu paredz ražotājs. Tipa testi parāda atbilstību, kas noteikta EN50405:2006, 5.2. punktā.

Saskares sloksnēm jāspēj pārraidīt strāva, ko vilces vienības rada, vilcienam nedarbojoties. Atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar EN50405:2006, 5.2.1. punkta prasībām.

4.2.8.3.9.   saskarnes ar elektrifikācijas sistēmu

Elektrovilcienu galvenie saskarnes elementi starp ritošā sastāva un enerģijas apgādes apakšsistēmu ir noteikti ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes un ritošā sastāva SITS.

Tie ir šādi:

| — | maksimālā jauda, ko var saņemt no kontaktstrāvas līnijas [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3. punktu], |
| --- | --- |

—

maksimālā jauda, ko var saņemt no kontaktstrāvas līnijas [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3. punktu],

| — | maksimālā strāva, ko var saņemt stāvot [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.20. punktu], |
| --- | --- |

—

maksimālā strāva, ko var saņemt stāvot [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.20. punktu],

| — | elektroapgādes spriegums un frekvence [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.1.1. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktu], |
| --- | --- |

—

elektroapgādes spriegums un frekvence [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.1.1. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktu],

| — | harmoniku ģenerētais pārspriegums uz kontaktstrāvas līnijām [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.4. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.25. punktu], |
| --- | --- |

—

harmoniku ģenerētais pārspriegums uz kontaktstrāvas līnijām [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.4. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.25. punktu],

| — | elektriskās aizsardzības pasākumi [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.6. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.23. punktu], |
| --- | --- |

—

elektriskās aizsardzības pasākumi [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.6. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.23. punktu],

| — | pantogrāfu izvietojums [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.19., 4.2.21. un 4.2.22. punktu], |
| --- | --- |

—

pantogrāfu izvietojums [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.19., 4.2.21. un 4.2.22. punktu],

| — | braukšana caur fāzu atdalīšanas sekcijām [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.7. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.21. punktu], |
| --- | --- |

—

braukšana caur fāzu atdalīšanas sekcijām [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.7. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.21. punktu],

| — | braukšana caur sistēmu atdalīšanas sekcijām [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.8. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.22. punktu], |
| --- | --- |

—

braukšana caur sistēmu atdalīšanas sekcijām [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.8. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.22. punktu],

| — | pantogrāfa kontaktspēks [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.1. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.14. un 4.2.15. punktu], |
| --- | --- |

—

pantogrāfa kontaktspēks [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.1. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.14. un 4.2.15. punktu],

| — | jaudas koeficients [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.3. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3. punktu], |
| --- | --- |

—

jaudas koeficients [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.3. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3. punktu],

| — | reģeneratīvā bremzēšana [skatīt 4.2.8.3.1.2. punktu] definēta ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.4. punktā, |
| --- | --- |

—

reģeneratīvā bremzēšana [skatīt 4.2.8.3.1.2. punktu] definēta ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.4. punktā,

| — | pantogrāfa galvas ģeometrija [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.7.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.13. punktu], |
| --- | --- |

—

pantogrāfa galvas ģeometrija [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.7.2. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.13. punktu],

| — | pantogrāfu dinamiskā darbība un strāvas padeves kvalitāte [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.5. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktu]. |
| --- | --- |

—

pantogrāfu dinamiskā darbība un strāvas padeves kvalitāte [skatīt šīs SITS 4.2.8.3.6.5. punktu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktu].

4.2.8.3.10.   Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

Minimālā pilnā pretestība starp pantogrāfu un ritošā sastāva riteņiem ir norādīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.6.1. punktā.

4.2.9.   Apkalpošana

4.2.9.1.   Vispārējā daļa

Apkalpošanai un sīkiem remontiem, kas vajadzīgi drošam atpakaļbraucienam, jābūt veicamiem tīkla daļās, kuras ir tālu no ritekļu mājas bāzes, un arī laikā, kamēr riteklis novietots ārvalsts tīklā.

Vilcienus jāspēj novietot bez apkalpes, nodrošinot strāvas padevi no kontakttīkla vai papildu strāvas padeves avota apgaismošanas, gaisa kondicionēšanas, atvēsināto telpu utt. uzturēšanai.

4.2.9.2.   Iekārtas vilciena tīrīšanai no ārpuses

Visās stacijās un iekārtās, kurās vilcieni pietur vai ir novietoti, jābūt iespējai notīrīt mašīnista kabīnes priekšējos stiklus gan no zemes, gan no perona 550 mm un 760 mm augstumā, izmantojot piemērotu (īpaši saistībā ar veselības un drošības aspektiem) tīrīšanas aprīkojumu.

Jābūt iespējai ātrumu, ar kādu vilciens virzās cauri vilcienu mazgāšanas iekārtai, pielāgot katrai mazgāšanas iekārtai, t. i., starp 2 un 6 km/h.

4.2.9.3.   Tualešu iztukšošanas sistēma

4.2.9.3.1.   Vilcienā ierīkota iztukšošanas sistēma

Tualešu iztukšošanas sistēma pieļauj iztukšot hermetizētās tualetes (izmantojot tīru vai atkārtoti lietotu ūdeni) pietiekamos intervālos tā, lai, ievērojot sarakstu, iztukšošanas darbību varētu veikt nozīmētajos depo.

Šādi savienojumi ritošajā sastāvā ir savstarpējas izmantojamības komponenti:

| — | 3" iztukšošanas sprausla (iekšējā daļa), kas definēta M VI pielikuma M VI.1. attēlā, |
| --- | --- |

—

3" iztukšošanas sprausla (iekšējā daļa), kas definēta M VI pielikuma M VI.1. attēlā,

| — | skalošanas savienojums tualetes tvertnei (iekšējā daļa), kura izmantošana nav obligāta, ir definēts M VI pielikuma M VI.2. attēlā. |
| --- | --- |

—

skalošanas savienojums tualetes tvertnei (iekšējā daļa), kura izmantošana nav obligāta, ir definēts M VI pielikuma M VI.2. attēlā.

4.2.9.3.2.   Pārvietojamas iztukšošanas vagonetes

Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes ir savstarpējas izmantojamības komponenti.

Pārvietojamām tualešu iztukšošanas ierīcēm jābūt savietojamām ar vismaz vienu vilcienā ierīkotās iztukšošanas sistēmas raksturlielumu (izmantojot tīru vai atkārtoti lietotu ūdeni).

Pārvietojamā tualešu iztukšošanas vagonete veic visas turpmāk minētās funkcijas:

| — | iztukšošana, |
| --- | --- |

—

iztukšošana,

| — | sūknēšana (noteiktā sūknēšanas vakuuma robežvērtība – 0,2 bāri), |
| --- | --- |

—

sūknēšana (noteiktā sūknēšanas vakuuma robežvērtība – 0,2 bāri),

| — | skalošana (piemēro tikai slēgtā tipa tualešu iztukšošanas iekārtai), |
| --- | --- |

—

skalošana (piemēro tikai slēgtā tipa tualešu iztukšošanas iekārtai),

| — | uzlāde vai piepildīšana ar piedevām (piemēro tikai slēgtā tipa tualešu iztukšošanas iekārtai). |
| --- | --- |

—

uzlāde vai piepildīšana ar piedevām (piemēro tikai slēgtā tipa tualešu iztukšošanas iekārtai).

Pārvietojamo iztukšošanas vagonešu savienojumiem (3" iztukšošanai un 1" skalošanai) un to aizslēgiem jābūt atbilstošiem attiecīgi M IV.1. un M IV.2. zīmējumam M IV pielikumā.

4.2.9.4.   Vilciena iekšējā tīrīšana

4.2.9.4.1.   Vispārējā daļa

Katrā vagonā jābūt barošanas avotam (3 000 VA, 230 V, 50 Hz) tīrīšanas un uzkopšanas iekārtas pieslēgšanai. Šādam elektroenerģijas pieslēgumam jābūt pieejamam vienlaicīgi visos vilciena sastāva vagonos. Elektroenerģijas kontaktligzdām vilciena iekšienē jābūt izvietotām tā, lai neviena tīrāmā vagona daļa nebūtu tālāk par 12 m no kontaktligzdas.

4.2.9.4.2.   Elektrības kontaktligzdas

Iekšējām elektrības kontaktligzdām jābūt savietojamām ar kontaktdakšām, kas atbilst CEE 7 standartam VII (16A-250V, salīdz. ar 5. attēlu).

5. attēls.

Kontaktdakša saskaņā ar CEE 7 standartu VII (nav attēloti visi izmēri).

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Izmēri un pielaides še dotas tikai informatīvos nolūkos. Izmēriem un pielaidēm jābūt saskaņā ar minēto standartu.

4.2.9.5.   Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta

4.2.9.5.1.   Vispārējā daļa

Jaunu aprīkojumu ūdens apgādei savstarpējas izmantojamības tīklā apgādā ar dzeramo ūdeni, kas atbilst Direktīvai 98/83/EK, un tā darbībai jānodrošina, ka ūdens, ko piegādā šīs ierīces fiksētās daļas pēdējā elementā, atbilst kvalitātei, kas noteikta tajā pašā direktīvā attiecībā uz ūdeni, kas domāts lietošanai pārtikā.

4.2.9.5.2.   Ūdens uzpildes adapteris

Ūdens uzpildes adapteri ir savstarpējās izmantojamības komponenti, kas definēti M V pielikumā.

4.2.9.6.   Smilšu uzpildīšanas iekārta

Smiltnīcas parasti uzpilda plānoto tehniskās apkopes darbību laikā par vilciena sastāva tehnisko apkopi atbildīgajās specializētajās darbnīcās. Tomēr vajadzības gadījumā smiltīm, kas atbilst vietējām specifikācijām šādai izmantošanai, jābūt pieejamām uzpildīšanai smiltnīcās, lai ritošais sastāvs varētu turpināt pārvadājumus, līdz tas atgriežas tehniskās apkopes centrā.

4.2.9.7.   Īpašas prasības vilcienu novietošanai šķirotavā

Ritošais sastāvs konstruējams tā, lai

| — | periodiska uzraudzība nebūtu nepieciešama, kad vilciens ir novietots un elektriski savienots ar elektroenerģijas padeves sistēmu, |
| --- | --- |

—

periodiska uzraudzība nebūtu nepieciešama, kad vilciens ir novietots un elektriski savienots ar elektroenerģijas padeves sistēmu,

| — | to varētu konfigurēt dažādiem funkcionāliem līmeņiem (rezerves, sagatavošanas u. c.), |
| --- | --- |

—

to varētu konfigurēt dažādiem funkcionāliem līmeņiem (rezerves, sagatavošanas u. c.),

| — | sprieguma trūkums nebojātu ritošā sastāva sastāvdaļas. |
| --- | --- |

—

sprieguma trūkums nebojātu ritošā sastāva sastāvdaļas.

4.2.9.8.   Degvielas uzpildes aprīkojums

Atklāts punkts.

4.2.10.   Tehniskā apkope

4.2.10.1.   Pienākumi

Visas tehniskās apkopes darbības ritošajam sastāvam veic saskaņā ar šīs SITS nosacījumiem.

Visas tehniskās apkopes darbības veic saskaņā ar ritošajam sastāvam piemērojamo tehniskās apkopes dokumentāciju.

Tehniskās apkopes dokumentāciju veido saskaņā ar šīs SITS nosacījumiem.

Kad piegādātājs piegādājis ritošo sastāvu un tas ir pieņemts, viena struktūra uzņemas atbildību par izmaiņām, kas ietekmē konstrukcijas integritāti, par ritošā sastāva tehnisko apkopi un tehniskās apkopes dokumentācijas kārtošanu.

Ritošā sastāva reģistrā norāda par ritošā sastāva tehnisko apkopi un tehniskās apkopes dokumentācijas kārtošanu atbildīgo struktūru.

4.2.10.2.   Tehniskās apkopes dokumentācija

Tehniskās apkopes dokumentācijā ietver:

| — | tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentāciju un |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentāciju un

| — | tehniskās apkopes dokumentu kopumu. |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes dokumentu kopumu.

4.2.10.2.1.   Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija

Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācijā:

| — | raksturo metodes, kas piemērojamas, plānojot tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

raksturo metodes, kas piemērojamas, plānojot tehnisko apkopi,

| — | raksturo testus, izmeklēšanu un aprēķinus, kas veikti tehniskās apkopes plānošanai, |
| --- | --- |

—

raksturo testus, izmeklēšanu un aprēķinus, kas veikti tehniskās apkopes plānošanai,

| — | sniedz attiecīgus datus, kas izmantoti šim nolūkam, un apstiprina to izcelsmi, |
| --- | --- |

—

sniedz attiecīgus datus, kas izmantoti šim nolūkam, un apstiprina to izcelsmi,

| — | raksturo ritošā sastāva tehniskajai apkopei nepieciešamos resursus. |
| --- | --- |

—

raksturo ritošā sastāva tehniskajai apkopei nepieciešamos resursus.

Šajā dokumentācijā jābūt šādai informācijai:

| — | par tehniskās apkopes dokumentāciju atbildīgā ražotāja un/vai dzelzceļa uzņēmuma nosaukums un attiecīgā struktūrvienība, |
| --- | --- |

—

par tehniskās apkopes dokumentāciju atbildīgā ražotāja un/vai dzelzceļa uzņēmuma nosaukums un attiecīgā struktūrvienība,

| — | ritekļa tehniskās apkopes plāna izveidei izmantotie precedenti, principi un metodes, |
| --- | --- |

—

ritekļa tehniskās apkopes plāna izveidei izmantotie precedenti, principi un metodes,

| — | ekspluatācijas profils (ritekļa normālas ekspluatācijas ierobežojumi (piem., km/mēnesī, klimatiskie robežlielumi, atļautie kravu veidi utt.), kas ņemti vērā tehniskās apkopes plānošanā), |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas profils (ritekļa normālas ekspluatācijas ierobežojumi (piem., km/mēnesī, klimatiskie robežlielumi, atļautie kravu veidi utt.), kas ņemti vērā tehniskās apkopes plānošanā),

| — | veiktie testi, izmeklēšana un aprēķini, |
| --- | --- |

—

veiktie testi, izmeklēšana un aprēķini,

| — | attiecīgie dati, kas izmantoti tehniskās apkopes plānošanai, un šo datu izcelsme (pieredze, testi ...), |
| --- | --- |

—

attiecīgie dati, kas izmantoti tehniskās apkopes plānošanai, un šo datu izcelsme (pieredze, testi ...),

| — | atbildība par plānošanas procesu un tā izsekojamība (katra dokumenta autora un apstiprinātāja vārds, prasmes un ieņemamais amats), |
| --- | --- |

—

atbildība par plānošanas procesu un tā izsekojamība (katra dokumenta autora un apstiprinātāja vārds, prasmes un ieņemamais amats),

| — | tehniskajai apkopei nepieciešamie resursi (piem., pārbaudēm, daļu nomainīšanai nepieciešamais laiks, komponentu kalpošanas laiks utt.). |
| --- | --- |

—

tehniskajai apkopei nepieciešamie resursi (piem., pārbaudēm, daļu nomainīšanai nepieciešamais laiks, komponentu kalpošanas laiks utt.).

4.2.10.2.2.   Tehniskās apkopes dokumentu kopums

Tehniskās apkopes dokumentu kopumu veido visi dokumenti, kas nepieciešami ritekļa tehniskās apkopes vadībai un izpildei. To veido šādi dokumenti:

| — | komponentu hierarhija un funkcionālais raksturojums. Hierarhija nosaka ritošā sastāva robežas, uzskaitot visas šā ritošā sastāva produkta struktūrai piederošās sastāvdaļas un izmantojot attiecīgu slepenības līmeņu skaitu. Pēdējā sastāvdaļa sarakstā ir aizstājama vienība, |
| --- | --- |

—

komponentu hierarhija un funkcionālais raksturojums. Hierarhija nosaka ritošā sastāva robežas, uzskaitot visas šā ritošā sastāva produkta struktūrai piederošās sastāvdaļas un izmantojot attiecīgu slepenības līmeņu skaitu. Pēdējā sastāvdaļa sarakstā ir aizstājama vienība,

| — | shematiskas strāvas diagrammas, savienojumu diagrammas un elektroinstalāciju diagrammas, |
| --- | --- |

—

shematiskas strāvas diagrammas, savienojumu diagrammas un elektroinstalāciju diagrammas,

| — | rezerves daļu saraksts ar rezerves daļu (nomaināmo detaļu) tehnisko raksturojumu, lai varētu noteikt un laikus iepirkt pareizās rezerves daļas, |
| --- | --- |

—

rezerves daļu saraksts ar rezerves daļu (nomaināmo detaļu) tehnisko raksturojumu, lai varētu noteikt un laikus iepirkt pareizās rezerves daļas,

| — | ierobežojumi attiecībā uz drošību un savstarpēju izmantojamību: drošībai un savstarpējai izmantojamībai būtiski komponenti vai daļas saskaņā ar šo SITS; šis dokuments nosaka izmērāmus ierobežojumus, kurus nedrīkst pārsniegt ekspluatācijas laikā (iekļaujot ekspluatāciju nelabvēlīgos darbības apstākļos). Ritošā sastāva reģistrā ir iekļaujami drošībai būtiski dati (skatīt Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 14. panta 5. punkta e) apakšpunktu) attiecībā uz ritekļa tehniskās apkopes grafiku, |
| --- | --- |

—

ierobežojumi attiecībā uz drošību un savstarpēju izmantojamību: drošībai un savstarpējai izmantojamībai būtiski komponenti vai daļas saskaņā ar šo SITS; šis dokuments nosaka izmērāmus ierobežojumus, kurus nedrīkst pārsniegt ekspluatācijas laikā (iekļaujot ekspluatāciju nelabvēlīgos darbības apstākļos). Ritošā sastāva reģistrā ir iekļaujami drošībai būtiski dati (skatīt Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 14. panta 5. punkta e) apakšpunktu) attiecībā uz ritekļa tehniskās apkopes grafiku,

| — | Eiropas juridiskās saistības: ja uz komponentiem vai sistēmām attiecas īpašas Eiropas juridiskās saistības, šīs saistības ir jāuzskaita, |
| --- | --- |

—

Eiropas juridiskās saistības: ja uz komponentiem vai sistēmām attiecas īpašas Eiropas juridiskās saistības, šīs saistības ir jāuzskaita,

| — | tehniskās apkopes plāns:






  — | o visu plānoto profilaktisko tehniskās apkopes darbību saraksts, grafiks un kritēriji, |
| --- | --- | --- |

—

tehniskās apkopes plāns:

—

o visu plānoto profilaktisko tehniskās apkopes darbību saraksts, grafiks un kritēriji,

| — | o ar nosacījumiem veicamo profilaktisko tehniskās apkopes darbību saraksts un kritēriji, |
| --- | --- |

—

o ar nosacījumiem veicamo profilaktisko tehniskās apkopes darbību saraksts un kritēriji,

| — | o svarīgu korektīvu tehniskās apkopes darbību saraksts, |
| --- | --- |

—

o svarīgu korektīvu tehniskās apkopes darbību saraksts,

| — | o tehniskās apkopes darbības atkarībā no īpašiem ekspluatācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

o tehniskās apkopes darbības atkarībā no īpašiem ekspluatācijas nosacījumiem.

Jāraksturo tehniskās apkopes darbību līmenis.

Piezīme: dažas tehniskās apkopes darbības, piemēram, kapitālremontu un ļoti nopietnus remontdarbus, var nebūt iespējams definēt brīdī, kad ritekli nodod ekspluatācijā. Šādā gadījumā apraksta atbildību par šādu tehniskās apkopes darbību definēšanu un tai piemērojamo procedūru.

| — | Tehniskās apkopes rokasgrāmatas un brošūras
  Katrai tehniskās apkopes plānā uzskaitītajai tehniskās apkopes darbībai rokasgrāmatā ietverts apraksts par veicamajiem uzdevumiem.
  Ja tehniskās apkopes uzdevumi ir kopīgi vairākām darbībām vai kopīgi dažādiem ritekļiem, ir pieļaujams izskaidrot tās īpašās tehniskās apkopes brošūrās.
  Rokasgrāmatās un brošūrās ietver šādu informāciju:






  — | īpaši instrumenti un aprīkojums, t. sk., apkopes programmatūra, |
| --- | --- | --- |

—

Tehniskās apkopes rokasgrāmatas un brošūras

Katrai tehniskās apkopes plānā uzskaitītajai tehniskās apkopes darbībai rokasgrāmatā ietverts apraksts par veicamajiem uzdevumiem.

Ja tehniskās apkopes uzdevumi ir kopīgi vairākām darbībām vai kopīgi dažādiem ritekļiem, ir pieļaujams izskaidrot tās īpašās tehniskās apkopes brošūrās.

Rokasgrāmatās un brošūrās ietver šādu informāciju:

—

īpaši instrumenti un aprīkojums, t. sk., apkopes programmatūra,

| — | nepieciešamās standarta vai ar likumu noteiktās prasmes personālam (metināšana, nekaitīga pārbaude ...), |
| --- | --- |

—

nepieciešamās standarta vai ar likumu noteiktās prasmes personālam (metināšana, nekaitīga pārbaude ...),

| — | vispārējās prasības saistībā ar mehānikas, elektrības, ražošanas un citām inženierzināšanām, |
| --- | --- |

—

vispārējās prasības saistībā ar mehānikas, elektrības, ražošanas un citām inženierzināšanām,

| — | profesionālās un darba drošības un veselības prasības (tajā skaitā spēkā esošie tiesību akti, kas regulē veselībai un drošībai bīstamo vielu ierobežotu lietojumu), |
| --- | --- |

—

profesionālās un darba drošības un veselības prasības (tajā skaitā spēkā esošie tiesību akti, kas regulē veselībai un drošībai bīstamo vielu ierobežotu lietojumu),

| — | vides nosacījumi, |
| --- | --- |

—

vides nosacījumi,

| — | detalizēti noteikti uzdevumi, kuri veicami kā minimums:






  — | izjaukšanas un salikšanas instrukcijas, |
| --- | --- | --- |

—

detalizēti noteikti uzdevumi, kuri veicami kā minimums:

—

izjaukšanas un salikšanas instrukcijas,

| — | tehniskās apkopes kritēriji, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes kritēriji,

| — | pārbaudes un testi, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi,

| — | instrumenti un materiāli, kas nepieciešami uzdevuma veikšanai, |
| --- | --- |

—

instrumenti un materiāli, kas nepieciešami uzdevuma veikšanai,

| — | līdzekļi, kas nepieciešami uzdevuma veikšanai, |
| --- | --- |

—

līdzekļi, kas nepieciešami uzdevuma veikšanai,

| — | individuālie aizsarglīdzekļi, |
| --- | --- |

—

individuālie aizsarglīdzekļi,

| — | nepieciešamie testi un procedūras, kas veicamas pēc katras tehniskās apkopes darbības pirms vilciena nodošanas ekspluatācijā, |
| --- | --- |

—

nepieciešamie testi un procedūras, kas veicamas pēc katras tehniskās apkopes darbības pirms vilciena nodošanas ekspluatācijā,

| — | izsekojamība un reģistrēšana, |
| --- | --- |

—

izsekojamība un reģistrēšana,

| — | bojājumu izlabošanas (kļūmju noteikšanas) rokasgrāmata ar sistēmu funkcionālām un shematiskām diagrammām. |
| --- | --- |

—

bojājumu izlabošanas (kļūmju noteikšanas) rokasgrāmata ar sistēmu funkcionālām un shematiskām diagrammām.

4.2.10.3.   Tehniskās apkopes dokumentācijas pārvaldība

Tehniskās apkopes dokumentāciju piegādā ražotājs vai/un dzelzceļa uzņēmums ar pirmo sērijas vilcienu vai ritekli un to iesniedz saistībā ar procesu, kas noteikts šīs SITS 6.2.4. punktā, pirms nodošanas ekspluatācijā. Šī sadaļa neattiecas uz prototipiem, kurus izmanto novērtēšanas nolūkos.

Pēc pirmā sērijas vilciena vai ritekļa nodošanas ekspluatācijā dzelzceļa uzņēmums ir atbildīgs par tehniskās apkopes dokumentācijas uzturēšanu attiecībā uz ritošo sastāvu, par kuru tas ir atbildīgs saskaņā ar šajā SITS noteiktajām prasībām. Tas ietver tehniskās apkopes dokumentācijas regulāru pārskatīšanu, lai tādējādi nodrošinātu atbilstību pamatprasībām.

Tehniskās apkopes dokumentāciju uztur saskaņā ar dzelzceļa uzņēmuma apstiprinātajā drošības pārvaldības sistēmā definētajiem procesiem.

Ja dzelzceļa uzņēmums veic tā ritošā sastāva tehnisko apkopi, ko tas izmanto, dzelzceļa uzņēmumam ritošā sastāva tehniskās apkopes un ekspluatācijas integritātei jānodrošina šādi procesi:

| — | informācija ritošā sastāva reģistrā, |
| --- | --- |

—

informācija ritošā sastāva reģistrā,

| — | pamatlīdzekļu pārvaldība, tajā skaitā visu ritošajam sastāvam veikto un veicamo tehnisko apkopju reģistri (uz ko attiecas noteikti dažāda līmeņa arhīva uzglabāšanas periodi), |
| --- | --- |

—

pamatlīdzekļu pārvaldība, tajā skaitā visu ritošajam sastāvam veikto un veicamo tehnisko apkopju reģistri (uz ko attiecas noteikti dažāda līmeņa arhīva uzglabāšanas periodi),

| — | programmatūra, ja nepieciešams, |
| --- | --- |

—

programmatūra, ja nepieciešams,

| — | procedūras īpašas informācijas saņemšanai un apstrādei saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, kas rodas jebkuru apstākļu rezultātā, ietverot, bet neaprobežojoties ar ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, |
| --- | --- |

—

procedūras īpašas informācijas saņemšanai un apstrādei saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, kas rodas jebkuru apstākļu rezultātā, ietverot, bet neaprobežojoties ar ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti,

| — | procedūras īpašas informācijas identifikācijai, radīšanai un izplatīšanai saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, kas rodas jebkuru apstākļu rezultātā, ietverot, bet neaprobežojoties ar ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, un kas ir noteikta jebkuras tehniskās apkopes darbības laikā, |
| --- | --- |

—

procedūras īpašas informācijas identifikācijai, radīšanai un izplatīšanai saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, kas rodas jebkuru apstākļu rezultātā, ietverot, bet neaprobežojoties ar ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, un kas ir noteikta jebkuras tehniskās apkopes darbības laikā,

| — | ritošā sastāva ekspluatācijas noslodzes profili (ietverot, bet neaprobežojoties tikai ar nobraukto kilometru kopskaitu), |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva ekspluatācijas noslodzes profili (ietverot, bet neaprobežojoties tikai ar nobraukto kilometru kopskaitu),

| — | šādu sistēmu aizsardzības un apstiprināšanas procesi. |
| --- | --- |

—

šādu sistēmu aizsardzības un apstiprināšanas procesi.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma nosacījumiem dzelzceļa uzņēmuma drošības pārvaldības sistēmai jāparāda, ka tiek piemēroti pienācīgi tehniskās apkopes nosacījumi, tādējādi nodrošinot nepārtrauktu atbilstību pamatprasībām un šīs SITS prasībām, tajā skaitā prasībām tehniskās apkopes dokumentācijai.

Ja par šā ritošā sastāva uzturēšanu ir atbildīgas citas puses, nevis dzelzceļa uzņēmums, kas izmanto ritošo sastāvu, dzelzceļa uzņēmumam, kas izmanto ritošo sastāvu, jāpārliecinās, vai visi attiecīgie tehniskās apkopes procesi tiek ievēroti un piemēroti. Šim procesam jābūt pienācīgi atspoguļotam dzelzceļa uzņēmuma drošības pārvaldības sistēmā.

Pusei, kas atbildīga par ritošā sastāva tehnisko apkopi, jānodrošina, ka vilcienu ekspluatējošajam dzelzceļa uzņēmumam ir pieejama uzticama informācija par tehniskās apkopes procesiem un datiem, kas SITS norādīta kā pieejama, un pēc šāda dzelzceļa uzņēmuma pieprasījuma jāparāda, ka šie procesi nodrošina ritošā sastāva atbilstību pamatprasībām Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

4.2.10.4.   Tehniskās apkopes informācijas pārvaldība

Pusei, kas atbildīga par ritošā sastāva tehnisko apkopi, jānodrošina, lai tai būtu izstrādāti procesi informācijas pārvaldībai un drošas piekļuves tiesībām attiecībā uz ritošā sastāva pārvaldību, tehnisko apkopi un ekspluatācijas integritāti. Citas puses, kas darbībā iesaistītas šajā procesā, sniedz pieprasīto tehniskās apkopes informāciju. Šīs ziņas ietver:

| — | ritošā sastāva reģistru, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistru,

| — | konfigurācijas pārvaldības informāciju, |
| --- | --- |

—

konfigurācijas pārvaldības informāciju,

| — | tehniskās apkopes pārvaldības informācijas sistēmas, tajā skaitā visu ritošajam sastāvam, par kuru tie atbildīgi, veikto un veicamo tehnisko apkopju reģistrus (uz ko attiecas noteikti dažāda līmeņa arhīva uzglabāšanas periodi), |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes pārvaldības informācijas sistēmas, tajā skaitā visu ritošajam sastāvam, par kuru tie atbildīgi, veikto un veicamo tehnisko apkopju reģistrus (uz ko attiecas noteikti dažāda līmeņa arhīva uzglabāšanas periodi),

| — | vadības procedūras īpašas informācijas saņemšanai un apstrādei saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, tajā skaitā ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, |
| --- | --- |

—

vadības procedūras īpašas informācijas saņemšanai un apstrādei saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, tajā skaitā ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti,

| — | vadības procedūras īpašas informācijas identifikācijai, radīšanai un izplatīšanai saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, tajā skaitā ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, un kas ir noteikta jebkuras tehniskās apkopes darbības, tajā skaitā daļu remonta, laikā, |
| --- | --- |

—

vadības procedūras īpašas informācijas identifikācijai, radīšanai un izplatīšanai saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas integritāti, tajā skaitā ekspluatācijas vai tehniskās apkopes starpgadījumiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, un kas ir noteikta jebkuras tehniskās apkopes darbības, tajā skaitā daļu remonta, laikā,

| — | ritošā sastāva ekspluatācijas noslodzes profili (piem., kilometri), |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva ekspluatācijas noslodzes profili (piem., kilometri),

| — | drošības pārvaldības procesi informāciju sistēmu aizsardzībai un apstiprināšanai. |
| --- | --- |

—

drošības pārvaldības procesi informāciju sistēmu aizsardzībai un apstiprināšanai.

4.2.10.5.   Tehniskās apkopes īstenošana

Dzelzceļa uzņēmumam kustības saraksti jāsastāda tā, lai katrs vilciens regulējamos intervālos varētu atgriezties norādītajā bāzē, kur tiek veikta kompleksa tehniskā apkope ar biežumu, ko nosaka ātrgaitas vilcienu konstrukcija un drošums.

Ja vilciens ir neapmierinošā tehniskā stāvoklī, infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa uzņēmums vai saskaņā ar dokumentu, kā noteikts 4.2.1. punktā, katrā atsevišķā gadījumā vienojas par nosacījumiem, ar kādiem var veikt dažus remontdarbus, lai būtu iespējama ritošā sastāva droša atgriešanās norādītajā tehniskās apkopes bāzē, kā arī par īpašiem ritošā sastāva ekspluatācijas nosacījumiem.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1.   Vispārējā daļa

Ciktāl tas attiecas uz tehnisko saderību, ritošā sastāva apakšsistēmai ir šādas saskarnes ar pārējām apakšsistēmām:

| — | vilcienu konstrukcija, |
| --- | --- |

—

vilcienu konstrukcija,

| — | mašīnista modrības ierīce, |
| --- | --- |

—

mašīnista modrības ierīce,

| — | elektrosistēma, |
| --- | --- |

—

elektrosistēma,

| — | kontroles ierīces vilcienā, |
| --- | --- |

—

kontroles ierīces vilcienā,

| — | perona augstums, |
| --- | --- |

—

perona augstums,

| — | durvju vadības ierīces, |
| --- | --- |

—

durvju vadības ierīces,

| — | rezerves izejas, |
| --- | --- |

—

rezerves izejas,

| — | galvenie lukturi, |
| --- | --- |

—

galvenie lukturi,

| — | avārijas sakabes, |
| --- | --- |

—

avārijas sakabes,

| — | riteņa un sliedes saskare, |
| --- | --- |

—

riteņa un sliedes saskare,

| — | ass gultņa veseluma uzraudzība, |
| --- | --- |

—

ass gultņa veseluma uzraudzība,

| — | trauksmes signāls pasažieriem, |
| --- | --- |

—

trauksmes signāls pasažieriem,

| — | spiediena viļņu iedarbība, |
| --- | --- |

—

spiediena viļņu iedarbība,

| — | sānvēja iedarbība, |
| --- | --- |

—

sānvēja iedarbība,

| — | bremzes, kas ir neatkarīgas no riteņa un sliedes saķeres, |
| --- | --- |

—

bremzes, kas ir neatkarīgas no riteņa un sliedes saķeres,

| — | uzmalu eļļošana, |
| --- | --- |

—

uzmalu eļļošana,

| — | elastīguma koeficients. |
| --- | --- |

—

elastīguma koeficients.

Saskarnes ir definētas turpmākajās sadaļās, lai nodrošinātu saskaņotību Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā.

Ņemot vērā 3. sadaļas pamatprasības, saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir sakārtotas pa apakšsistēmām šādā secībā:

| — | infrastruktūras apakšsistēma, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras apakšsistēma,

| — | enerģijas apgādes apakšsistēma, |
| --- | --- |

—

enerģijas apgādes apakšsistēma,

| — | vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma,

| — | satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Katrai no šīm saskarnēm specifikācijas ir sakārtotas tādā pašā secībā kā 4.2. punktā, t. i.:

| — | uzbūve un mehāniskas daļas, |
| --- | --- |

—

uzbūve un mehāniskas daļas,

| — | sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts, |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts,

| — | bremzēšana, |
| --- | --- |

—

bremzēšana,

| — | informācija un saziņa ar pasažieriem, |
| --- | --- |

—

informācija un saziņa ar pasažieriem,

| — | vides apstākļi, |
| --- | --- |

—

vides apstākļi,

| — | sistēmas aizsardzība, |
| --- | --- |

—

sistēmas aizsardzība,

| — | vilces un elektroaprīkojums, |
| --- | --- |

—

vilces un elektroaprīkojums,

| — | apkalpošana, |
| --- | --- |

—

apkalpošana,

| — | tehniskā apkope. |
| --- | --- |

—

tehniskā apkope.

Ir apstiprināts šāds saraksts, norādot, kuras apakšsistēmas ir identificētas kā tādas, kurām ir saskarne ar šīs SITS pamatparametriem.

| — | Uzbūve un mehāniskās daļas (4.2.2. punkts)

  Vilciena konstrukcija (4.2.1.2. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai (4.2.2.2. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Ritekļa virsbūves stiprība (4.2.2.3. punkts): saskarnes nav noteiktas.
  Piekļuve (4.2.2.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Tualetes (4.2.2.5. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Mašīnista kabīne (4.2.2.6. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.
  Priekšējais stikls un vilciena priekšgals (4.2.2.7. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Uzbūve un mehāniskās daļas (4.2.2. punkts)

Vilciena konstrukcija (4.2.1.2. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai (4.2.2.2. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Ritekļa virsbūves stiprība (4.2.2.3. punkts): saskarnes nav noteiktas.

Piekļuve (4.2.2.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Tualetes (4.2.2.5. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Mašīnista kabīne (4.2.2.6. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.

Priekšējais stikls un vilciena priekšgals (4.2.2.7. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.

| — | Ritekļa un sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts (4.2.3. punkts)

  Gabarīta kontūra (4.2.3.1. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.
  Statiskā ass slodze (4.2.3.2. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.
  Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas (4.2.3.3. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Ritošā sastāva dinamiskās īpašības (4.2.3.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Maksimālais vilciena garums(4.2.3.5. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Maksimālais slīpums (4.2.3.6. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.
  Līkuma minimālais rādiuss (4.2.3.7. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.
  Uzmalu eļļošana (4.2.3.8. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.
  Piekares koeficients (4.2.3.9. punkts): enerģijas apgādes apakšsistēma.
  Smiltnīcas izmantošana (4.2.3.10. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Aerodinamiskā iedarbība uz balastu (4.2.3.11. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Ritekļa un sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts (4.2.3. punkts)

Gabarīta kontūra (4.2.3.1. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.

Statiskā ass slodze (4.2.3.2. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.

Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas (4.2.3.3. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības (4.2.3.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Maksimālais vilciena garums(4.2.3.5. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Maksimālais slīpums (4.2.3.6. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.

Līkuma minimālais rādiuss (4.2.3.7. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.

Uzmalu eļļošana (4.2.3.8. punkts): infrastruktūras apakšsistēma.

Piekares koeficients (4.2.3.9. punkts): enerģijas apgādes apakšsistēma.

Smiltnīcas izmantošana (4.2.3.10. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Aerodinamiskā iedarbība uz balastu (4.2.3.11. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

| — | Bremzēšana (4.2.4. punkts)

  Bremžu darbība (4.2.4.1. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai (4.2.4.2. punkts): saskarnes nav noteiktas.
  Bremžu sistēmas prasības (4.2.4.3. punkts): enerģijas apgādes apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Darba bremžu darbības efektivitāte (4.2.4.4. punkts): saskarnes nav noteiktas.
  Induktīvās bremzes (4.2.4.5. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Apturēta vilciena aizsardzība (4.2.4.6. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā (4.2.4.7. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Bremzēšana (4.2.4. punkts)

Bremžu darbība (4.2.4.1. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai (4.2.4.2. punkts): saskarnes nav noteiktas.

Bremžu sistēmas prasības (4.2.4.3. punkts): enerģijas apgādes apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Darba bremžu darbības efektivitāte (4.2.4.4. punkts): saskarnes nav noteiktas.

Induktīvās bremzes (4.2.4.5. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Apturēta vilciena aizsardzība (4.2.4.6. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā (4.2.4.7. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

| — | Informācija un saziņa ar pasažieriem (4.2.5. punkts)

  Skaļruņu sakaru sistēma (4.2.5.1. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Pasažieru informācijas zīmes (4.2.5.2. punkts): saskarnes nav noteiktas.
  Trauksmes signāls pasažieriem (4.2.5.3. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Informācija un saziņa ar pasažieriem (4.2.5. punkts)

Skaļruņu sakaru sistēma (4.2.5.1. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Pasažieru informācijas zīmes (4.2.5.2. punkts): saskarnes nav noteiktas.

Trauksmes signāls pasažieriem (4.2.5.3. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

| — | Vides apstākļi (4.2.6. punkts)

  Vides apstākļi (4.2.6.1. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Vilciena aerodinamiskā slodzes atklātā telpā (4.2.6.2. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Sānvējš (4.2.6.3. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos (4.2.6.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Ārējais troksnis (4.2.6.5. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Ārēji elektromagnētiski traucējumi (4.2.6.6. punkts): enerģijas apgādes apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Vides apstākļi (4.2.6. punkts)

Vides apstākļi (4.2.6.1. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Vilciena aerodinamiskā slodzes atklātā telpā (4.2.6.2. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Sānvējš (4.2.6.3. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos (4.2.6.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Ārējais troksnis (4.2.6.5. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Ārēji elektromagnētiski traucējumi (4.2.6.6. punkts): enerģijas apgādes apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.

| — | Sistēmas aizsardzība (4.2.7. punkts)

  Avārijas izejas (4.2.7.1. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Ugunsdrošība (4.2.7.2. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Aizsardzība pret elektrotraumu (4.2.7.3. punkts): saskarnes nav noteiktas.
  Ārējās apgaismojuma ierīces (4.2.7.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un enerģijas apgādes apakšsistēma, un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Skaņas signāls (4.2.7.4. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Celšanas/vilkšanas procedūras (4.2.7.5. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Iekšējais troksnis (4.2.7.6. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Gaisa kondicionēšana (4.2.7.7. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Mašīnista modrības ierīce (4.2.7.8. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma (4.2.7.9. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.
  Kontroles un diagnostikas koncepcijas (4.2.7.10. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Īpašas specifikācijas tuneļiem (4.2.7.11. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Avārijas apgaismojuma sistēma (4.2.7.12. punkts): saskarnes nav noteiktas.
  Programmatūra (4.2.7.13. punkts): saskarnes nav noteiktas. |
| --- | --- |

—

Sistēmas aizsardzība (4.2.7. punkts)

Avārijas izejas (4.2.7.1. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Ugunsdrošība (4.2.7.2. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Aizsardzība pret elektrotraumu (4.2.7.3. punkts): saskarnes nav noteiktas.

Ārējās apgaismojuma ierīces (4.2.7.4. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un enerģijas apgādes apakšsistēma, un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Skaņas signāls (4.2.7.4. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Celšanas/vilkšanas procedūras (4.2.7.5. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Iekšējais troksnis (4.2.7.6. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Gaisa kondicionēšana (4.2.7.7. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Mašīnista modrības ierīce (4.2.7.8. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma (4.2.7.9. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma.

Kontroles un diagnostikas koncepcijas (4.2.7.10. punkts): vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Īpašas specifikācijas tuneļiem (4.2.7.11. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Avārijas apgaismojuma sistēma (4.2.7.12. punkts): saskarnes nav noteiktas.

Programmatūra (4.2.7.13. punkts): saskarnes nav noteiktas.

| — | Vilces un elektroaprīkojums (4.2.8. punkts)

  Prasības vilces efektivitātei (4.2.8.1. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Vilces riteņa un sliedes saķeres prasības (4.2.8.2. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
  Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei (4.2.8.3. punkts): enerģijas apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Vilces un elektroaprīkojums (4.2.8. punkts)

Prasības vilces efektivitātei (4.2.8.1. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Vilces riteņa un sliedes saķeres prasības (4.2.8.2. punkts): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei (4.2.8.3. punkts): enerģijas apakšsistēma un vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma, un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

| — | Apkalpošana (4.2.9. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Apkalpošana (4.2.9. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

| — | Tehniskā apkope (4.2.10. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

—

Tehniskā apkope (4.2.10. punkts): infrastruktūras apakšsistēma un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

4.3.2.   Infrastruktūras apakšsistēma

4.3.2.1.   Piekļuve

Šīs SITS 4.2.2.4.1. punktā norādīta piekļuves pakāpienu atrašanās vieta. Šī vieta atkarīga no perona malas atrašanās vietas, kas norādīta infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.20.4. un 4.2.20.5. punktā.

4.3.2.2.   Mašīnista kabīne

šīs SITS 4.2.2.6. punktā norādīts, ka mašīnista kabīnei jābūt pieejamai no abām vilciena pusēm no zemes un no perona. Perona augstums, kas nomērīts no sliežu līmeņa, ir norādīts infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.20.4. punktā.

4.3.2.3.   Gabarīta kontūra

šīs SITS 4.2.3.1. punktā norādīts, ka ritošajam sastāvam jāatbilst vienai no ritekļu gabarīta kontūrām, kas norādītas parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 2005. gada redakcijas C pielikumā. Atbilstīgi infrastruktūras gabarīti norādīti infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3. punktā, un infrastruktūras reģistrā norādīta katras līnijas gabarīta kontūra, kurai jāatbilst ritošajam sastāvam, ko ekspluatē uz šīs līnijas.

4.3.2.4.   Statiskā ass slodze

šī SITS 4.2.3.2. punktā nosaka maksimālo statisko ass slodzi, kura pieļaujama dažādu veidu ritošajam sastāvam. Attiecīgas specifikācijas norādītas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.13. punktā.

4.3.2.5.   Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas

šī SITS 4.2.3.3.2. punktā sīki nosaka specifikācijas ritošajam sastāvam saistībā ar ass gultņa veseluma uzraudzību ar sakarsušo bukšu atklāšanas lauka iekārtu. Minimālās infrastruktūras gabarīta prasības infrastruktūras apakšsistēmai noteiktas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3. punktā.

4.3.2.6.   Ritošā sastāva dinamiskās īpašības un riteņu profili

šī SITS 4.2.3.4. punktā sīki nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ritošā sastāva dinamiskajām īpašībām un jo īpaši riteņu profila parametrus. Attiecīgas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu un jo īpaši sliežu profila parametri norādīti infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.9., 4.2.10., 4.2.11., 4.2.12. un 5.3.1.1. punktā.

4.3.2.7.   Maksimālais vilciena garums

šīs SITS 4.2.3.5. punktā noteikts vilciena maksimālais garums. Perona maksimālais garums noteikts infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.20.2. punktā, un infrastruktūras reģistrā katrai līnijai norāda minimālo perona garumu, pie kura paredzēts apstāties ātrgaitas vilcieniem.

4.3.2.8.   Maksimālais slīpums

šīs SITS 4.2.3.6. punktā noteikts, ka vilcieniem jāspēj uzsākt braukšanu, braukt un apstāties uz visām līnijām, kurās paredzēta to ekspluatācija. Maksimālais slīpums norādīts infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.5. punktā, un infrastruktūras reģistrā norāda maksimālo slīpumu katrai līnijai.

4.3.2.9.   Līkuma minimālais rādiuss

šīs SITS 4.2.3.7. punktā noteikts, ka vilcieniem jāspēj izbraukt līkuma minimālo rādiusu uz visām līnijām, kurās paredzēta to ekspluatācija. Līkuma minimālais rādiuss ir norādīts infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.6., 4.2.8. un 4.2.25. punktā, un infrastruktūras reģistrā norāda katras līnijas līkuma minimālo rādiusu ātrgaitas sliežu ceļiem un dzelzceļa atzariem.

4.3.2.10.   Uzmalu eļļošana

Nepastāv infrastruktūras SITS saskarnes saistībā ar uzmalu eļļošanu.

4.3.2.11.   Balasta uzņemšana

šīs SITS 4.2.3.11. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar aerodinamisko ietekmi uz balastu. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.27. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu.

4.3.2.12.   Induktīvās bremzes

šīs SITS 4.2.4.5. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar induktīvo bremžu izmantošanu. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.13. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu, un infrastruktūras reģistrā norāda nosacījumus induktīvo bremžu lietošanai uz katras līnijas.

4.3.2.13.   Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

šīs SITS 4.2.4.7. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar bremžu darbības efektivitāti stāvā slīpumā. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.5. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu, un infrastruktūras reģistrā norāda maksimālo slīpumu katrai līnijai.

4.3.2.14.   Trauksmes signāls pasažieriem

Nepastāv infrastruktūras SITS saskarnes saistībā ar trauksmes signālu pasažieriem.

4.3.2.15.   Vides apstākļi

Nepastāv infrastruktūras SITS saskarnes saistībā ar vides apstākļiem.

4.3.2.16.   Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā

šīs SITS 4.2.6.2. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vilciena aerodinamisko slodzi atklātā telpā. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.4., 4.2.14.7. un 4.4.3. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu.

4.3.2.17.   Sānvējš

šīs SITS 4.2.6.3. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar sānvēju. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.17. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu.

4.3.2.18.   Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos

šīs SITS 4.2.6.4. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar maksimālajām spiediena izmaiņām tuneļos. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu.

4.3.2.19.   Ārējais troksnis

šīs SITS 4.2.6.5. punktā nosaka specifikācijas saistībā ar ārējo troksni, ko rada ritošais sastāvs. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.19. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu.

4.3.2.20.   Ugunsdrošība

šīs SITS 4.2.7.2. punktā nosaka īpašas specifikācijas saistībā ar ugunsdrošību vilcieniem, ko ekspluatē tuneļos un/vai paaugstinātos posmos, kuru garums pārsniedz 5 km. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.21. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu saistībā ar tuneļiem un/vai paaugstinātiem posmiem, un infrastruktūras reģistrā katrai līnijai norāda, kur atrodas tuneļi un/vai paaugstināti posmi, kuru garums pārsniedz 5 km, vai kā tie ir identificēti.

4.3.2.21.   Galvenie lukturi

Pastāv saskarne starp galveno lukturu (šīs SITS 4.2.7.4.1.1. punkts) iluminescenci un atstarojošo apģērbu personālam, kas strādā uz sliežu ceļa vai tā tuvumā, kā aprakstīts infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.7. punktā.

4.3.2.22.   Īpašas specifikācijas tuneļiem

šīs SITS 4.2.7.11. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar to ekspluatāciju tuneļos. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.21. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu, un infrastruktūras reģistrā katrai līnijai norāda tuneļu atrašanās vietu un to identifikāciju.

4.3.2.23.   Apkalpošana

šīs SITS 4.2.9. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar apkalpošanu. Infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.26. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu.

4.3.2.24.   Tehniskā apkope

Nepastāv infrastruktūras SITS saskarnes saistībā ar tehnisko apkopi.

4.3.3.   Enerģijas apgādes apakšsistēma

4.3.3.1.   Rezervēts

4.3.3.2.   Bremžu sistēmas prasības

šīs SITS 4.2.4.3. un 4.2.8.3.1.2. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar reģeneratīvās bremzēšanas prasībām. Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.4. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz enerģijas apgādes apakšsistēmu, un infrastruktūras reģistrā nosaka, kur katrai līnijai šīs specifikācijas piemēro.

4.3.3.3.   Ārēji elektromagnētiski traucējumi

šīs SITS 4.2.6.6. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ārējiem elektromagnētiskiem traucējumiem. Enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.6. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz enerģijas apgādes apakšsistēmu.

4.3.3.4.   Galvenie lukturi

Pastāv saskarne starp galveno lukturu (šīs SITS 4.2.7.4.1.1. punkts) iluminescenci un atstarojošo apģērbu personālam, kas strādā uz sliežu ceļa vai tā tuvumā, kā aprakstīts enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.7. punktā.

4.3.3.5.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz enerģijas padevi

šīs SITS 4.2.8.3. punktā detalizēti nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar enerģijas padevi. Enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2., 4.2.3., 4.2.4., 4.2.9.1., 4.2.9.2., 4.2.10., 4.2.11., 4.2.14., 4.2.15., 4.2.16., 4.2.17., 4.2.18., 4.2.19., 4.2.20., 4.2.21., 4.2.22., 4.2.23., 4.2.24. un 4.2.25. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz enerģijas apgādes apakšsistēmu. Specifikācijas attiecībā uz enerģijas apgādes apakšsistēmu saistībā ar kontakttīkla pozīciju ir norādītas enerģijas apgādes SITS 2006. gada redakcijas 4.2.9. punktā.

4.3.4.   Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

4.3.4.1.   Mašīnista kabīne

šīs SITS 4.2.2.6. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ārējo signālu redzamību mašīnistam. Signālu atrašanās vieta norādīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā.

4.3.4.2.   Priekšējais stikls un vilciena priekšgals

šīs SITS 4.2.2.7. punktā nosaka, ka priekšējais stikls nedrīkst mainīt signālu krāsu. Signālu krāsa ir norādīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā.

4.3.4.3.   Statiskā ass slodze

šīs SITS 4.2.3.2. punktā nosaka minimālo statisko ass slodzi. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.11. punktā un A pielikuma 1. papildinājuma 3.1. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

4.3.4.4.   Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas

šīs SITS 4.2.3.3.2.3. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar parametriem, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas, un jo īpaši riteņpāra elektrisko pretestību un ass gultņa veseluma uzraudzību. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.10. un 4.2.11. punktā un A pielikuma 1. papildinājuma 1. līdz 4. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

4.3.4.5.   Smiltnīcas izmantošana

šīs SITS 4.2.3.10. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar smiltnīcas izmantošanas ierobežošanu, kas saistīta ar saskarni ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.11. punktā un A pielikuma 1. papildinājuma 4.1. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

4.3.4.6.   Bremžu darbība

šīs SITS 4.2.4.1. punktā nosaka, ka infrastruktūras pārvaldītājs drīkst definēt papildu prasības, ja tā pārvaldītajā tīkla daļā ir atšķirīgas B klases vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmas. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu, un infrastruktūras reģistrā norāda šīs specifikācijas.

šīs SITS 4.2.4.7. punktā nosaka bremžu darbības efektivitāti stāvā slīpumā. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 6.2.1.2. punktā un C pielikumā noteikts, kā informāciju par ierobežojošajiem slīpumiem pārraida vilcienam.

4.3.4.7.   Elektromagnētiskie traucējumi

šīs SITS 4.2.6.6. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar elektromagnētiskajiem traucējumiem. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.12.2. punktā un A pielikuma A6. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

4.3.4.8.   Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma

šīs SITS 4.2.7.9. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmu un jo īpaši riteņpāru izvietojumu un riteņiem. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.11. punktā un A pielikuma 1. papildinājumā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz riteņpāru izvietojumu un riteņiem. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2 un 4.2.5. punktā ir noteikta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmas borta antenas atrašanās vieta.

šīs SITS 4.2.7.9.1. punktā nosaka, ka vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas darbība, jo īpaši nelabvēlīgā darbības režīmā, ir norādīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā. šī SITS 4.2.7.14. punktā nosaka Eiropas satiksmes kontroles sistēmas displejus mašīnistu kabīnēm. Prasības attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu atrodamas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā

4.3.4.9.   Kontroles un diagnostikas koncepcijas

šīs SITS 4.2.7.10. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar kontroles un diagnostikas koncepcijām. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

4.3.4.10.   Īpašas specifikācijas tuneļiem

šīs SITS 4.2.7.11. punktā nosaka, ka gaisa padeves vai izplūdes vārstus gaisa kondicionēšanas sistēmā atļauts aizvērt, braucot pa tuneļiem. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. un 4.2.3. punktā un A pielikuma 7. un 33. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu saistībā ar signāla pārraidīšanu no zemes, lai aizvērtu vai atvērtu šos vārstus.

4.3.4.11.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz enerģijas padevi

šīs SITS 4.2.8.3.6.9. un 4.2.8.3.6.10. punktā nosaka, ka borta aprīkojumam jāreaģē uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas ierīču pārraidītajām prasībām, šķērsojot enerģijas apgādes apakšsistēmas fāzu un sistēmu atdalīšanas sekcijas. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2. un 4.2.3. punktā un A pielikuma 7. un 33. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

4.3.4.12   Ritekļa priekšējās gaismas

Pastāv saskarne starp galveno lukturu (šīs SITS 4.2.7.4.1.1. punkts) iluminescenci un atstarojošo apģērbu personālam, kas strādā uz sliežu ceļa vai tā tuvumā, kā aprakstīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.7. punktā.

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 4.2.16. punktā nosaka, ka atstarojošām zīmēm jāatbilst darbības prasībām, kuras ietvertas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.7.4.1.1. punktā.

4.3.5.   Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma

4.3.5.1.   Vilciena konstrukcija

šīs SITS 4.2.1.2. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vilciena konstrukcija. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5. punktā un H, J un L pielikumā ietverti noteikumi vilcienu sastāvam.

4.3.5.2.   Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai

šīs SITS 4.2.2.2. punktā un K pielikumā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar gala sakabes un sakabināšanas noteikumiem vilciena sastāva vilkšanai, un jo īpaši prasības attiecībā uz darbību K pielikuma 2. daļā. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5., 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. punktā noteiktas attiecīgas specifikācijas.

4.3.5.3.   Piekļuve

šīs SITS 4.2.2.4. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar pasažieru pakāpieniem un ieejas durvīm. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.4. punktā ietvertas attiecīgas specifikācijas.

4.3.5.4.   Tualetes

šīs SITS 4.2.2.5. punktā nosaka prasības tualešu skalošanas sistēmai. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijā nav noteiktas specifikācijas noteikumiem par plāna izstrādi un tualešu apkalpošanu.

4.3.5.5.   Priekšējais stikls un vilciena priekšgals

šīs SITS 4.2.2.7. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar priekšējo stiklu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.4. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par redzamību.

4.3.5.6.   Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas

šīs SITS 4.2.3.3.2. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ass gultņa veseluma uzraudzību. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.6. punktā ir noteiktas specifikācijas ekspluatācijas noteikumiem, ja atklāta atteice.

4.3.5.7.   Ritošā sastāva dinamiskās īpašības

šīs SITS 4.2.3.4. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ritošā sastāva dinamiskajām īpašībām. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.6. punktā ir noteiktas specifikācijas ekspluatācijas noteikumiem, ja atklāta nestabilitāte.

4.3.5.8.   Maksimālais vilciena garums

šīs SITS 4.2.3.5. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar maksimālo vilciena garumu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5., 4.2.3.6.3. un 4.2.3.7. punktā ir noteiktas specifikācijas ekspluatācijas noteikumiem, ja vilciena un perona garums nesakrīt.

4.3.5.9.   Smiltnīcas izmantošana

šīs SITS 4.2.3.10. punktā nosaka specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar smiltnīcas izmantošanu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas B pielikuma C1. punktā un H pielikumā ir noteiktas specifikācijas noteikumiem par manuālu smiltnīcas izmantošanu vai mašīnista izraisītu automātiskas smiltnīcas izmantošanas aizkavēšanu.

4.3.5.10.   Balasta uzņemšana

Šīs SITS 4.2.3.11. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar balasta uzņemšanu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.1.2.2.3. punktā ir noteiktas specifikācijas noteikumiem par ātruma samazināšanu vajadzības gadījumā.

4.3.5.11.   Bremžu darbība

Šīs SITS 4.2.4.1. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar bremžu darbību. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5.1., 4.2.2.6.1. un 4.2.2.6.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz bremžu izmantošanu.

4.3.5.12.   Bremžu sistēmas prasības

Šīs SITS 4.2.4.3. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar prasībām bremžu sistēmai. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5.1., 4.2.2.6.1. un 4.2.2.6.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par bremžu izmantošanu.

4.3.5.13.   Induktīvās bremzes

Šīs SITS 4.2.4.5. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar induktīvajām bremzēm. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.6.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par induktīvo bremžu lietošanu.

4.3.5.14.   Apturēta vilciena aizsardzība

Šīs SITS 4.2.4.6. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar apturēta vilciena aizsardzību. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.6.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par vilciena nodrošināšanu, kad ar stāvbremzi nepietiek.

4.3.5.15.   Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

Šīs SITS 4.2.4.7. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar bremžu darbības efektivitāti stāvā slīpumā. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.1.2.2.3. un 4.2.2.6.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par ātruma ierobežojumiem.

4.3.5.16.   Skaļruņu sakaru sistēma

Šīs SITS 4.2.5.1. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar skaļruņu sakaru sistēmu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijā specifikācijas attiecībā uz skaļruņu sakaru sistēmas lietošanu neparedz.

4.3.5.17.   Trauksmes signāls pasažieriem

Šīs SITS 4.2.5.3. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar trauksmes signālu pasažieriem. Attiecīgas specifikācijas noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.4. punktā.

4.3.5.18.   Vides apstākļi

Šīs SITS 4.2.6.1. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vides apstākļiem. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5. un 4.2.3.3.2. pantā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par tāda ritošā sastāva pieņemšanu, kas neatbilst faktiskajiem vides apstākļiem.

4.3.5.19.   Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā

Šīs SITS 4.2.6.2. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vilciena aerodinamisko slodzi atklātā telpā. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijā specifikācijas attiecībā uz drošības noteikumiem strādniekiem uz sliežu ceļa vai pasažieriem uz perona neparedz.

4.3.5.20.   Sānvējš

Šīs SITS 4.2.6.3. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar sānvēju. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.1.2.2.3. un 4.2.3.6. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par ātruma ierobežošanu, kad nepieciešams.

4.3.5.21.   Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos

Šīs SITS 4.2.6.4. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar maksimālajām spiediena izmaiņām tuneļos. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.1.2.2.3. un 4.2.3.6. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par ātruma ierobežošanu, kad nepieciešams.

4.3.5.22.   Ārējais troksnis

Šīs SITS 4.2.6.5. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ārējo troksni, kurš ir atkarīgs no ekspluatācijas apstākļiem. Attiecīgas specifikācijas ietvertas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.7. punktā.

4.3.5.23.   Avārijas izejas

Šīs SITS 4.2.7.1. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar avārijas izejām. Attiecīgas specifikācijas ietvertas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.6. un 4.2.3.7. punktā.

4.3.5.24.   Ugunsdrošība

Šīs SITS 4.2.7.2. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ugunsdrošību. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.6. un 4.2.3.7. punktā noteiktas specifikācijas saistībā ar rīcību ugunsgrēka gadījumā vilcienā.

4.3.5.25.   Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls

Šīs SITS 4.2.7.4. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ārējām apgaismojuma ierīcēm un skaņas signālu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.1.2., 4.2.2.1.3. un 4.2.2.2. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem par ārējo apgaismojuma ierīču un skaņas signāla lietošanu.

4.3.5.26.   Celšanas/vilkšanas procedūras

Šīs SITS 4.2.7.5. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar celšanas/vilkšanas procedūrām. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.7. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz noteikumiem celšanas/vilkšanas procedūrām.

4.3.5.27.   Iekšējais troksnis

Šīs SITS 4.2.7.6. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar iekšējo troksni, kurš ir atkarīgs no ekspluatācijas apstākļiem. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijā specifikācijas neparedz.

4.3.5.28.   Gaisa kondicionēšana

Šīs SITS 4.2.7.7. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar gaisa kondicionēšanu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijā specifikācijas attiecībā uz svaiga gaisa padeves pārtraukšanu neparedz.

4.3.5.29.   Mašīnista modrības ierīce

Šīs SITS 4.2.7.8. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar mašīnista modrības ierīci. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.3.3.2. un 4.3.3.7. punktā noteiktas attiecīgas specifikācijas.

4.3.5.30.   Kontroles un diagnostikas koncepcijas

Šīs SITS 4.2.7.10. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar kontroles un diagnostikas koncepcijām. Papildu prasības noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.5.2. punktā un H un J pielikumā.

4.3.5.31.   Īpašas specifikācijas tuneļiem

Šīs SITS 4.2.7.11. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar īpašām specifikācijām tuneļiem. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.1.2.2.1., 4.2.3.7. un 4.6.3.2.3.3. punktā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz procedūrām, lai novērstu dūmu ieelpošanu vilciena tiešā tuvumā esoša ugunsgrēka gadījumā.

4.3.5.32.   Prasības vilces efektivitāti

Šīs SITS 4.2.8.1. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vilces efektivitātes prasībām. Attiecīgas specifikācijas procedūrām šīs efektivitātes ņemšanai vērā ir noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.5. un 4.2.3.3.2. punktā.

4.3.5.33.   Prasības vilces riteņa un sliedes saķerei

Šīs SITS 4.2.8.2. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar vilces riteņa un sliedes saķeres prasībām. Attiecīgas specifikācijas saistībā ar procedūrām sliktas riteņa un sliedes saķeres apstākļos ir noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.3.2., 4.2.3.6. un 4.2.1.2.2. punktā un B pielikuma C punktā.

4.3.5.34.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei

Šīs SITS 4.2.8.3. punktā noteiktas specifikācijas elektroenerģijas padevei ritošajam sastāvam. Attiecīgas specifikācijas saistībā ar procedūrām elektroenerģijas padeves sistēmas nelabvēlīga darbības režīma apstākļos, noteikumi pantogrāfu izmantošanai un noteikumi, kas piemērojami, braucot pa fāzu vai sistēmas atdalīšanas sekcijām, ir noteikti satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.3.6. un 4.2.1.2.2. punktā un H pielikumā.

4.3.5.35.   Apkalpošana

Šīs SITS 4.2.9. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar apkalpošanu. Specifikācijas attiecībā uz apkalpošanas procedūrām satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada variantā nav noteiktas.

4.3.5.36.   Ritekļa identifikācija

Šīs SITS 4.2.7.15. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ritošo sastāvu saistībā ar ritekļa identifikāciju. Attiecīgas specifikācijas saistībā ar noteikumiem par ritekļa identifikāciju ir noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.3. punktā.

4.3.5.37.   Signāla redzamība

Šīs SITS 4.2.2.6. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz ārējo redzamību mašīnistam. Specifikācijas attiecībā uz ekspluatācijas noteikumiem ir noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.3.1.1., 4.3.2.4. un 4.3.3.6. punktā.

4.3.5.38.   Avārijas izejas

Šīs SITS 4.2.7.1. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz avārijas izejām. Attiecīgas specifikācijas ietvertas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.2.2.4. punktā.

4.3.5.39.   Mašīnista un mašīnas saskarne (DMI)

Šīs SITS 4.2.7.14. punktā noteiktas specifikācijas attiecībā uz Eiropas satiksmes kontroles sistēmas displeju mašīnista kabīnē. Specifikācijas attiecībā uz ekspluatācijas noteikumiem ir noteiktas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijas 4.3.2.3. punktā un A1. pielikumā.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

ņemot vērā 3. sadaļas pamatprasības, šī SITS attiecas uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva ekspluatācijas noteikumiem, kas uzskaitīti iepriekš 4.3.5.punktā.

Turpmākie ekspluatācijas noteikumi neveido daļu no ritošā sastāva novērtējuma.

Ekspluatācijas apstākļi nelabvēlīgā darbības režīmā ir daļa no dzelzceļa uzņēmuma drošības pārvaldības sistēmas (skatīt 4.2.1. punkta a) apakšpunktu).

Turklāt ir jāpiemēro ekspluatācijas noteikumi, lai nodrošinātu, ka vilcienu, kas apstājies slīpumā, kā noteikts šīs SITS 4.2.4.6. punktā (Apturēta vilciena aizsardzība), apkalpe varēs imobilzēt ar mehāniskiem līdzekļiem divu stundu laikā.

Kustības sarakstos ņem vērā apkalpošanas nepieciešamību un tehniskās apkopes grafikus.

Noteikumi skaļruņu sakaru sistēmas, trauksmes signāla pasažieriem un avārijas izeju izmantošanai, kā arī ieejas durvju un gaisa kondicionēšanas vārstu darbībai ir dzelzceļa uzņēmuma pārziņā.

Drošības noteikumus strādniekiem uz sliežu ceļa vai pasažieriem uz perona izstrādā infrastruktūras pārvaldītājs.

Ekspluatācijas nosacījumus izstrādā dzelzceļa uzņēmums, lai trokšņa līmenis mašīnista kabīnē būtu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Direktīvā 2003/10/EK par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu darba vides riskiem, ko rada fizikāli faktori (troksnis), noteiktajā līmenī saskaņā ar šīs SITS 4.2.7.6. punktā noteiktajiem ritošā sastāva raksturlielumiem.

Specifikācijas attiecībā uz procedūrām palīdzībai personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir atklāts punkts, līdz būs pieejama parasto dzelzceļu sistēmas SITS par pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

Avārijas rokturu zīmogi pēc izmantošanas jāaizstāj ar jauniem.

Dzelzceļa uzņēmums izstrādā celšanas un vilkšanas procedūras, nosakot metodes un veidu no sliedēm noskrējuša vilciena glābšanai un tāda vilciena pārvietošanai, kas nespēj normāli kustēties.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

ņemot vērā 3. sadaļā norādītās pamatprasības, tehniskās apkopes noteikumi, ko īpaši piemēro ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai saistībā ar šo SITS, ir aprakstīti šādos punktos:

| — | 4.2.3.3.1. Riteņpāru elektriskā pretestība, |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1. Riteņpāru elektriskā pretestība,

| — | 4.2.3.3.2.1. Ass gultņa veseluma uzraudzība 1. klases vilcieniem, |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.1. Ass gultņa veseluma uzraudzība 1. klases vilcieniem,

| — | 4.2.3.3.2.2. Ass gultņa veseluma uzraudzība 2. klases vilcieniem, kuriem nepieciešama sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce, |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.2. Ass gultņa veseluma uzraudzība 2. klases vilcieniem, kuriem nepieciešama sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce,

| — | 4.2.3.4.8. Ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības, |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.8. Ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības,

| — | 4.2.7.3. Aizsardzība pret elektrotraumu, |
| --- | --- |

—

4.2.7.3. Aizsardzība pret elektrotraumu,

un jo īpaši šādos punktos:

| — | 4.2.9. Apkalpošana, |
| --- | --- |

—

4.2.9. Apkalpošana,

| — | 4.2.10. Tehniskās apkope. |
| --- | --- |

—

4.2.10. Tehniskās apkope.

Tehniskās apkopes noteikumiem jābūt tādiem, lai ritošais sastāvs visā ekspluatācijas laikā atbilstu 6. punktā noteiktajiem novērtējuma kritērijiem.

Puse, kura atbildīga par tehniskās apkopes dokumentācijas uzturēšanu saskaņā ar 4.2.10. punktu, pienācīgi definē pielaides un intervālus, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību. Tāpat šī puse ir atbildīga par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz to ekspluatācijas vērtību noteikšanu, kuras nav noteiktas šajā SITS.

Tas nozīmē, ka tipa apstiprinājumam jāizpilda šīs SITS 6. punktā noteiktās novērtējuma procedūras, kuras ne vienmēr ir piemērojamas tehniskajai apkopei. Ne visus testus var veikt katrā tehniskās apkopes pasākumā, un var pieļaut lielākas pielaides.

Iepriekš minēto pasākumu kopums nodrošina nepārtrauktu ritošā sastāva atbilstību pamatprasībām tā ekspluatācijas laikā.

4.6.   Profesionālā kompetence

Profesionālā kompetence, kas nepieciešama ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva ekspluatācijai, tiks atspoguļota ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS 2006. gada redakcijā.

Kompetences prasības ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva tehniskajai apkopei detalizēti uzskaitītas tehniskās apkopes dokumentācijā (skatīt 4.2.10.2.2. punktu).

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Veselības un drošības nosacījumi attiecībā uz troksni, vibrāciju un gaisa kondicionēšanu vilciena apkalpei ekspluatācijas nodalījumos nedrīkst atšķirties no obligātajiem nosacījumiem attiecībā uz pasažieriem.

Šajā SITS nav papildu prasību saistībā ar tehniskās apkopes vai ekspluatācijas personāla veselību un drošību, izņemot tās, kas norādītas 4.2.2.6. (Mašīnista kabīne), 4.2.2.7. (Priekšējais stikls un vilciena priekšgals), 4.2.7.1.2. (Mašīnista kabīnes avārijas izeja), 4.2.7.2.3.3. (Ugunsdrošība), 4.2.7.6. (Iekšējais troksnis) un 4.2.7.7. (Gaisa kondicionēšana) punktā un tehniskās apkopes plānā (skatīt 4.2.10. punktu).

4.8.   Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs

4.8.1.   Infrastruktūras reģistrs

Prasības ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras reģistra saturam attiecībā uz ātrgaitas ritošā sastāva apakšsistēmu ir norādītas šādos punktos:

| — | 1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma |
| --- | --- |

—

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

| — | 4.2.3.4.3. Sliežu noslodzes robežvērtības |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3. Sliežu noslodzes robežvērtības

| — | 4.2.3.6. Maksimālais slīpums |
| --- | --- |

—

4.2.3.6. Maksimālais slīpums

| — | 4.2.3.7. Līkuma minimālais rādiuss |
| --- | --- |

—

4.2.3.7. Līkuma minimālais rādiuss

| — | 4.2.4.1. Minimālā bremžu darbības efektivitāte |
| --- | --- |

—

4.2.4.1. Minimālā bremžu darbības efektivitāte

| — | 4.2.4.3. Bremžu sistēmas prasības |
| --- | --- |

—

4.2.4.3. Bremžu sistēmas prasības

| — | 4.2.4.5. Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

—

4.2.4.5. Induktīvās bremzes

| — | 4.2.4.7. Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

—

4.2.4.7. Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

| — | 4. 2.6.1. Vides apstākļi |
| --- | --- |

—

4. 2.6.1. Vides apstākļi

| — | 4.2.6.6.1. Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1. Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls

| — | 4.2.7.7. Gaisa kondicionēšana |
| --- | --- |

—

4.2.7.7. Gaisa kondicionēšana

| — | 4.2.8.3. Elektroapgādes raksturlielumi |
| --- | --- |

—

4.2.8.3. Elektroapgādes raksturlielumi

| — | 4.3.2.3. Gabarīta kontūra |
| --- | --- |

—

4.3.2.3. Gabarīta kontūra

| — | 4.3.2.7. Maksimālais vilciena garums |
| --- | --- |

—

4.3.2.7. Maksimālais vilciena garums

| — | 4.3.2.8. Maksimālais slīpums |
| --- | --- |

—

4.3.2.8. Maksimālais slīpums

| — | 4.3.2.9. Līkuma minimālais rādiuss |
| --- | --- |

—

4.3.2.9. Līkuma minimālais rādiuss

| — | 4.3.2.12. Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

—

4.3.2.12. Induktīvās bremzes

| — | 4.3.2.13. Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

—

4.3.2.13. Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

| — | 4.3.2.14. Trauksmes signāls pasažieriem |
| --- | --- |

—

4.3.2.14. Trauksmes signāls pasažieriem

| — | 4.3.2.20. Ugunsdrošība |
| --- | --- |

—

4.3.2.20. Ugunsdrošība

| — | 4.3.2.22. Īpašas specifikācijas tuneļiem |
| --- | --- |

—

4.3.2.22. Īpašas specifikācijas tuneļiem

| — | 4.3.3.2. Bremžu sistēmas prasības |
| --- | --- |

—

4.3.3.2. Bremžu sistēmas prasības

| — | 4.3.4.6. Bremžu darbība |
| --- | --- |

—

4.3.4.6. Bremžu darbība

Infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par sniegto infrastruktūras reģistrā iekļaujamo datu precizitāti.

4.8.2.   Ritošā sastāva reģistrs

Ritošā sastāva reģistrā obligāti ietveramie dati par ātrgaitas ritošo sastāvu, ir norādīti šīs SITS I pielikumā.

Ja mainās reģistrācijas dalībvalsts, ritošā sastāva reģistra saturu attiecībā uz konkrēto ātrgaitas ritošo sastāvu sākotnējās reģistrācijas valsts nodod jaunajai reģistrācijas valstij.

Ritošā sastāva reģistrā ietvertos datus pieprasa:

| — | dalībvalsts, lai apstiprinātu, ka ātrgaitas ritošais sastāvs atbilst šīs SITS prasībām, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts, lai apstiprinātu, ka ātrgaitas ritošais sastāvs atbilst šīs SITS prasībām,

| — | infrastruktūras pārvaldītājs, lai apstiprinātu, ka ātrgaitas ritošais sastāvs ir savietojams ar infrastruktūru, kurā to paredzēts ekspluatēt, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pārvaldītājs, lai apstiprinātu, ka ātrgaitas ritošais sastāvs ir savietojams ar infrastruktūru, kurā to paredzēts ekspluatēt,

| — | dzelzceļa uzņēmums, lai apstiprinātu, ka ātrgaitas ritošais sastāvs ir piemērots satiksmes prasībām. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums, lai apstiprinātu, ka ātrgaitas ritošais sastāvs ir piemērots satiksmes prasībām.

5.   SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 2. panta d) apakšpunktu, savstarpējās izmantojamības komponenti ir “tā aprīkojuma visi komponenti, komponentu grupas, mezgli vai veseli komplekti, kas iekļauts vai kuru paredzēts iekļaut apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība”.

Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.

Savstarpējās izmantojamības komponenti, kas aprakstīti 5.3. sadaļā, ir komponenti, kuru tehnoloģija, uzbūve, materiāls, ražošanas un novērtējuma procesi ir noteikti, un saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, IV pielikumu iespējama to specifikācija un novērtējums neatkarīgi no saistītajām apakšsistēmām.

5.2.   Novatoriski risinājumi

Kā norādīts šīs SITS 4. sadaļā, novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtējuma metodes. Šīs specifikācijas un novērtējuma metodes jāizstrādā saskaņā ar 6.1.4. punktā definēto procesu.

5.3.   Komponentu saraksts

Savstarpējās izmantojamības komponenti aptverti attiecīgos Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, nosacījumos un uzskaitīti še turpmāk.

Automātiskās centra amortizatoru sakabes

Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti

Buksēšanas sakabes vilcienu darbības atjaunošanai un vilkšanai

Mašīnista kabīnes priekšējie stikli

Riteņi

Galvenie lukturi

Gabarītlukturi

Astes daļas gabarītlukturi

Skaņas signāli

Pantogrāfi

Saskares sloksnes

Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumi

Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes

Ūdens uzpildes adapteri

5.4.   Komponentu darbības efektivitāte un specifikācijas

Raksturlielumi, kas jāievēro attiecībā uz ātrgaitas ritošo sastāvu, ir noteikti attiecīgajos 4.2. sadaļas punktos, kas norādīti turpmāk tekstā.

Automātiskā centra amortizatoru sakabe [4.2.2.2.2.1. punkts]

Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti [4.2.2.2.2.2. punkts]

Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem [4.2.2.2.2.3. punkts]

Mašīnista kabīnes priekšējie stikli [4.2.2.7. punkts]

Riteņi [4.2.3.4.9.2. punkts]

Galvenie lukturi [H pielikuma H.2. punkts]

Gabarītlukturi [H pielikuma H.2. punkts]

Astes daļas gabarītlukturi [H pielikuma H.3. punkts]

Skaņas signāli [4.2.7.4.2.5. punkts]

Pantogrāfi [4.2.8.3.7. punkts]

Saskares sloksnes [4.2.8.3.8. punkts]

Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumi [M VI pielikums]

Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes [4.2.9.3.2. punkts]

Ūdens uzpildes adapteri [4.2.9.5.2. punkts]

6.   ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Ritošā sastāva apakšsistēmas savstarpējās izmantojamības komponenti

6.1.1.   Atbilstības novērtēšana (vispārēji)

EK atbilstības deklarāciju vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 13. panta 1. punktu un IV pielikuma 3. nodaļu izstrādā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā pirms savstarpējās izmantojamības komponenta laišanas tirgū.

Savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar šādiem moduļiem (moduļi raksturoti šīs SITS F pielikumā).

Savstarpējās izmantojamības komponentu moduļi

| A modulis. | : | Iekšējā ražošanas kontrole konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā |
| --- | --- | --- |
| A1. modulis. | : | Iekšējā konstrukcijas kontrole ar izstrādājuma verifikāciju konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā |
| B modulis. | : | Tipa pārbaude konstruēšanas un izstrādes posmā |
| C modulis. | : | Atbilstība tipam ražošanas posmā |
| D modulis. | : | Ražošanas kvalitātes pārvaldības sistēma ražošanas posmā |
| F modulis. | : | Izstrādājuma verifikācija ražošanas posmā |
| H1. modulis. | : | Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā |
| H2. modulis. | : | Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā |
| V modulis. | : | Tipa apstiprinājums saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |

A modulis.

:

Iekšējā ražošanas kontrole konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā

A1. modulis.

:

Iekšējā konstrukcijas kontrole ar izstrādājuma verifikāciju konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā

B modulis.

:

Tipa pārbaude konstruēšanas un izstrādes posmā

C modulis.

:

Atbilstība tipam ražošanas posmā

D modulis.

:

Ražošanas kvalitātes pārvaldības sistēma ražošanas posmā

F modulis.

:

Izstrādājuma verifikācija ražošanas posmā

H1. modulis.

:

Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā

H2. modulis.

:

Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā

V modulis.

:

Tipa apstiprinājums saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

Ja konkrētajam modulim nepieciešama paziņotās institūcijas piedalīšanās,

| — | par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu vienojas ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā un paziņotā institūcija saskaņā ar šajā SITS definētajām prasībām, |
| --- | --- |

—

par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu vienojas ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā un paziņotā institūcija saskaņā ar šajā SITS definētajām prasībām,

| — | katram savstarpējās izmantojamības komponentam nepieciešamības gadījumā ražotājs izvēlas paziņoto institūciju, kurai ir tiesības vai nu






  — | novērtēt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmas savstarpējās izmantojamības komponentus, vai |
| --- | --- | --- |

—

katram savstarpējās izmantojamības komponentam nepieciešamības gadījumā ražotājs izvēlas paziņoto institūciju, kurai ir tiesības vai nu

—

novērtēt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmas savstarpējās izmantojamības komponentus, vai

| — | vajadzības gadījumā novērtēt pantogrāfa un saskares sloksnes savstarpējās izmantojamības komponentus ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmā. |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā novērtēt pantogrāfa un saskares sloksnes savstarpējās izmantojamības komponentus ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmā.

6.3. punktā ir nosacījums par rīcību pārejas periodā attiecībā uz savstarpējās izmantojamības komponentiem, kurus izmanto bez sertifikācijas.

6.1.2.   Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)

Atbilstības novērtēšana attiecas uz posmiem un raksturlielumiem, kas šīs SITS D pielikuma D1. tabulā norādīti ar “X”. Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombinācijām, kas norādītas 22. tabulā attiecīgajam nepieciešamajam komponentam.

22. tabula.

savstarpējās izmantojamības komponentu novērtējuma moduļi.

| Punkts | Novērtējamie komponenti | A modulis | A1 (3). modulis | B+C modulis | B+D modulis | B+F modulis | H1 (3). modulis | H2. modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2.1. | Automātiskās centra amortizatoru sakabes | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.2. | Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.3. | Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.7. | Mašīnista kabīnes priekšējie stikli | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.3.4.9.2. | Riteņi | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2. | Skaņas signāli | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.8.3.7. | Pantogrāfi | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.8.3.9. | Saskares sloksnes | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.9.3.2. | Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes | X | | X | | | X | |
| 4.2.9.5.2. | Ūdens uzpildes adapteri | X | | X | | | X | |
| H pielikums
  H.2. punkts | Galvenie lukturi | | X | X | X | | X | X |
| H pielikums
  H.2. punkts | Gabarītlukturi | | X | X | X | | X | X |
| H pielikums
  H.3. punkts | Astes daļas gabarītlukturi | | X | X | X | | X | X |
| M VI pielikums | Tualešu iztukšošanas sistēmas savienojumi | X | | X | | | X | |

Punkts

Novērtējamie komponenti

A modulis

A1 (3). modulis

B+C modulis

B+D modulis

B+F modulis

H1 (3). modulis

H2. modulis

4.2.2.2.2.1.

Automātiskās centra amortizatoru sakabes

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.2.

Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.3.

Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem

X

X

X

X

X

4.2.2.7.

Mašīnista kabīnes priekšējie stikli

X

X

X

X

X

4.2.3.4.9.2.

Riteņi

X

X

X

X

X

4.2.7.4.2.

Skaņas signāli

X

X

X

X

X

4.2.8.3.7.

Pantogrāfi

X

X

X

X

X

4.2.8.3.9.

Saskares sloksnes

X

X

X

X

X

4.2.9.3.2.

Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes

X

X

X

4.2.9.5.2.

Ūdens uzpildes adapteri

X

X

X

H pielikums

H.2. punkts

Galvenie lukturi

X

X

X

X

X

H pielikums

H.2. punkts

Gabarītlukturi

X

X

X

X

X

H pielikums

H.3. punkts

Astes daļas gabarītlukturi

X

X

X

X

X

M VI pielikums

Tualešu iztukšošanas sistēmas savienojumi

X

X

X

6.1.3.   Esošie risinājumi

Ja savstarpējās izmantojamības komponenta esošais risinājums jau ir novērtēts izmantošanai salīdzināmos apstākļos un ir laists tirgū, piemēro šādu procesu.

Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā demonstrē, ka savstarpējās izmantojamības komponenta iepriekšējā novērtējuma testu un apstiprinājumu rezultāti ir saskaņā ar šīs SITS prasībām. Šajā gadījumā šie testi un apstiprinājumi paliek spēkā jaunajam novērtējumam. Ir atļauts izmantot A1. un H1. moduli, ja tie ir atzīmēti 22. tabulā.

Ja nav iespējams pierādīt, ka risinājums jau agrāk ir pozitīvi apstiprināts, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā izvēlas novērtējuma procedūras saskaņā ar moduļiem vai moduļu kombinācijām, kas norādītas 22. tabulā. A1. un H1. moduli nav atļauts izmantot, pat ja tie atzīmēti 22. tabulā.

6.1.4.   Novatoriski risinājumi

Ja savstarpējās izmantojamības komponentam tiek piedāvāts novatorisks risinājums, kā definēts 5.2. punktā, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā norāda atkāpes no attiecīgā šīs SITS punkta un iesniedz tās Eiropas Dzelzceļu aģentūrai (ERA). ERA sagatavo un izstrādā atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas komponentiem un izstrādā novērtēšanas metodes.

Attiecīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un tādējādi izstrādātās novērtējuma metodes iekļauj SITS tās pārskatīšanas procesā.

Kad stājies spēkā Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 21. panta 2. punktu, novatorisko risinājumu ir atļauts izmantot, pirms tas iekļauts SITS.

6.1.5.   Piemērotības lietošanai novērtējums

Piemērotības lietošanai novērtējums, piemērojot tipa apstiprinājumu saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (V modulis), kā norādīts šīs SITS F pielikumā, tiek pieprasīts šādiem savstarpējās izmantojamības komponentiem:

| — | riteņiem, |
| --- | --- |

—

riteņiem,

| — | gala sakabei. |
| --- | --- |

—

gala sakabei.

6.2.   Ritošā sastāva apakšsistēma

6.2.1.   Atbilstības novērtēšana (vispārēji)

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK VI pielikumu līgumslēdzēja puse vai tās pilnvarotais pārstāvis Kopienā paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles iesniedz pieteikumu ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmas un attiecīgā gadījumā enerģijas apgādes apakšsistēmas atbilstības novērtējumam.

Šai paziņotajai institūcijai jābūt pilnvarām novērtēt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu un, ja nepieciešams, novērtēt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmu. Ja šai institūcijai nav pilnvarojuma novērtēt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmu, tai nepieciešamības gadījumā jāvienojas ar citu paziņoto institūciju, kura ir pilnvarota novērtēt enerģijas apgādes apakšsistēmu, lai sniegtu novērtējumu attiecīgajām prasībām saistībā ar borta enerģijas apgādes apakšsistēmu (skatīt šīs SITS 4.2.8.3., 4.3.3.4. punktu).

EK verificēšanas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 18. panta 1. punktu un VI pielikumu izstrādā pieteikuma iesniedzējs – vienu deklarāciju ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai, vienu – enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu daļai, ja nepieciešams.

EK verificēšanas deklarācija(-as) ir nepieciešama(-as), lai saņemtu atļauju nodot ritošo sastāvu ekspluatācijā.

Apakšsistēmas atbilstības novērtēšana veicama saskaņā ar vienu moduli vai vairāku šādu moduļu kombināciju atbilstīgi šīs SITS 6.2.2. punktam un E pielikumam (moduļi ir raksturoti šīs SITS F pielikumā).

Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi

| SB modulis. | : | Tipa pārbaude konstruēšanas un izstrādes posmā |
| --- | --- | --- |
| SD modulis. | : | Izstrādājuma kvalitātes pārvaldības sistēma ražošanas posmā |
| SF modulis. | : | Izstrādājuma verificēšana ražošanas posmā |
| SH2. modulis. | : | Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā |

SB modulis.

:

Tipa pārbaude konstruēšanas un izstrādes posmā

SD modulis.

:

Izstrādājuma kvalitātes pārvaldības sistēma ražošanas posmā

SF modulis.

:

Izstrādājuma verificēšana ražošanas posmā

SH2. modulis.

:

Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmā

Par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu savā starpā vienojas pieteikuma iesniedzējs un paziņotā institūcija saskaņā ar šajā SITS definētajām prasībām un atbilstīgi šīs SITS 7. sadaļā izklāstītajiem noteikumiem.

6.2.2.   Atbilstības novērtēšana procedūras (moduļi)

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombināciju, kā norādīts 23. tabulā.

23. tabula.

Apakšsistēmu novērtēšanas moduļi.

| Novērtējamā apakšsistēma | SB+SD modulis | SB+SF modulis | SH2. modulis |
| --- | --- | --- | --- |
| Ritošā sastāva apakšsistēma | X | X | X |
| Enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu daļa, ja nepieciešams | X | X | X |

Novērtējamā apakšsistēma

SB+SD modulis

SB+SF modulis

SH2. modulis

Ritošā sastāva apakšsistēma

X

X

X

Enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu daļa, ja nepieciešams

X

X

X

Ritošā sastāva apakšsistēmas raksturlielumi, kas novērtējami attiecīgajos posmos, norādīti šīs SITS E pielikuma E1. tabulā. Pieteikuma iesniedzējs apstiprina, ka katra izgatavotā apakšsistēma atbilst tipam. “X” E pielikuma E1. tabulas 4. ailē norāda, ka attiecīgais raksturlielums jāpārbauda, testējot katru atsevišķo apakšsistēmu. Testa institūciju nosaka saskaņā ar izmantojamo novērtēšanas moduli.

Savstarpējās izmantojamības komponentu raksturlielumi doti D pielikuma D1. tabulā un arī E pielikuma E1. tabulā. Šo raksturlielumu novērtējums parādās savstarpējās izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarācijā un attiecīgā gadījumā EK deklarācijā par piemērotību lietošanai. Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtējums ir aprakstīts 6.2.4. punktā.

6.2.3.   Novatoriski risinājumi

Ja ritošajā sastāvā ir novatorisks risinājums, kā definēts 4.1. punktā, ražotājs vai līgumslēdzēja puse norāda atkāpi no attiecīgā SITS punkta un iesniedz to Eiropas Dzelzceļu aģentūrai (ERA). ERA sagatavo un izstrādā atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas šim risinājumam un izstrādā novērtēšanas metodes.

Attiecīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un tādējādi izstrādātās novērtējuma metodes iekļauj SITS tās pārskatīšanas procesā.

Kad stājies spēkā Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 21. panta 2. punktu, novatorisko risinājumu ir atļauts izmantot, pirms tas iekļauts SITS.

6.2.4.   Tehniskās apkopes novērtējums

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 18. panta 3. punktu paziņotajai institūcijai iesniedz tehniskās apkopes dokumentāciju, kas ir daļa no tehniskās dokumentācijas.

Paziņotā institūcija pārbauda tikai to, vai tehniskās apkopes dokumentācijā ir ietverta informācija saskaņā ar 4.2.10.2. punktu. Paziņotajai institūcijai nav jāpārbauda dokumentācijā ietvertā informācija.

Tehniskās apkopes atbilstības novērtēšana ir katras attiecīgās dalībvalsts pārziņā.

F pielikuma F.4. punktā (kurš ir atklāts punkts) raksturota procedūra, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts pārliecinās, vai tehniskās apkopes nosacījumi atbilst šīs SITS prasībām un nodrošina, ka ritošā sastāva darbmūža laikā tiek ievēroti pamatparametri un pamatprasības.

6.2.5.   Atsevišķu ritekļu novērtējums

Ja nepieciešams jauna, modernizēta vai atjaunota viena ritekļa novērtējums saskaņā ar 4.2.1.2. punkta prasībām un derīgs tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts citiem ritekļiem šādā sastāvā jau ir pieejams, SITS novērtējums ir nepieciešams tikai jaunam riteklim, ja vilciena sastāvs paliek atbilstīgs SITS.

Ja nepieciešams viena ritekļa novērtējums saskaņā ar 4.2.1.2. punkta prasībām un derīgs tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts citiem ritekļiem šādā sastāvā nav pieejams, ir pieļaujams pieņemt valsts sertifikāciju šādiem citiem ritekļiem, līdz ir pieejams tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts.

6.3.   Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK deklarācijas

6.3.1.   Vispārējā daļa

uz ierobežotu laika periodu, kas zināms kā “pārejas periods”, savstarpējās izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai, var iekļaut apakšsistēmās ar nosacījumu, ka tiek izpildīti šīs sadaļas noteikumi.

6.3.2.   Pārejas periods

Pārejas periods sākas no šīs SITS spēkā stāšanās brīža un ilgst sešus gadus.

Kad pārejas periods būs beidzies un saskaņā ar izņēmumiem, kuri uzskaitīti turpmāk 6.3.3.3. punktā, savstarpējās izmantojamības komponentiem jābūt piešķirtām nepieciešamajām EK atbilstības deklarācijām un/vai EK deklarācijām par piemērotību lietošanai pirms to iekļaušanas apakšsistēmās.

6.3.3.   Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējās izmantojamības komponenti

6.3.3.1.   Nosacījumi

Pārejas periodā paziņotā institūcija drīkst izsniegt atbilstības sertifikātu apakšsistēmai pat tad, ja kādam no apakšsistēmā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS, ja tiek izpildīti trīs šādi kritēriji:

| — | apakšsistēmas atbilstība ir pārbaudīta saistībā ar paziņotās institūcijas definētām prasībām, kas uzskaitītas šīs SITS 4. nodaļā, un, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas atbilstība ir pārbaudīta saistībā ar paziņotās institūcijas definētām prasībām, kas uzskaitītas šīs SITS 4. nodaļā, un,

| — | veicot papildu novērtējumu, paziņotā institūcija apstiprina, ka savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstība un/vai piemērotība lietošanai ir saskaņā ar 5. nodaļas prasībām, un |
| --- | --- |

—

veicot papildu novērtējumu, paziņotā institūcija apstiprina, ka savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstība un/vai piemērotība lietošanai ir saskaņā ar 5. nodaļas prasībām, un

| — | savstarpējās izmantojamības komponentiem, kuriem nav piešķirtas attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai, jābūt jau izmantotiem apakšsistēmā, kas tiek ekspluatēta vismaz vienā dalībvalstī pirms šīs SITS stāšanās spēkā.






  — | EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai nav jāizstrādā savstarpējās izmantojamības komponentiem, kas ir šādi novērtēti. |
| --- | --- | --- |

—

savstarpējās izmantojamības komponentiem, kuriem nav piešķirtas attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai, jābūt jau izmantotiem apakšsistēmā, kas tiek ekspluatēta vismaz vienā dalībvalstī pirms šīs SITS stāšanās spēkā.

—

EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai nav jāizstrādā savstarpējās izmantojamības komponentiem, kas ir šādi novērtēti.

6.3.3.2.   Paziņošana

| — | Apakšsistēmas atbilstības sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējās izmantojamības komponentus novērtējusi paziņotā institūcija kā daļu no apakšsistēmas verifikācijas. |
| --- | --- |

—

Apakšsistēmas atbilstības sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējās izmantojamības komponentus novērtējusi paziņotā institūcija kā daļu no apakšsistēmas verifikācijas.

| — | Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:






  — | kuri savstarpējās izmantojamības komponenti ir novērtēti kā daļa no apakšsistēmas, |
| --- | --- | --- |

—

Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:

—

kuri savstarpējās izmantojamības komponenti ir novērtēti kā daļa no apakšsistēmas,

| — | apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir savstarpējās izmantojamības komponenti, kuri identiski tiem, kuri pārbaudīti kā daļa no apakšsistēmas, |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir savstarpējās izmantojamības komponenti, kuri identiski tiem, kuri pārbaudīti kā daļa no apakšsistēmas,

| — | iemeslu(-us), kāpēc ražotājs nav sniedzis šiem savstarpējās izmantojamības komponentiem EK atbilstības deklarāciju un/vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai pirms to iekļaušanas apakšsistēmā. |
| --- | --- |

—

iemeslu(-us), kāpēc ražotājs nav sniedzis šiem savstarpējās izmantojamības komponentiem EK atbilstības deklarāciju un/vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai pirms to iekļaušanas apakšsistēmā.

6.3.3.3.   Dzīvescikla īstenošana

Attiecīgās apakšsistēmas ražošana vai modernizācija/atjaunošana jāpabeidz pārejas perioda sešu gadu laikā. Attiecībā uz apakšsistēmas dzīvesciklu

| — | pārejas perioda laikā un |
| --- | --- |

—

pārejas perioda laikā un

| — | institūcijas, kas ir izsniegusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, atbildībā
  savstarpējās izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai un kuri ir tā paša tipa, un kurus ražo tas pats ražotājs, ir atļauts izmantot ar tehnisko apkopi saistītai daļu nomaiņai un kā apakšsistēmas rezerves daļas.
  Pēc pārejas perioda beigām un, |
| --- | --- |

—

institūcijas, kas ir izsniegusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, atbildībā

savstarpējās izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai un kuri ir tā paša tipa, un kurus ražo tas pats ražotājs, ir atļauts izmantot ar tehnisko apkopi saistītai daļu nomaiņai un kā apakšsistēmas rezerves daļas.

Pēc pārejas perioda beigām un,

| — | līdz apakšsistēma tiek modernizēta, atjaunota vai aizstāta, un |
| --- | --- |

—

līdz apakšsistēma tiek modernizēta, atjaunota vai aizstāta, un

| — | institūcijas, kas ir izsniegusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, atbildībā
  savstarpējās izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai un kuri ir tā paša tipa, un kurus ražo tas pats ražotājs, var turpināt izmantot ar tehnisko apkopi saistītai daļu nomaiņai. |
| --- | --- |

—

institūcijas, kas ir izsniegusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, atbildībā

savstarpējās izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai un kuri ir tā paša tipa, un kurus ražo tas pats ražotājs, var turpināt izmantot ar tehnisko apkopi saistītai daļu nomaiņai.

6.3.4.   Uzraudzības nosacījumi

Pārejas periodā dalībvalstis:

| — | pārrauga pašu valsts tirgū laisto savstarpējās izmantojamības komponentu skaitu un veidu, |
| --- | --- |

—

pārrauga pašu valsts tirgū laisto savstarpējās izmantojamības komponentu skaitu un veidu,

| — | nodrošina, lai gadījumos, kad apakšsistēmu iesniedz apstiprināšanai, ražotājs norādītu iemeslus, kādēļ savstarpējās izmantojamības komponents nav sertificēts, |
| --- | --- |

—

nodrošina, lai gadījumos, kad apakšsistēmu iesniedz apstiprināšanai, ražotājs norādītu iemeslus, kādēļ savstarpējās izmantojamības komponents nav sertificēts,

| — | paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm sīku informāciju par nesertificētajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem un iemesliem, kādēļ šie komponenti nav sertificēti. |
| --- | --- |

—

paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm sīku informāciju par nesertificētajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem un iemesliem, kādēļ šie komponenti nav sertificēti.

7.   RITOŠĀ SASTĀVA SITS ĪSTENOŠANA

7.1.   SITS īstenošana

7.1.1.   Jaunuzbūvēts jaunas konstrukcijas ritošais sastāvs

7.1.1.1.   Definīcijas

Definīcijas, ko izmanto 7.1.1. un 7.1.2.1. sadaļā, ir šādas.

| — | A posms ir periods, kas sākas, kad tiek apstiprināta paziņotā institūcija un sniegts konstruējamā un ražojamā vai iegādājamā ritošā sastāva raksturojums. |
| --- | --- |

—

A posms ir periods, kas sākas, kad tiek apstiprināta paziņotā institūcija un sniegts konstruējamā un ražojamā vai iegādājamā ritošā sastāva raksturojums.

| — | B posms ir periods, kas sākas, kad paziņotā institūcija izsniedz tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu, un beidzas, kad tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts zaudē spēku. |
| --- | --- |

—

B posms ir periods, kas sākas, kad paziņotā institūcija izsniedz tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu, un beidzas, kad tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts zaudē spēku.

7.1.1.2.   Vispārējā daļa

| — | Tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai un/vai |
| --- | --- |

—

Tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai un/vai

| — | tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu attiecībā uz savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību un/vai piemērotību lietošanai |
| --- | --- |

—

tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu attiecībā uz savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību un/vai piemērotību lietošanai

pieteikuma iesniedzējs drīkst prasīt, kā attiecīgi noteikts 6.2.1. un 6.1.1. punktā.

Pieteikuma iesniedzējs paziņo par nodomu izstrādāt un novērtēt jaunu ritošo sastāvu un/vai savstarpējās izmantojamības komponentu paziņotajai institūcijai, kas izvēlēta saskaņā ar šīs SITS 6. nodaļu. Kopā ar šādu paziņojumu pieteikuma iesniedzējs iesniedz tāda ritošā sastāva vai savstarpējās izmantojamības komponenta raksturojumu, ko tas paredzējis konstruēt un uzbūvēt vai iegādāties.

7.1.1.3.   A posms

Pēc paziņotās institūcijas apstiprināšanas dienas nosaka sertifikācijas pamatu konkrētam ritošajam sastāvam saskaņā ar attiecīgo spēkā esošo SITS septiņu gadu A posmam, izņemot īpašus gadījumus, kad piemēro Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 19. pantu.

Ja A posma laikā spēkā stājas pārskatīta SITS redakcija, tajā skaitā šī SITS, ir pieļaujams izmantot pārskatīto redakciju pilnībā vai konkrētām sadaļām, ja gan pieteikuma iesniedzējs, gan paziņotā institūcija par to vienojas. Šāda vienošanās jāreģistrē.

Pēc pozitīva novērtējuma paziņotā institūcija izdod tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai vai tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu attiecībā uz savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību un/vai piemērotību lietošanai.

7.1.1.4   B posms

a)   Prasības apakšsistēmai

šis apakšsistēmas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāts ir spēkā septiņu gadu B posma laikā pat tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 19. pantu. Šajā laikā ir atļauts laist ekspluatācijā jaunu tā paša tipa ritošo sastāvu bez jauna tipa novērtējuma.

Pirms septiņus gadus ilgā B posma beigām ritošo sastāvu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai ir jaunas salīdzinājumā ar sertifikācijas pamatu.

| — | Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, esošais tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo trīs gadu B posmu. Pirms trīs gadu posma beigām var atkal veikt to pašu novērtējuma procesu un iesniegt pieteikumu par atkāpes piešķiršanu. |
| --- | --- |

—

Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, esošais tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo trīs gadu B posmu. Pirms trīs gadu posma beigām var atkal veikt to pašu novērtējuma procesu un iesniegt pieteikumu par atkāpes piešķiršanu.

| — | Ja apakšsistēmas projekts atbilst tipa vai konstrukcijas pārbaudes prasībām, EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo septiņu gadu B posmu. |
| --- | --- |

—

Ja apakšsistēmas projekts atbilst tipa vai konstrukcijas pārbaudes prasībām, EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo septiņu gadu B posmu.

Ja līdz B posma beigām spēkā nestājas jauna SITS, ritošā sastāva novērtējums nav nepieciešams un uz nākamo septiņu gadu B posmu spēkā paliek attiecīgā sertifikācija.

b)   Prasības savstarpējās izmantojamības komponentiem

Tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāts vai sertifikāts par piemērotību lietošanai ir spēkā piecu gadu B posmu pat tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 19. pantu. Šajā laikā ir atļauts laist ekspluatācijā jaunus tā paša tipa komponentus bez jauna novērtējuma.

Pirms piecus gadus ilgā B posma beigām komponentu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai ir jaunas salīdzinājumā ar sertifikācijas pamatu.

Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, esošais EK verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāts vai sertifikāts par piemērotību lietošanai paliek spēkā uz nākamo trīs gadu B posmu. Pirms trīs gadu posma beigām vēl tikai vienu reizi var atkal veikt to pašu novērtējuma procesu un iesniegt pieteikumu par atkāpes piešķiršanu.

7.1.2.   Jaunuzbūvēts tādas konstrukcijas ritošais sastāvs, kas sertificēta saskaņā ar spēkā esošu SITS

Spēkā esošs tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts apakšsistēmai paliek spēkā septiņu gadu B posmu pēc tā izdošanas dienas pat tad, ja spēkā stājas jauna SITS, izņemot īpašas prasības, kad piemēro Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 19. pantu. Šajā laikā ir atļauts laist ekspluatācijā jaunu tā paša tipa ritošo sastāvu bez jauna tipa novērtējuma.

Pirms septiņus gadus ilgā B posma beigām ritošo sastāvu novērtē saskaņā ar tajā laikā spēkā esošo SITS attiecībā uz tām prasībām, kas ir mainītas vai ir jaunas salīdzinājumā ar sertifikācijas pamatu.

| — | Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, esošais tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo trīs gadu B posmu. Pirms trīs gadu posma beigām var atkal veikt to pašu novērtējuma procesu un iesniegt pieteikumu par atkāpes piešķiršanu. |
| --- | --- |

—

Ja ir pieprasīta un pieņemta atkāpe, esošais tipa vai konstrukcijas pārbaudes EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo trīs gadu B posmu. Pirms trīs gadu posma beigām var atkal veikt to pašu novērtējuma procesu un iesniegt pieteikumu par atkāpes piešķiršanu.

| — | Ja apakšsistēmas projekts atbilst tipa vai konstrukcijas pārbaudes prasībām, EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo septiņu gadu B posma periodu. |
| --- | --- |

—

Ja apakšsistēmas projekts atbilst tipa vai konstrukcijas pārbaudes prasībām, EK verifikācijas sertifikāts paliek spēkā uz nākamo septiņu gadu B posma periodu.

Ja līdz B posma beigām spēkā nestājas jauna SITS, ritošā sastāva novērtējums nav nepieciešams un uz nākamo septiņu gadu B posmu spēkā paliek attiecīgā sertifikācija.

7.1.1.4. punktā aprakstītais process jaunuzbūvētam tādas konstrukcijas ritošajam sastāvam, kas sertificēta saskaņā ar spēkā esošu SITS, ir spēkā arī savstarpējās izmantojamības komponentiem.

7.1.3.   Esošas konstrukcijas ritošais sastāvs

Ritošajam sastāvam, kura konstrukcija nav sertificēta saskaņā ar SITS, piemēro 7.1.7. punkta nosacījumus.

Esošais ritošais sastāvs ir ritošais sastāvs, kurš jau ir ekspluatācijā, pirms šī SITS stājas spēkā.

Šo SITS nepiemēro esošajam ritošajam sastāvam, kamēr to neatjauno vai nemodernizē.

7.1.4.   Modernizēts vai atjaunots ritošais sastāvs

Attiecībā uz jau ekspluatācijā esošu ritošo sastāvu šo iedaļu piemēro esošiem ātrgaitas vilcieniem un parasto dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam, ko paredzēts modernizēt ātrgaitas ekspluatācijai, kā noteikts Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 2. punkta l) un n) apakšpunktā.

Jauns novērtējums attiecībā uz pieprasījuma dienā spēkā esošas SITS prasībām nepieciešams tikai modifikācijām, kas ir šīs SITS darbības jomā.

Vadlīnijas šīm modifikācijām, kuras uzskatāmas par modernizāciju vai atjaunošanu, sniegtas turpmāk tekstā.

Šis saraksts ir informatīvs norādījums par to, kuras modifikācijas ir tās, kuru dēļ nepieciešams ritekļa konstrukcijas atkārtots novērtējums. Šis saraksts nav visaptverošs (turpmāk norādītās parametru izmaiņas ir spēkā tikai tad, ja kopējās izmaiņas paliek SITS darbības jomā).

| — | Izmaiņas ritekļa parametros, kas ietekmē gaitu virs vienkāršotās procedūras (λ). λ definēts EN14363:2005, 5.5.5. punktā.






  — | Jauna veida atsperu, sakabju, aktīvo ritekļa/vagona virsbūves stūres mehānismu izmantošana utt. |
| --- | --- | --- |

—

Izmaiņas ritekļa parametros, kas ietekmē gaitu virs vienkāršotās procedūras (λ). λ definēts EN14363:2005, 5.5.5. punktā.

—

Jauna veida atsperu, sakabju, aktīvo ritekļa/vagona virsbūves stūres mehānismu izmantošana utt.

| — | Vienkāršotās mērījumu procedūras pieņemšanas pamatnosacījumu pārsniegšana: drošības faktora “neesība”, kad λ ≥ 1,1, nozīmē, ka novērtētie rezultāti ir vismaz 10 % ārpus ar drošību saistītajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

—

Vienkāršotās mērījumu procedūras pieņemšanas pamatnosacījumu pārsniegšana: drošības faktora “neesība”, kad λ ≥ 1,1, nozīmē, ka novērtētie rezultāti ir vismaz 10 % ārpus ar drošību saistītajām robežvērtībām.

| — | Izmaiņas ekspluatācijas, ritekļa un gaitas daļas gabarītos, kas pārsniedz pielaides, kuras noteiktas 3. tabulā EN14363:2005 “Dzelzceļš – braukšanas testēšana ritošā sastāvā apstiprināšanai – braukšanas rādītāju un stacionārās pārbaudes”. |
| --- | --- |

—

Izmaiņas ekspluatācijas, ritekļa un gaitas daļas gabarītos, kas pārsniedz pielaides, kuras noteiktas 3. tabulā EN14363:2005 “Dzelzceļš – braukšanas testēšana ritošā sastāvā apstiprināšanai – braukšanas rādītāju un stacionārās pārbaudes”.

| — | Vmax palielināšana par vairāk nekā 10 km/h. |
| --- | --- |

—

Vmax palielināšana par vairāk nekā 10 km/h.

| — | Kopējā ritekļa svara izmaiņas par vairāk nekā 10 %. |
| --- | --- |

—

Kopējā ritekļa svara izmaiņas par vairāk nekā 10 %.

| — | Statiskās ass slodzes palielināšana par vairāk nekā 1,5 t. |
| --- | --- |

—

Statiskās ass slodzes palielināšana par vairāk nekā 1,5 t.

| — | Izmaiņas koncepcijā attiecībā uz:






  — | avārijas izejām, |
| --- | --- | --- |

—

Izmaiņas koncepcijā attiecībā uz:

—

avārijas izejām,

| — | ugunsdrošību, |
| --- | --- |

—

ugunsdrošību,

| — | darba drošību un vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

darba drošību un vides aizsardzību,

| — | borta kontroles un vadības sistēmām, tajā skaitā piemērojamo programmatūru. |
| --- | --- |

—

borta kontroles un vadības sistēmām, tajā skaitā piemērojamo programmatūru.

7.1.5.   Zgomotul

7.1.5.1.   Perioada de tranziție

Este permisă aplicarea unor limite de 2 dB(A) peste cele specificate la punctul 4 și la punctul 7.3 din prezenta STI pentru zgomotul extern generat de materialul rulant în cadrul domeniului de aplicare a prezentei STI, pe o perioadă de tranziție de 24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei STI. Această permisiune se limitează în cazul:

| — | contractelor deja semnate sau care se află în ultima fază a procedurii de licitație la data intrării în vigoare a prezentei STI și a opțiunilor la aceste contracte de cumpărare de vehicule suplimentare, sau |
| --- | --- |

—

contractelor deja semnate sau care se află în ultima fază a procedurii de licitație la data intrării în vigoare a prezentei STI și a opțiunilor la aceste contracte de cumpărare de vehicule suplimentare, sau

| — | contractelor de cumpărare de nou material rulant cu un tip de proiect existent pe durata acestei perioade de tranziție. |
| --- | --- |

—

contractelor de cumpărare de nou material rulant cu un tip de proiect existent pe durata acestei perioade de tranziție.

Perioada de tranziție de 24 de luni este prelungită la 60 de luni în cazul RAD-urilor, unde puterea pe motor diesel este mai mare sau egală cu 500 kW.

7.1.5.2.   Modernizarea și reînnoirea materialului rulant

Trebuie să se demonstreze doar că zgomotul unui vehicul modernizat sau reînnoit nu crește în raport cu performanțele vehiculului înaintea modernizării sau a reînnoirii.

7.1.5.3.   Abordare în doi pași

Se recomandă ca în cazul materialului rulant nou ce urmează să fie comandat după 1 ianuarie 2010 să se aplice punctele 4.2.1.1 și 4.2.6.5.4 din prezenta STI, cu o reducere de 2 dB(A) la o viteză de 250 km/h și de 3 dB(A) la viteze de 300km/h și 320km/h. Această recomandare va servi numai ca bază de revizuirea a punctului 4.2.6.5.4, în contextual procesului de revizuite STI, menționat la punctul 7.1.10.

7.1.6.   Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes [4.2.9.3. punkts]

Pirmais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi izskata ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu, ko piedāvā dzelzceļa uzņēmums, un nosaka izskatāmā maršruta savstarpēji izmantojamās tīkla zonas, kurās pēc vajadzības jāvar iztukšot vilcienu sastāvu tualetes (saskaņā ar šo ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu) un kurās nav (vai nav pietiekami daudz) stacionāru tualešu iztukšošanas iekārtu, kuras šim mērķim varētu izmantot.

Otrais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi veic ekonomisku pētījumu, kas var izraisīt ritošā sastāva ekspluatācijas plāna grozījumus. Šie grozījumi, kas ir saistīti ar to zonu skaitu un/vai izvietojumu, kurās pēc vajadzības varēs iztukšot vilcienu tualetes, samazina pārvietojamo tualešu iztukšošanas vagonešu (kuras atbilst šīs SITS prasībām) skaitu, kuras šajās zonās vajadzēs izvietot.

7.1.7.   Ugunsdrošības pasākumi – materiālu atbilstība

Līdz EN45545–2 vai šīs SITS pielikuma publikācijai atbilstība 4.2.7.2.2. punkta prasībai uzskatāma par izpildītu, pārbaudot atbilstību materiālu ugunsdrošības prasībām saskaņā ar paziņotajiem valstī spēkā esošiem noteikumiem (piemērojot atbilstošu ekspluatācijas kategoriju), izvēloties vienu no šāda standartu kopuma:

| — | Lielbritānijas standarti BS6853, GM/RT2120 2. izdevums un AV/ST9002 1. izdevums, |
| --- | --- |

—

Lielbritānijas standarti BS6853, GM/RT2120 2. izdevums un AV/ST9002 1. izdevums,

| — | Francijas standarti NF F 16–101:1988 un NF F 16–102/1992, |
| --- | --- |

—

Francijas standarti NF F 16–101:1988 un NF F 16–102/1992,

| — | Vācijas standarts DIN 5510–2:2003, tajā skaitā toksiskuma mērījumi, ugunsdrošības 2. kategorija (standarts šobrīd tiek papildināts ar prasībām attiecībā uz toksiskumu; var piemērot prasības attiecībā uz toksiskumu no citiem standartiem, līdz šis papildinājums tiks pabeigts), |
| --- | --- |

—

Vācijas standarts DIN 5510–2:2003, tajā skaitā toksiskuma mērījumi, ugunsdrošības 2. kategorija (standarts šobrīd tiek papildināts ar prasībām attiecībā uz toksiskumu; var piemērot prasības attiecībā uz toksiskumu no citiem standartiem, līdz šis papildinājums tiks pabeigts),

| — | Itālijas standarti UNI CEI 11170–1:2005 un UNI CEI 11170–3:2005, |
| --- | --- |

—

Itālijas standarti UNI CEI 11170–1:2005 un UNI CEI 11170–3:2005,

| — | Polijas standarti PN-K-02511:2000 un PN-K-02502:1992. |
| --- | --- |

—

Polijas standarti PN-K-02511:2000 un PN-K-02502:1992.

7.1.8.   Ritošais sastāvs, ko ekspluatē saskaņā ar valsts, divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem nolīgumiem

7.1.8.1.   Spēkā esoši nolīgumi

Sešu mēnešu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Komisijai par turpmāk minētajiem nolīgumiem, saskaņā ar kuriem šīs SITS darbības jomā (ritošā sastāva būvēšana, atjaunošana, modernizācija, nodošana ekspluatācijā, darbība un vadība, kā noteikts šīs SITS 2. sadaļā) tiek ekspluatēts ritošais sastāvs:

| — | valsts, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm/drošības iestādēm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz laiku, |
| --- | --- |

—

valsts, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm/drošības iestādēm un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz laiku,

| — | divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai starp dalībvalstīm/drošības iestādēm, |
| --- | --- |

—

divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai starp dalībvalstīm/drošības iestādēm,

| — | starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju. |
| --- | --- |

—

starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju.

Šo nolīgumu darbības jomā ietilpstošā ritošā sastāva turpmāka ekspluatācija/tehniskā apkope ir pieļaujama, ciktāl tā atbilst Kopienas tiesību aktiem.

Šo nolīgumu saderību ar ES tiesību aktiem, tai skaitā to nediskriminējošu raksturu, un saderību ar šo SITS novērtēs Eiropas Dzelzceļu aģentūra, un Komisija veiks nepieciešamos pasākumus, piemēram, pārskatīs šo SITS, lai iekļautu iespējamos īpašos gadījumus vai pārejas pasākumus.

RIC nolīgumu nepaziņo, jo tas ir zināms.

7.1.8.2.   Turpmāki nolīgumi

Jebkuros citos turpmākos nolīgumos vai spēkā esošo nolīgumu grozījumos, jo īpaši tajos, kas ietver tāda ritošā sastāva valsts iepirkumu, kura konstrukcija nav sertificēta saskaņā ar SITS, jāņem vērā ES tiesību akti un šī SITS. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem vai grozījumiem. Piemēro to pašu procedūru, kas noteikta 7.1.7.1. punktā.

7.1.9.   SITS pārskatīšana

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, 6. panta 3. punktu aģentūra atbild par SITS pārskatīšanu un atjaunināšanu, kā arī par attiecīgu ieteikumu sagatavošanu minētās direktīvas 21. pantā norādītajai komitejai, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību vai pārmaiņas sociālajās prasībās. Turklāt pakāpeniska citu SITS pieņemšana un pārskatīšana arī var ietekmēt šo SITS. Šajā SITS ieteiktās izmaiņas rūpīgi izskata un pārskatītās SITS publicē aptuveni reizi trijos gados.

Pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar 6.1.4 vai 6.2.3. punktu paziņo aģentūrai par jebkuriem novatoriskiem risinājumiem, vai, ja pieteikuma iesniedzējs to nav izdarījis, paziņojumu iesniedz paziņotā institūcija, lai noteiktu šo risinājumu turpmāku iekļaušanu SITS.

Tad aģentūra rīkojas saskaņā ar 6.1.4. vai 6.2.3. punktu.

7.2.   Ritošā sastāva saderība ar citām apakšsistēmām

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS īstenošanai jānodrošina pilnīga atbilstība starp Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla ritošo sastāvu un stacionārajām iekārtām, tajā skaitā infrastruktūru, enerģijas apgādes un vilcienu vadības iekārtām.

Ievērojot to, īstenošanas metodes un posmi, kas attiecas uz ritošo sastāvu, ir atkarīgi no šādiem nosacījumiem:

| — | ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas un satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS īstenošanas gaita, |
| --- | --- |

—

ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras, enerģijas apgādes, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas un satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS īstenošanas gaita,

| — | ritošā sastāva ekspluatācijas shēmas (plāni). |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva ekspluatācijas shēmas (plāni).

Vilcienu vadības borta iekārtu sistēmas pārvietošanas stratēģija, kas aprakstīta vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas 7.2.2.5. punktā.

Tehniskās savietojamības prasību un iepriekš minēto nosacījumu izpildes mehānisms ir:

| — | infrastruktūras reģistrs, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras reģistrs,

| — | ritošā sastāva reģistrs. |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistrs.

7.3.   Īpaši gadījumi

7.3.1.   Vispārējā daļa

Šādi īpaši noteikumi ir paredzēti šādiem īpašiem gadījumiem.

Šos īpašos gadījumus klasificē saskaņā ar divām kategorijām: gadījumi, kam noteikumus piemēro vai nu pastāvīgi (“P” gadījumi), vai uz laiku (“T” gadījumi). Pagaidu gadījumos ieteicams mērķa sistēmu sasniegt vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījumi), kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai noteiktais mērķis, vai līdz 2020. gadam (“T2” gadījumi).

7.3.2.   Īpašo gadījumu saraksts

7.3.2.1.   Vispārējs īpašs gadījums 1 524 mm platuma sliežu ceļu tīklam

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Somijas teritorijā un Zviedrijas pārrobežu stacijā Haparanda (1 524 mm) pieņem tikai tādas ratiņu, riteņpāru un citas ar sliežu ceļa platumu saistītas saskarnes attiecībā uz savstarpējās izmantojamības komponentiem un/vai apakšsistēmām, kas būvētas 1 524 mm platuma sliežu ceļu tīkliem, ja tās atbilst turpmāk minētajiem Somijas īpašajiem gadījumiem sliežu ceļa platuma saskarnēm. Neskarot iepriekšminēto ierobežojumu (1 524 mm platuma sliežu ceļš), Somijas pārrobežu stacijā Tornio (1 435 mm) un vilcienu un prāmju ostās uz 1 435 mm platuma sliežu ceļiem tiek pieņemti visi savstarpējās izmantojamības komponenti un/vai apakšsistēmas, kuras atbilst SITS prasībām attiecībā uz 1 435 mm platuma sliežu ceļu.

7.3.2.2.   Gala sakabes un sakabināšanas noteikumi vilciena sastāva vilkšanai [4.2.2.2. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Attālums starp amortizatoru centra līnijām drīkst būt 1 830 mm. Alternatīvi ir pieļaujams šo ritošo sastāvu aprīkot ar SA-3 sakabēm ar vai bez sānu amortizatoriem.

Ja attālums starp amortizatoru centra līnijām ir 1 790 mm, amortizatora plāksnes platumu palielina par 40 mm virzienā uz ārpusi.

7.3.2.3.   Pasažieru kāpslis [4.2.2.4.1. punkts]

Piezīme:
  šeit vēlāk tiks iekļauti īpašie gadījumi no SITS, kas attiecas uz pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

7.3.2.4.   Ritekļa gabarīts [4.2.3.1. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Ritošajam sastāvam, kas paredzēts izmantošanai Somijā (1 524 mm), jāatbilst FIN 1 gabarītam, kā noteikts R pielikumā.

Īpašs gadījums līnijām Lielbritānijā

“P” kategorija – pastāvīgs

Vilcieniem, kas paredzēti izmantošanai uz modernizētām līnijām Lielbritānijā, jāatbilst “UK1 (2. izdevums)” gabarītam, kā noteikts šīs SITS C pielikumā.

Īpašs gadījums vilcieniem, ko ekspluatē Īrijas un Ziemeļīrijas tīklos

“P” kategorija – pastāvīgs

Tādu vilcienu gabarītam, kuri paredzēti izmantošanai uz līnijām Īrijas un Ziemeļīrijas tīklos, jābūt savietojamam ar Īrijas standarta struktūras gabarītu.

7.3.2.5.   Ritekļa masa [4.2.3.2. punkts]

Īpašs gadījums – Francija

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.1.4. punktā.

Īpašs gadījums Beļģijas ātrgaitas TEN (izņemot “L1”)

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.1.5. punktā.

7.3.2.6.   Riteņpāru elektriskā pretestība [4.2.3.3.1. punkts]

Īpašs gadījums – Polija

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.5.2. punktā.

Īpašs gadījums – Francija

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.5.3. punktā.

Īpašs gadījums – Nīderlande

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.5.4. punktā.

Īpašs gadījums 1520/1524 mm platuma sliežu ceļu tīklam

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 6.4. punktā.

7.3.2.7.   Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces 2. klases vilcieniem [4.2.3.3.2.3. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Funkcionālās prasības riteklim

Starp infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa uzņēmumu ir nepieciešama abpusēja vienošanās, lai noteiktu vilcienus, izmantojot vilcienu identifikācijas sistēmas un īpašus trauksmes signālu līmeņus. Ritošā sastāva reģistrā uzskaita īpašos trauksmes signālu līmeņus.

Mērķa zonas izmēri šķērsvirzienā

Ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt Somijas tīklā (1 524 mm platuma sliežu ceļš), mērķa zonai uz ass gultņa apakšējās virsmas, kam jāpaliek brīvai, lai netraucētu HABD lauka iekārtu veiktās pārbaudes, jābūt:

| — | vismaz 50 mm nepārtraukta garuma 1 020 mm minimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra un 1 140 mm maksimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra, |
| --- | --- |

—

vismaz 50 mm nepārtraukta garuma 1 020 mm minimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra un 1 140 mm maksimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra,

| — | vismaz 15 mm nepārtraukta garuma 885 mm minimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra un 903 mm maksimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra. |
| --- | --- |

—

vismaz 15 mm nepārtraukta garuma 885 mm minimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra un 903 mm maksimālajā šķērsattālumā no riteņpāra centra.

Mērķa zonas izmēri garenvirzienā

Mērķa zonas izmēriem garenvirzienā uz ass gultņa apakšējās virsmas, kam jāpaliek brīvai, lai netraucētu HABD lauka iekārtu veiktās pārbaudes (skatīt attēlu), jābūt:

| — | centrētiem uz riteņpāra centra līniju, |
| --- | --- |

—

centrētiem uz riteņpāra centra līniju,

| — | ar minimālo garumu L (mm) = 200 mm |
| --- | --- |

—

ar minimālo garumu L (mm) = 200 mm

Image

7.3.2.8.   Riteņa un sliedes saskare (riteņu profili) [4.2.3.4.4. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

To vilcienu riteņpāriem, kas paredzēti izmantošanai uz līnijām Somijas tīklā, jābūt saderīgiem ar 1 524 mm platuma sliežu ceļu.

Īpašs gadījums vilcieniem, ko ekspluatē Īrijas un Ziemeļīrijas tīklos

“P” kategorija – pastāvīgs

To vilcienu riteņpāriem, kas paredzēti izmantošanai uz līnijām Īrijas un Ziemeļīrijas tīklos, jābūt saderīgiem ar 1 602 mm platuma sliežu ceļu.

7.3.2.9.   Riteņpāri [4.2.3.4.9. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Riteņpāru un riteņu izmēri saistībā ar 1 520 un 1 524 mm platuma sliežu ceļiem norādīti M pielikuma M.2. tabulā.

7.3.2.10.   Maksimālais vilciena garums [4.2.3.5. punkts]

Īpašs gadījums Lielbritānijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā ir ietverts īpašs gadījums Lielbritānijas tīklam, kurā norādīta prasība, ka peroniem pie modernizētām līnijām jābūt ar izmantojamo garumu vismaz 300 m. Faktiskais perona garums pie modernizētām līnijām Lielbritānijā, kur paredzēts apstāties vilcieniem, kas atbilst ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS normālas komercdarbības laikā, tiks norādīts infrastruktūras reģistrā. Ātrgaitas vilcienu garumam, kurus paredzēts ekspluatēt Lielbritānijas tīklā, jābūt savietojamam ar to peronu garumu, pie kuriem šiem vilcieniem paredzēts apstāties.

Īpašs gadījums Grieķijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā ir ietverts īpašs gadījums Grieķijas tīklam, kurā norādīta prasība, ka peroniem pie atsevišķām modernizētām līnijām jābūt ar izmantojamo garumu no 150 m līdz 300 m, kā detalizēti noteikts minētajā īpašajā gadījumā.

Tādu vilcienu garumam, kuri atbilst ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS un kuri paredzēti ekspluatācijai Grieķijas tīklā, jābūt savietojamam ar to peronu garumu, pie kuriem tiem paredzēts apstāties.

7.3.2.11.   Smiltnīcas izmantošana [4.2.3.10. punkts]

Īpašs gadījums 1520/1524 mm platuma sliežu ceļu tīklam

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 6. punktā.

7.3.2.12.   Bremzēšana [4.2.4. punkts]

7.3.2.12.1.   Vispārējā daļa

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

ja vilciena nominālais ātrums pārsniedz 140 km/h, vismaz vieniem ratiņiem jābūt aprīkotiem ar magnētisko sliežu bremzi. Ja nominālais ātrums pārsniedz 180 km/h, abiem ratiņiem jābūt aprīkotiem ar magnētiskajām sliežu bremzēm. Sliežu bremzēm abos gadījumos jābūt aprīkotām ar sildīšanu.

Bremžu darbības efektivitātes prasības darbībai stāvā slīpumā nav spēkā vilcieniem, ko ekspluatē uz 1 524 mm platuma sliežu ceļiem.

vilcieniem, ko ekspluatē uz 1 524 mm platuma sliežu ceļiem, stāvbremzei jābūt projektētai tā, lai pilnībā pielādētus vagonus varētu noturēt 2,5 % slīpumā ar maksimālo riteņa un sliedes saķeri 0,15 bezvēja apstākļos.

7.3.2.12.2.   Induktīvās bremzes [4.2.4.5. punkts]

Īpašs gadījums Vācijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 5.2.3. punktā.

Īpašs gadījums Zviedrijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Zviedrijas tīklā nav atļauts izmantot induktīvās bremzes ārkārtas bremzēšanai vai darba bremzēšanai.

7.3.2.13.   Vides apstākļi [4.2.6.1. punkts]

Īpašs gadījums Somijai, Zviedrijai un Norvēģijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Mitrums

Gaisa temperatūras pēkšņas izmaiņas uz vietas riteklī pieļaujamas 60 oK amplitūdā.

7.3.2.14.   Vilciena aerodinamika

7.3.2.14.1.   Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem, kas atrodas uz perona [4.2.6.2.2. punkts]

Īpašs gadījums Apvienotajai Karalistei

“P” kategorija – pastāvīgs

Vilciens, kas pilnā garumā brauc atklātā telpā ar ātrumu v = 200 km/h (vai ar tā maksimālo braukšanas ātrumu, ja tas ir mazāks), nedrīkst izraisīt gaisa ātruma izmaiņas, kas pārsniedz vērtību u2σ=11,5 m/s 1,2 m augstumā virs perona un 3,0 m attālumā no sliežu ceļa centra, visa vilciena garām pabraukšanas laikā (ieskaitot aiz vilciena esošo gaisa plūsmu). Novērtējumā izmantotā perona augstumam jābūt 915 mm vai zemākam. Citi testa nosacījumi norādīti 4.2.6.2.2. punktā.

7.3.2.14.2.   Spiediena slodzes atklātā telpā [4.2.6.2.3. punkts]

Īpašs gadījums Apvienotajai Karalistei

“P” kategorija – pastāvīgs

Modernizētās līnijās Apvienotajā Karalistē maksimālās pieļaujamās spiediena izmaiņas (Δp2σ) visiem vilcieniem ir 665 Pa.

7.3.2.14.3.   Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos [4.2.6.4. punkts]

Īpašs gadījums Itālijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Ņemot vērā daudzos tuneļus, kuru šķērsgriezuma laukums ir 54 m2 un pa kuriem brauc ar 250 km/h, un tuneļus, kuru šķērsgriezuma laukums ir 82,5 m2 un pa kuriem brauc ar 300 km/h, vilcieniem, ko ekspluatē Itālijas tīklā, jāatbilst 24. tabulā norādītajām prasībām.

24. tabula.

Prasības savstarpēji izmantojamiem vilcieniem solo braucienā cauruļveida tunelī bez nogāzēm (īpašs gadījums Itālijai).

| Vilciena veids | Gabarīts | Atsauces gadījums | Kritēriji atsauces gadījumam | Atļautais maksimālais ātrums
  [km/h] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max < 250 km/h | GA vai mazāks | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/h | GA vai mazāks | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA vai mazāks | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA vai mazāks | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Vilciena veids

Gabarīts

Atsauces gadījums

Kritēriji atsauces gadījumam

Atļautais maksimālais ātrums

[km/h]

Vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

Vtr,max < 250 km/h

GA vai mazāks

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/h

GA vai mazāks

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA vai mazāks

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA vai mazāks

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Ja vilciena sastāvs neatbilst 24. tabulā noteiktajām robežvērtībām, šā vilciena sastāva ekspluatācijas noteikumi jānosaka, piemērojot infrastruktūras pārvaldītāja publicētos noteikumus.

7.3.2.15.   Ar ārējo troksni saistīto raksturlielumu robežvērtības [4.2.6.5. punkts]

7.3.2.15.1.   Stacionārā trokšņa ierobežojumi [4.2.6.5.2. punkts]

Īpašs gadījums Apvienotajai Karalistei un Īrijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Dīzeļvilcieniem stacionārā trokšņa robežvērtībai LpAEq,T jābūt 77 dB(A).

7.3.2.15.2.   Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi [4.2.6.5.3. punkts]

Īpašs gadījums Apvienotajai Karalistei un Īrijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Elektrolokomotīvēm ar P<4500 kW pie riteņa loka maksimālais iedarbināšanas troksnis LpAFmax drīkst būt 84 dB(A).

7.3.2.16.   Ugunsdzēšamais aparāts [4.2.7.2.3.2. punkts]

Īpašs gadījums Itālijai

“T2” kategorija – pagaidu

Ņemot vērā valsts noteikumu atjaunināšanas procesa ilgumu, ir pieļaujams, ka iekšzemes vilcieni, ko ekspluatē Itālijas tīklā pa valsts līnijām, ir aprīkoti ar pārnēsājamiem pulverveida ugunsdzēšamajiem aparātiem.

Pārnēsājamiem pulverveida ugunsdzēšamajiem aparātiem jābūt piemērotiem un pienācīgā daudzumā un novietotiem piemērotās vietās.

7.3.2.17.   Skaņas signāli [4.2.7.4.2.1. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

2. klases vilcieni jāaprīko ar skaņas signāliem, kam ir divi atšķirīgi toņi. Skaņas brīdinājuma signālu toņiem jābūt atpazīstamiem kā no vilciena skanošiem, un tie nedrīkst būt vienādi ar autotransporta līdzekļu vai rūpnīcu, vai citu parastu brīdinājuma signālu toņiem. Jāizmanto divi atsevišķi skanoši brīdinājuma skaņas signāli. Pamatfrekvences brīdinājuma skaņas signāla toņiem ir:

| augsts tonis | : | 800 Hz ± 20 Hz, |
| --- | --- | --- |
| zems tonis | : | 460 Hz ± 20 Hz. |

augsts tonis

:

800 Hz ± 20 Hz,

zems tonis

:

460 Hz ± 20 Hz.

Īpašs gadījums Itālijai

“T2” kategorija – pagaidu

Ņemot vērā valsts noteikumu atjaunināšanas procesa ilgumu, ir pieļaujams, ka iekšzemes vilcieni, ko ekspluatē Itālijas tīklā pa valsts līnijām, ir aprīkoti ar skaņas signālu ar šādām pamatfrekvencēm:

| augsts tonis | : | 660 Hz ± 15 Hz, |
| --- | --- | --- |
| zems tonis | : | 370 Hz ± 10 Hz |

augsts tonis

:

660 Hz ± 15 Hz,

zems tonis

:

370 Hz ± 10 Hz

Skaņas spiediena līmenim šīm frekvencēm jābūt starp 120 dB un 125 dB, izmantojot 4.2.7.4.2. punktā aprakstīto mērīšanas metodi.

7.3.2.18   Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma [4.2.7.9. punkts]

7.3.2.18.1   Riteņpāra atrašanās vieta [4.2.7.9.2. punkts]

Īpašs gadījums Vācijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.5. punktā.

Īpašs gadījums Polijai un Beļģijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.6. punktā.

Īpašs gadījums tikai Francijas ātrgaitas Eiropas transporta tīkla (TEN) līnijām un Beļģijas ātrgaitas TEN “L1”

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.8. punktā.

Īpašs gadījums Beļģijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.1.9. punktā.

Īpašs gadījums 1520/1524 mm platuma sliežu ceļu tīklā

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 6.2. punktā.

7.3.2.18.2.   Riteņi [4.2.7.9.3. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Ziemeļu klimatisko apstākļu dēļ Somijā un Norvēģijā tiek izmantots īpašs riteņu materiāls. Tas ir līdzīgs ER8, bet ar paaugstinātu mangāna un silikona saturu, lai paaugstinātu noturību pret apledošanu. Iekšzemes satiksmei šo materiālu var izmantot, ja pastāv pušu vienošanās.

Īpašs gadījums Francijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.2. punktā.

Īpašs gadījums Lietuvai

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.4. punktā.

7.3.2.19.   Pantogrāfs [4.2.8.3.6. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Vilcieniem, ko ekspluatē Somijas tīklā, jābūt aprīkotiem ar 1 950 mm pantogrāfiem. Pantogrāfa galvas profilam jābūt ar šādiem parametriem:

| — | rags, kas veidots no izolācijas materiāla (aptuvenais garums ir 200 mm), |
| --- | --- |

—

rags, kas veidots no izolācijas materiāla (aptuvenais garums ir 200 mm),

| — | saskares sloksnes minimālais garums ir 1 100 mm, |
| --- | --- |

—

saskares sloksnes minimālais garums ir 1 100 mm,

| — | kolektora galvas caurlaides diapazons ir 1 550 mm, |
| --- | --- |

—

kolektora galvas caurlaides diapazons ir 1 550 mm,

| — | pantogrāfa galvas garums ir 1 950 mm. |
| --- | --- |

—

pantogrāfa galvas garums ir 1 950 mm.

Kontakttīkla normālais augstums ir 6 150 mm (minimālais – 5 600 mm, maksimālais – 6 500 mm).

Pantogrāfa galvu maksimālais platums gar sliežu ceļu ir 400 mm.

Īpašs gadījums Francijai

“T2” kategorija

Saskares sloksnēm līdzstrāvas tīklā atļauts izmantot vara un tērauda materiālus.

“P” kategorija

Vilcienus uz līdzstrāvas līnijām atļauts aprīkot ar 1 950 mm platām pantogrāfu galvām.

“P” kategorija

Ātrgaitas vilcienus, kurus ekspluatē Francijā un Šveicē, atļauts aprīkot ar 1 450 mm platām pantogrāfu galvām.

Īpašs gadījums Vācijai un Austrijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Ieguldījumi kontaktstrāvas līniju iekārtu nomaiņā uz II un III kategorijas līnijām un stacijās, lai izpildītu 1 600 mm eiropantogrāfa prasības, ir pārmērīgi augsti. Vilcieni, kas brauc pa šīm līnijām, jāaprīko ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem ekspluatācijai vidējā ātrumā līdz 230 km/h, lai kontaktstrāvas līniju iekārtas šajās Eiropas transporta tīkla daļās nebūtu jāsagatavo eiropantogrāfa ekspluatācijai. Šajās vietās ir pieļaujama maksimālā laterālā kontakttīkla pozīcija 550 mm attiecībā pret vertikāli uz sliežu ceļa ass līnijas sānvēja darbības ietekmē. Turpmākos pētījumos par II un III kategorijas līnijām jāņem vērā eiropantogrāfs, lai parādītu izdarītās izvēles atbilstību.

Īpašs gadījums vilcieniem, ko ekspluatē Lielbritānijas tīklā

“P” kategorija – pastāvīgs

II un III kategorijas līnijās pantogrāfa galvām nav jābūt ar izolētiem ragiem, ja vien tas nav atļauts konkrētos maršrutos, reģistrējot infrastruktūras reģistrā.

II un III kategorijas līnijās pantogrāfa galvas caurlaides diapazonam jābūt 1 300 mm.

Pantogrāfiem jābūt ar 2,1 m darbības diapazonu.

Pantogrāfa galvas maksimālajam platumam gar sliežu ceļu jābūt 400 mm.

Īpašs gadījums vilcieniem, ko ekspluatē Zviedrijas tīklā

“P” kategorija – pastāvīgs

Vilcieni, kas brauc pa II un III kategorijas līnijām, aprīkojami ar sekundāriem 1 800 mm pantogrāfiem ekspluatācijai vidējā ātrumā – līdz 230 km/h.

Satiksmei pa Ērezunda (Öresund) tiltu uz Zviedriju ir atļauti 1 950 mm pantogrāfi.

Kapacitatīvās jaudas koeficients nav atļauts spriegumā, kas pārsniedz 16,5 kV, jo pastāv risks, ka citiem ritekļiem būs grūti vai neiespējami izmantot rekuperatīvo bremzēšanu dēļ pārāk lielā sprieguma kontaktstrāvas līnijās.

Reģenerācijas režīmā (elektriskā bremzēšana) vilciens nedarbojas kā kondensators, kas lielāks par 60 kVAr, jebkuras reģeneratīvas jaudas gadījumā, t. i., kapacitatīvās jaudas koeficients nav atļauts reģenerācijas laikā. Izņēmums ir 60 kVAr kapacitatīvā reaktīvā jauda, pieļaujot iespējamību, ka uz vilciena/vilces vienības augstā sprieguma pusē ir filtri. Šie filtri nedrīkst pārsniegt 60 kVAr kapacitatīvo reaktīvo jaudu pie pamatfrekvences.

Īpašs gadījums vilcieniem, ko ekspluatē Spānijas tīklā

“P” kategorija – pastāvīgs

Uz dažām II un III kategorijas līnijām un stacijās nav atļauti 1 600 mm eiropantogrāfi. Vilcieni, kas brauc pa šīm līnijām, aprīkojami ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem ekspluatācijai vidējā ātrumā – līdz 230 km/h.

Ieguldījumi kontaktstrāvas līniju iekārtu nomaiņā uz II un III kategorijas līnijām un stacijās, lai izpildītu 1 600 mm eiropantogrāfa prasības, ir pārmērīgi augsti. Vilcieni, kas brauc pa šīm līnijām, jāaprīko ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem ekspluatācijai vidējā ātrumā līdz 230 km/h, lai kontaktstrāvas līniju iekārtas šajās Eiropas transporta tīkla daļās nebūtu jāsagatavo eiropantogrāfa ekspluatācijai. Šajās vietās ir pieļaujama maksimālā laterālā kontakttīkla pozīcija 550 mm attiecībā pret vertikāli uz sliežu ceļa ass līnijas sānvēja darbības ietekmē. Turpmākos pētījumos par II un III kategorijas līnijām jāņem vērā eiropantogrāfs, lai parādītu izdarītās izvēles atbilstību.

Pantogrāfa gabarīta laukums

II un III kategorijas līnijām Lielbritānijā izmantotajiem ritekļiem pantogrāfi paliek ar tādu gabarītu, kā noteikts turpmākajā diagrammā. Šis ir absolūtais gabarīts, nevis atsauces profils, kam pieļaujamas izmaiņas. Atbilstības pierādīšana ir atklāts punkts.

Pantogrāfa laukums

Image

Diagrammā parādīts galējais laukums, kurā jāiekļaujas pantogrāfa galvas kustībām. Laukums ievietojas sliežu ceļa ass līnijas, ko pieļauj sliežu ceļa pielaides, galējās robežās, kuras šeit nav norādītas. Šis laukums nav atsauces profils.

Infrastruktūras reģistrā visiem ātrumiem līdz maksimālajam līnijas kustības ātrumam ir norādīts maksimālais ārējās sliedes pacēlums, maksimālais vēja ātrums, kādā iespējama neierobežota darbība, un galējais vēja ātrums:

| W = 990 mm, | ja H ≤ 4 300 mm, |
| --- | --- |

W = 990 mm,

ja H ≤ 4 300 mm,

un

| W′ = 990 + (0,040 × (H – 4 300)) mm, | ja H > 4 300 mm, |
| --- | --- |

W′ = 990 + (0,040 × (H – 4 300)) mm,

ja H > 4 300 mm,

kur

H = augstums līdz laukuma augšmalai virs sliežu līmeņa (mm). Izmērs ir kontakttīkla augstuma un pacēluma summa.

Saskares slokšņu nodilumam jānosaka papildu pielaide.

Īpašs gadījums Itālijai

“P” kategorija – pastāvīgs

Ātrgaitas vilcienus, kurus ekspluatē Itālijā un Šveicē, atļauts aprīkot ar 1 450 mm platām pantogrāfu galvām.

7.3.2.20.   Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēmu [4.2.8.3.8. punkts]

Īpašs gadījums – Beļģija

“P” kategorija – pastāvīgs

Šis īpašais gadījums ir norādīts vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas SITS 2006. gada redakcijas A pielikuma 1. papildinājuma 3.6.1. punktā.

7.3.2.21.   Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumi [4.2.9.3. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Savienojumiem iztukšošanai un skalošanai un to blīvējumam ir jāatbilst attiecīgi M VI pielikuma M VI1. un M VI2. attēlam.

7.3.2.22.   Ūdens uzpildes adapteri [4.2.9.5. punkts]

Īpašs gadījums – Somija

“P” kategorija – pastāvīgs

Ūdens uzpildes adapteriem jābūt tādiem, kā parādīts M VII pielikuma M VII3 attēlā.

7.3.2.23.   Ugunsdrošības standarti [7.1.6. punkts]

Īpašs gadījums Spānijai

“T” kategorija – pagaidu

Līdz EN45545–2 publicēšanai piemēro Spānijas noteikumus par ugunsdrošības standartiem (DT-PCI/5A).

---

(1)  Gadījumos, kad vilciena noslodze nav iespējama, pieļaujamas alternatīvas metodes, piemēram, simulācija ar tālāko bremžu vienību izolāciju, ja tas procedūrā nerada nozīmīgas kļūdas.

(2)  Jaudas koeficients, kas pārsniedz 0,8, nodrošinās ekonomiskāku darbību, jo tiks samazināta nepieciešamība pēc fiksēta aprīkojuma.

(3)  A1. un H1. modulis ir pieļaujams esošajiem risinājumiem tikai 6.1.3. punktā noteiktajos apstākļos.

SITS PIELIKUMI

Ritošā sastāva apakšsistēma

| A PIELIKUMS. | Pasīvā drošība – triecienizturība |
| --- | --- |

A PIELIKUMS.

| A.1. | Statiskās un pasīvās drošības prasību detalizēts apraksts |
| --- | --- |

A.1.

| A.1.1. | Statiskās pretestības detalizētas mehāniskās robežvērtības |
| --- | --- |

A.1.1.

| A.1.2. | Pasīvās drošības stiprības detalizētas mehāniskās robežvērtības |
| --- | --- |

A.1.2.

| A.1.2.1. | Masas definīcija |
| --- | --- |

A.1.2.1.

| A.1.2.2. | Dinamiskā stiprība |
| --- | --- |

A.1.2.2.

| A.1.2.3. | Vērtēšanas kritēriji |
| --- | --- |

A.1.2.3.

| A.2. | Detalizētas pasīvās drošības specifikācijas |
| --- | --- |

A.2.

| A.3. | Pieņemšanas kritēriji |
| --- | --- |

A.3.

| A.3.1. | Samazināts risks, ka ritekļi var uztriekties viens pāri otram |
| --- | --- |

A.3.1.

| A.3.2. | Ierobežots negatīvais paātrinājums |
| --- | --- |

A.3.2.

| A.3.3. | Izdzīvošanas telpu un pasažieru aizņemto zonu struktūras viengabalainības uzturēšana |
| --- | --- |

A.3.3.

| A.3.4. | Aizsardzība pret zemu šķērsli |
| --- | --- |

A.3.4.

| A.4. | Validācijas metode |
| --- | --- |

A.4.

| A.4.1. | Process |
| --- | --- |

A.4.1.

| A.4.2. | Testa specifikācijas |
| --- | --- |

A.4.2.

| A.4.3. | Kalibrācijas pieņemšanas kritēriji |
| --- | --- |

A.4.3.

| A.5. | Šķēršļu definīcijas |
| --- | --- |

A.5.

| A.5.1. | Sadursmei starp vilcienu un 80 tonnu vagonu ar sānu amortizatoriem |
| --- | --- |

A.5.1.

| A.5.2. | Sadursmei starp vilcienu un smagu šķērsli uz pārbrauktuves |
| --- | --- |

A.5.2.

| B PIELIKUMS. | Antropometriskie dati un redzamība uz priekšu vilcienu mašīnistiem |
| --- | --- |

B PIELIKUMS.

| B.1. | Vispārēji |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | Antropometriskie dati mašīnistiem |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | Signāla atrašanās vieta attiecībā pret mašīnista kabīni |
| --- | --- |

B.3.

| B.4. | Mašīnista acu pozīcijas |
| --- | --- |

B.4.

| C PIELIKUMS. | UK1 (2. izdevums) gabarīts |
| --- | --- |

C PIELIKUMS.

| C.1. | UK1 (2. izdevums) profili |
| --- | --- |

C.1.

| C.2. | UK1[A] profila apakšējā daļa zem 1 100 mm arl |
| --- | --- |

C.2.

| C.3. | UK1[B] profila augšējā daļa virs 1 100 mm arl |
| --- | --- |

C.3.

| C.4. | UK1[D] profila augšējā daļa virs 1 100 mm arl |
| --- | --- |

C.4.

| C.5. | UK1[A] profila lietojums |
| --- | --- |

C.5.

| C.6. | UK1[B] profila lietojums |
| --- | --- |

C.6.

| C.7. | UK1[D] profila lietojums |
| --- | --- |

C.7.

| C.8. | Platuma samazinājuma aprēķini |
| --- | --- |

C.8.

| D PIELIKUMS. | Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums |
| --- | --- |

D PIELIKUMS.

| D.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

D.1.

| D.2 | Raksturlielumi |
| --- | --- |

D.2

| E PIELIKUMS. | Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtējums |
| --- | --- |

E PIELIKUMS.

| E.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

E.1.

| E.2. | Raksturlielumi un moduļi |
| --- | --- |

E.2.

| F PIELIKUMS. | Procedūras, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību un piemērotību lietošanai |
| --- | --- |

F PIELIKUMS.

| F.1. | Moduļu saraksts |
| --- | --- |

F.1.

| F.2. | Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi |
| --- | --- |

F.2.

| F.2.1. | A modulis. Iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |

F.2.1.

| F.2.2. | A1. modulis. Iekšējā konstrukcijas kontrole ar izstrādājuma verifikāciju |
| --- | --- |

F.2.2.

| F.2.3. | B modulis. Tipa pārbaude |
| --- | --- |

F.2.3.

| F.2.4. | C modulis. Atbilstība tipam |
| --- | --- |

F.2.4.

| F.2.5. | D modulis. Ražošanas kvalitātes pārvaldības sistēma |
| --- | --- |

F.2.5.

| F.2.6. | F modulis. Izstrādājuma verifikācija |
| --- | --- |

F.2.6.

| F.2.7. | H1. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma |
| --- | --- |

F.2.7.

| F.2.8. | H2. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

F.2.8.

| F.2.9. | V modulis. Tipa apstiprinājums saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |
| --- | --- |

F.2.9.

| F.3. | Apakšsistēmu ek verifikācijas moduļi |
| --- | --- |

F.3.

| F.3.1. | SB modulis. Tipa pārbaude |
| --- | --- |

F.3.1.

| F.3.2. | SD modulis. Izstrādājuma kvalitātes pārvaldības sistēma |
| --- | --- |

F.3.2.

| F.3.3. | SF modulis. Izstrādājuma verifikācija |
| --- | --- |

F.3.3.

| F.3.4. | SH2. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

F.3.4.

| F.4. | Tehniskās apkopes pasākumu novērtējums – atbilstības novērtējuma procedūra |
| --- | --- |

F.4.

| G PIELIKUMS. | Sānvēja ietekme |
| --- | --- |

G PIELIKUMS.

| G.1. | Vispārēja informācija |
| --- | --- |

G.1.

| G.2. | Ievads |
| --- | --- |

G.2.

| G.3. | Vispārēji principi |
| --- | --- |

G.3.

| G.4. | Izmantošanas joma |
| --- | --- |

G.4.

| G.5. | Raksturīgo vēja līkņu vērtēšana |
| --- | --- |

G.5.

| G.5.1. | Aerodinamisko īpašību noteikšana |
| --- | --- |

G.5.1.

| G.5.1.1. | Vispārēja informācija |
| --- | --- |

G.5.1.1.

| G.5.1.2. | Aerodinamiskā tuneļa testa standarti |
| --- | --- |

G.5.1.2.

| G.5.1.2.1. | Testa iecirkņa izmēri |
| --- | --- |

G.5.1.2.1.

| G.5.1.2.2. | Turbulences līmenis |
| --- | --- |

G.5.1.2.2.

| G.5.1.2.3. | Robežslānis |
| --- | --- |

G.5.1.2.3.

| G.5.1.2.4. | Reinoldsa skaitlis |
| --- | --- |

G.5.1.2.4.

| G.5.1.2.5. | Instrumenti |
| --- | --- |

G.5.1.2.5.

| G.5.1.3. | Modeļa standarti |
| --- | --- |

G.5.1.3.

| G.5.1.4. | Testa programmas standarti |
| --- | --- |

G.5.1.4.

| G.5.2. | Vēju scenārija apraksts |
| --- | --- |

G.5.2.

| G.5.3. | Turbulences raksturlielumu aprēķināšana |
| --- | --- |

G.5.3.

| G.5.3.1. | Turbulences intensitāte |
| --- | --- |

G.5.3.1.

| G.5.3.2. | Brāzmu ilgums |
| --- | --- |

G.5.3.2.

| G.5.3.3. | Kā izteikt brāzmas izmaiņas laikā |
| --- | --- |

G.5.3.3.

| G.5.4. | Ritekļa dinamikas noteikšana |
| --- | --- |

G.5.4.

| G.5.4.1. | Vispārēja informācija |
| --- | --- |

G.5.4.1.

| G.5.4.2. | Modeļa veidošana |
| --- | --- |

G.5.4.2.

| G.5.4.3. | Ritekļa modeļa apstiprināšana |
| --- | --- |

G.5.4.3.

| G.6. | Aerodinamiskie spēki un momenti kā mbs simulācijai ievadāmie dati |
| --- | --- |

G.6.

| G.7. | Raksturīgo vēja līkņu aprēķināšana un atveidošana |
| --- | --- |

G.7.

| G.7.1. | Kritērija novērtēšana |
| --- | --- |

G.7.1.

| G.7.2. | Vēja parametru un ΔQ/Q0 robežvērtību aprēķināšana |
| --- | --- |

G.7.2.

| G.7.3. | Vēja leņķu mainīšana |
| --- | --- |

G.7.3.

| G.7.4. | Vēja raksturlielumu attēlošana izmantojot konkrētus punktus |
| --- | --- |

G.7.4.

| G.7.4.1. | Riteklis, kas pārvietojas pa taisnu sliežu ceļa posmu |
| --- | --- |

G.7.4.1.

| G.7.4.2. | Riteklis, kas pārvietojas pa izliektu sliežu ceļu |
| --- | --- |

G.7.4.2.

| G.8. | Nepieciešamie dokumenti |
| --- | --- |

G.8.

| H PIELIKUMS. | Priekšējie un aizmugurējie lukturi |
| --- | --- |

H PIELIKUMS.

| H.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

H.1.

| H.2. | Priekšējie lukturi |
| --- | --- |

H.2.

| H.3. | Aizmugurējie lukturi |
| --- | --- |

H.3.

| H.4. | Savstarpējas izmantojamības komponenta tipa atbilstības pārbaude |
| --- | --- |

H.4.

| I PIELIKUMS. | Informācija, kas iekļaujama ritošā sastāva reģistrā |
| --- | --- |

I PIELIKUMS.

| I.1. | Vispārēja informācija |
| --- | --- |

I.1.

| I.2. | A Sadaļa. ritošā sastāva reģistra darbības jomas definĪcija |
| --- | --- |

I.2.

| I.3. | B Sadaļa. iesaistīto pušu nosaukumi |
| --- | --- |

I.3.

| I.4. | C Sadaļa. atbilstības novērtējums |
| --- | --- |

I.4.

| I.5. | D Sadaļa. ritošā sastāva raksturlielumi |
| --- | --- |

I.5.

| I.5.1. | D.1. apakšsadaļa. Ritošā sastāva apakšsistēma |
| --- | --- |

I.5.1.

| I.5.2. | D.2. apakšsadaļa. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma |
| --- | --- |

I.5.2.

| I.5.3. | D.3. apakšsadaļa. Enerģijas apgādes apakšsistēma |
| --- | --- |

I.5.3.

| I.6. | E Sadaļa. tehniskās apkopes dati |
| --- | --- |

I.6.

| J PIELIKUMS. | Priekšējā stikla īpašības |
| --- | --- |

J PIELIKUMS.

| J.1. | Optiskās īpašības |
| --- | --- |

J.1.

| J.1.1. | Optiskā deformācija |
| --- | --- |

J.1.1.

| J.1.2. | Sekundārie attēli |
| --- | --- |

J.1.2.

| J.1.3. | Gaismas izkliede |
| --- | --- |

J.1.3.

| J.1.4. | Gaismas caurlaidība |
| --- | --- |

J.1.4.

| J.1.5. | Krāsainība |
| --- | --- |

J.1.5.

| J.2. | Strukturālās prasības |
| --- | --- |

J.2.

| J 2.1. | Triecieni |
| --- | --- |

J 2.1.

| J.2.2. | Šķembu atlēkšana |
| --- | --- |

J.2.2.

| K PIELIKUMS. | Sakabe |
| --- | --- |

K PIELIKUMS.

| K.1. | Sakabes shēma |
| --- | --- |

K.1.

| K.2. | Buksēšanas sakabe pārvietošanai un glābšanai |
| --- | --- |

K.2.

| K.2.1. | Terminu definīcija |
| --- | --- |

K.2.1.

| K.2.2. | Vispārējie nosacījumi |
| --- | --- |

K.2.2.

| K.2.2.1. | Ātrums |
| --- | --- |

K.2.2.1.

| K.2.2.2. | Bremzes |
| --- | --- |

K.2.2.2.

| K.2.2.3. | Vispārējais pneimatiskais savienojums |
| --- | --- |

K.2.2.3.

| K.2.2.4. | Sakabināšanas process |
| --- | --- |

K.2.2.4.

| K.2.2.5. | Sakabju atdalīšanas nosacījumi |
| --- | --- |

K.2.2.5.

| K.2.3. | Ar automātisko sakabi aprīkota vilciena buksēšana, izmantojot buksēšanas sakabi |
| --- | --- |

K.2.3.

| K.2.3.1. | Vispārējie nosacījumi |
| --- | --- |

K.2.3.1.

| K.2.3.2. | Sakabināšanas nosacījumi |
| --- | --- |

K.2.3.2.

| K.2.4. | Ar vilces āķi aprīkota vilciena buksēšana, izmantojot buksēšanas sakabi |
| --- | --- |

K.2.4.

| K.2.4.1. | General conditions |
| --- | --- |

K.2.4.1.

| K.2.4.2. | Sakabināšanas nosacījumi |
| --- | --- |

K.2.4.2.

| L PIELIKUMS. | Aspekti, kas nav izklāstīti ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS un kam prasīta valstu tiesību normu paziņošana |
| --- | --- |

L PIELIKUMS.

| M PIELIKUMS. S | Riteņu un riteņpāru ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtība |
| --- | --- |

M PIELIKUMS. S

| M I PIELIKUMS. | Neizmanto |
| --- | --- |

M I PIELIKUMS.

| M II PIELIKUMS. | Neizmanto |
| --- | --- |

M II PIELIKUMS.

| M III PIELIKUMS. | Neizmanto |
| --- | --- |

M III PIELIKUMS.

| M IV PIELIKUMS. | Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumu aizslēgi |
| --- | --- |

M IV PIELIKUMS.

| M V PIELIKUMS. | Ieplūdes savienojumi ūdenstvertnēm |
| --- | --- |

M V PIELIKUMS.

| M VI PIELIKUMS. | Tualešu iztukšošanas sistēmas savienojumi ritošajā sastāvā |
| --- | --- |

M VI PIELIKUMS.

| N PIELIKUMS. | Trokšņa mērīšanas apstākļi |
| --- | --- |

N PIELIKUMS.

| N.1. | Atkāpes no en ISO 3095:2005 |
| --- | --- |

N.1.

| N.1.1. | Stacionārais troksnis |
| --- | --- |

N.1.1.

| N.1.2. | Iedarbināšanas troksnis |
| --- | --- |

N.1.2.

| N.1.3. | Garāmbraukšanas troksnis |
| --- | --- |

N.1.3.

| N.1.4. | References sliežu ceļš garāmbraukšanas troksnim |
| --- | --- |

N.1.4.

| N.2. | References sliežu ceĻa dinamiskās darbĪbas raksturojums |
| --- | --- |

N.2.

| N.2.1. | Mērīšanas procedūra |
| --- | --- |

N.2.1.

| N.2.2. | Mērīšanas sistēma |
| --- | --- |

N.2.2.

| N.2.3. | Datu apstrāde |
| --- | --- |

N.2.3.

| N.2.4. | Testa ziņojums |
| --- | --- |

N.2.4.

| O PIELIKUMS. | Ritekļa metāla daļu aizsardzība iezemējot |
| --- | --- |

O PIELIKUMS.

| O.1. | Iezemēšanas principi |
| --- | --- |

O.1.

| O.2. | Ritekļa virsbūves iezemēšana |
| --- | --- |

O.2.

| O.3. | Ritekļa daļu iezemēšana |
| --- | --- |

O.3.

| O.4. | Elektroierču iezemēšana |
| --- | --- |

O.4.

| O.5. | Antenas |
| --- | --- |

O.5.

| P PIELIKUMS. | Negatīvā paātrinājuma aprēķināšana vilcienam, ko ekspluatē apgrūtinātā darbības režīmā un nelabvēlīgos laika apstākļos |
| --- | --- |

P PIELIKUMS.

| P.1. | Ievads |
| --- | --- |

P.1.

| P.2. | Testu definīcija |
| --- | --- |

P.2.

| P.2.1. | Dinamiskie testi |
| --- | --- |

P.2.1.

| P.2.1.1. | Testa apstākļi |
| --- | --- |

P.2.1.1.

| P.2.1.2. | Dinamisko testu rezultāti |
| --- | --- |

P.2.1.2.

| P2.1.3. | No saķeres atkarīgu bremžu dinamiskie testi |
| --- | --- |

P2.1.3.

| P.2.2. | Īpašā stendā veikti testi samazinātas berzes ietekmes noteikšanai |
| --- | --- |

P.2.2.

| P.3. | Negatīvā paātrinājuma aprēķināšana |
| --- | --- |

P.3.

| P.3.1. | Bremzēšanas spēku F noteikšana |
| --- | --- |

P.3.1.

| P.3.2. | Apgrūtinātas saķeres radītā samazinājuma koeficienta kw aprēķināšana |
| --- | --- |

P.3.2.

| P.3.3. | Samazinātas berzes radītā samazinājuma koeficienta kh aprēķināšana |
| --- | --- |

P.3.3.

| P.3.4. | Negatīvā paātrinājuma aprēķināšana |
| --- | --- |

P.3.4.

| Q PIELIKUMS. | Zīmes kārbas apzīmēšanai, kurā ir aprīkojums, ar ko atkārtoti ieslēdz signālierīci |
| --- | --- |

Q PIELIKUMS.

| R PIELIKUMS. | Īpašs gadījums – gabarīti Somijā |
| --- | --- |

R PIELIKUMS.

| R.1. | Vispārēji noteikumi |
| --- | --- |

R.1.

| R.2. | Ritekļa apakšējā daļa |
| --- | --- |

R.2.

| R.3. | Riteņu uzmalu tuvumā esošās ritekļa daļas |
| --- | --- |

R.3.

| R.4. | Ritekļa platums |
| --- | --- |

R.4.

| R.5. | Apakšējais pakāpiens un ieejas durvis, kas veras uz ārpusi, pasažieru vagoniem un motorvagoniem |
| --- | --- |

R.5.

| R.6. | Pantogrāfi un neizolētas daļas zem sprieguma, kas atrodas uz ritekļa jumta |
| --- | --- |

R.6.

| R.7. | Noteikumi un vēlākas instrukcijas |
| --- | --- |

R.7.

R.A

R.B1. PAPILDINĀJUMS

R.B2. PAPILDINĀJUMS

R.B3. PAPILDINĀJUMS

R.C PAPILDINĀJUMS

R.D1. PAPILDINĀJUMS

R.D2. PAPILDINĀJUMS

R.E PAPILDINĀJUMS. Pantogrāfs un neizolētas daļas zem sprieguma

A PIELIKUMS.

Pasīvā drošība – triecienizturība

A.1.   Statiskās un pasīvās drošības prasību detalizēts apraksts

A.1.1.   Statiskās pretestības detalizētas mehāniskās robežvērtības

Masas un statiskās pretestības detalizētas mehāniskās robežvērtības ir izklāstītas standartā EN12663:2000 par gareniskajām un vertikālajām statiskajām slodzēm, kas pieliktas ritekļu virsbūvēm, kuras atbilst vismaz P–II kategorijai.

Spiediena radīto slodzi novērtē, izmantojot šīs SITS 4.2.6.4. punktā definētās statiskās prasības.

A.1.2.   Pasīvās drošības stiprības detalizētas mehāniskās robežvērtības

A.1.2.1.   Masas definīcija

Masas aprēķinā iekļauj 50 % sēdošo pasažieru, kuru sēdvietas nostiprinātas pie ritekļa virsbūves grīdas.

A.1.2.2.   Dinamiskā stiprība

Pasīvo drošību apstiprina, izmantojot četru veidu sadursmes scenārijus, kuros ņem vērā visus iespējamos priekšgala veidus (taisns, nelauzts).

| — | 1. scenārijs

  Sadursme starp diviem identiskiem vilcieniem (vilciena sastāvs no atsevišķām vienībām vai definētas formācijas vilciena sastāvs), kad relatīvais ātrums ir 36 km/h. |
| --- | --- |

—

1. scenārijs

Sadursme starp diviem identiskiem vilcieniem (vilciena sastāvs no atsevišķām vienībām vai definētas formācijas vilciena sastāvs), kad relatīvais ātrums ir 36 km/h.

| — | 2. scenārijs

  Sadursme starp vilcienu (vilciena sastāvs no atsevišķām vienībām vai definētas formācijas vilciena sastāvs) un ar sānu amortizatoriem aprīkotu dzelzceļa ritekli ātrumā 36 km/h. Kā dzelzceļa ritekli izmanto 80 tonnas smagu A.5. punkta definīcijai atbilstošu četrasu kravas vagonu. |
| --- | --- |

—

2. scenārijs

Sadursme starp vilcienu (vilciena sastāvs no atsevišķām vienībām vai definētas formācijas vilciena sastāvs) un ar sānu amortizatoriem aprīkotu dzelzceļa ritekli ātrumā 36 km/h. Kā dzelzceļa ritekli izmanto 80 tonnas smagu A.5. punkta definīcijai atbilstošu četrasu kravas vagonu.

| — | 3. scenārijs

  Sadursme uz dzelzceļa pārbrauktuves 110 km/h ātrumā ar šķērsli, kas atbilst A.5. punktā definētajam 15 t kravas automobilim. |
| --- | --- |

—

3. scenārijs

Sadursme uz dzelzceļa pārbrauktuves 110 km/h ātrumā ar šķērsli, kas atbilst A.5. punktā definētajam 15 t kravas automobilim.

| — | 4. scenārijs

  Sadursme ar nelielu vai zemu šķērsli, piemēram, ar vieglo automobili vai dzīvnieku. To atveido, definējot šķēršļa vairoga īpašības. |
| --- | --- |

—

4. scenārijs

Sadursme ar nelielu vai zemu šķērsli, piemēram, ar vieglo automobili vai dzīvnieku. To atveido, definējot šķēršļa vairoga īpašības.

A.1.2.3.   Vērtēšanas kritēriji

Vērtējot lokomotīvi, galvas vagonu vai vadības vagonu, izmanto definētas formācijas vilciena sastāvu. Lai pārliecinātos par lokomotīves, galvas vagona vai vadības vagona konstrukcijas triecienizturību, lokomotīvi, galvas vagonu vai vadības vagonu uzskata tikai par vadošo ritekli.

Vērtējot vilcienu ar atšķirīgiem gala ritekļiem, izskaitļojot 1. scenāriju, vērā ņem tikai identiskus ritekļus.

Vērtējot pasažieru vagonu, izmanto definētas formācijas vilciena sastāvu, kurā pasažieru vagons novietots aiz lokomotīves, galvas vagona vai vadības vagona.

Jebkurā gadījumā vērtējamai definētai formācijai jābūt skaidri noteiktai.

Ja riteklis atbilst šai SITS, kā arī turpmāk uzskaitītajām īpašībām, kas attiecas uz tieši aiz definētas formācijas vilciena sastāva vadošā ritekļa novietotu pasažieru vagonu, to pieņem lietošanai savstarpējas izmantojamības vilcienos, neveicot vilciena turpmāku sertifikāciju.

| — | Ritekļa masa ir vienāda ar vai mazāka par tieši aiz definētas formācijas vilciena sastāva vadošā ritekļa novietota pasažieru vagona maksimālo masu. |
| --- | --- |

—

Ritekļa masa ir vienāda ar vai mazāka par tieši aiz definētas formācijas vilciena sastāva vadošā ritekļa novietota pasažieru vagona maksimālo masu.

| — | Maksimālais spēks ir vienāds ar vai mazāks par tieši aiz definētas formācijas vilciena sastāva vadošā ritekļa novietota pasažieru vagona maksimālo spēku. |
| --- | --- |

—

Maksimālais spēks ir vienāds ar vai mazāks par tieši aiz definētas formācijas vilciena sastāva vadošā ritekļa novietota pasažieru vagona maksimālo spēku.

| — | Vidējais spēks ir vienāds ar vai mazāks par vidējo spēku, ar kādu uz definētas formācijas vilciena sastāva vadošo ritekli iedarbojas tieši aiz šā vadošā ritekļa novietots pasažieru vagons. Lai salīdzinātu vidējās vērtības atbilstoši deformācijas triecienam, izmanto enerģijas un trieciena raksturlielumus. Enerģijas un trieciena līknei jābūt vienādai ar vai zemākai par atsauces riteklim raksturīgo līkni. |
| --- | --- |

—

Vidējais spēks ir vienāds ar vai mazāks par vidējo spēku, ar kādu uz definētas formācijas vilciena sastāva vadošo ritekli iedarbojas tieši aiz šā vadošā ritekļa novietots pasažieru vagons. Lai salīdzinātu vidējās vērtības atbilstoši deformācijas triecienam, izmanto enerģijas un trieciena raksturlielumus. Enerģijas un trieciena līknei jābūt vienādai ar vai zemākai par atsauces riteklim raksturīgo līkni.

A.2.   Detalizētas pasīvās drošības specifikācijas

Risku, ka ritekļi var uztriekties viens pāri otram, samazina vilciena galos, kā arī starp vilcienu veidojošiem ritekļiem.

Vērtības, līdz kādām no triecienu absorbējošām zonām vērstu spēku ietekmē drīkst pieaugt vidējais negatīvais paātrinājums pasažieru sēdvietu zonās un izdzīvošanas telpās, ir uzskaitītas A.3. punktā

Neatkarīgi no scenārija aizņemtajās zonās nedrīkst rasties deformācija vai iespiedumi, kas degradē ieplānoto izdzīvošanas telpu vai arī pasažieru aizņemto zonu struktūras viengabalainību.

Vilciena priekšgalā uzstāda šķēršļa vairogu, tādējādi samazinot iespēju, ka vilciens, saduroties ar, piemēram, tādiem objektiem kā vieglie automobiļi vai lieli dzīvnieki, noskrien no sliedēm.

Mašīnista kabīne ritekļa galā ir aprīkota ar vismaz vienām durvīm vai eju, kas ārkārtas gadījumā ļautu tur nokļūt glābējiem.

Pieņemšanas kritēriji ir noteikti A.3. punktā, un validāciju veic saskaņā ar A.4. punktu.

A.3.   Pieņemšanas kritēriji

A.3.1.   Samazināts risks, ka ritekļi var uztriekties viens pāri otram

Pieņemšanas kritērijs attiecībā uz tāda riska ierobežošanu, ka ritekļi var uztriekties viens pāri otram, ir nosacījums, ka 1. scenārija papildu simulācijā ar 40 mm lielu sākotnēju vertikālu nobīdi visu ratiņu visi riteņpāri vēl aizvien atrodas uz sliedēm, turklāt ir izpildītas prasības, kas nosaka pieļaujamo izdzīvošanas telpu un negatīvo paātrinājumu. Šie kritēriji paši par sevi ir pietiekami, lai novērtētu noturību pret risku, ka ritekļi var uztriekties viens pāri otram.

A.3.2.   Ierobežots negatīvais paātrinājums

Pieņemšanas kritērijs vidējam negatīvajam paātrinājumam aizņemtajās zonās ir 5 g. Vidējo rezultātu visiem sadursmē iesaistītajiem vilciena ritekļiem nosaka laika posmā no brīža, kad tīrais kontaktspēks pirmo reizi pārsniedz nulli, līdz brīdim, kad tīrais kontaktspēks sasniedz nulli (pirmo reizi).

A.3.3.   Izdzīvošanas telpu un pasažieru aizņemto zonu struktūras viengabalainības uzturēšana

Mašīnista kabīnē ir nepieciešama mašīnistam paredzēta izdzīvošanas telpa, kuras forma paliek stabila vismaz 0,75 m garā nodalījumā.

Pieņemšanas kritērijs pasažieru aizņemto zonu viengabalainībai ir nosacījums, ka 5 m gara vagona virsbūves sekcija trieciena rezultātā samazinās par ne vairāk kā 1 % (izņemot triecienu absorbējošās zonas) vai arī ka plastiskā deformācija šajās aizsargātajās zonās ir mazāka par 10 %.

Gadījumos, kad par triecienu absorbējošām zonām kalpo 4.2.2.3.2. punktā definētās blakus esošās uz laiku aizņemtā zonas, kuru laterālais izmērs pārsniedz 250 mm, neviens no šādas zonas gareniskajiem izmēriem nedrīkst samazināties vairāk kā par 30 %.

Turpmāk diagrammā attēloti piemēri zonām, kurām piemēro prasības attiecībā uz gareniskajiem izmēriem.

Image

A.3.4.   Aizsardzība pret zemu šķērsli

Šķēršļa vairogu, kura zemākā šķautne atrodas tik zemu, cik zemu pieļauj gabarīts, piestiprina vilciena priekšpusē un pārbauda, lai pēc kārtas tiktu izpildītas šādas statiskās prasības garenvirzienā:

| — | 300 kN pa ass līniju, |
| --- | --- |

—

300 kN pa ass līniju,

| — | 250 kN 750 mm attālumā no ass līnijas. |
| --- | --- |

—

250 kN 750 mm attālumā no ass līnijas.

Horizontālos spēkus pieliek laukumam, kura izmēri nepārsniedz 500 mm x 500 mm (atbilstoši sakabes kustību robežām un vairoga maksimālajai atbilstīgajai virsmai).

Rezultējošā spēka augstums nepārsniedz 500 mm virs sliežu līmeņa.

Šīs slodzes nedrīkst radīt paliekošu deformāciju. Šķēršļa vairoga statiskā izturība atbilst EN12663:2000, 3.4.2. punktam.

A.4.   Validācijas metode

A.4.1.   Process

Šeit izklāstītie pasīvās drošības mērķi attiecas uz nokomplektētu vilcienu. Nokomplektēta vilciena reakciju vērtēt testos ir nepraktiski, tāpēc par mērķu īstenošanu pārliecinās, veicot dinamisko simulāciju, kas atbilst izplānotajiem sadursmju scenārijiem. Ar digitālo simulāciju vien pietiek, lai precīzi paredzētu struktūras reakciju vietās ar ierobežotu deformāciju. Tomēr, analizējot triecienu absorbējošās zonas, validācijas programmā iekļauj digitālo modeļu verificēšanu ar atbilstošu testu palīdzību (kombinētā metode).

Turpmāk ir izklāstīti šīs kombinētās metodes galvenie posmi, strādājot ar jaunas konstrukcijas struktūru.

| — | 1. posms. Ārpusstruktūras absorbējošo ierīču un triecienu absorbējošo zonu pārbaude
  Dabiska izmēra testa paraugu dinamisko pārbaudi veic, lai pārliecinātos par triecienizturības elementu darbību, kā arī lai iegūtu kalibrācijai nepieciešamos parametrus.
  Testa konfigurāciju definē tā, lai






  — | pēc iespējas labāk atspoguļotu vienu no scenārijiem, |
| --- | --- | --- |

—

1. posms. Ārpusstruktūras absorbējošo ierīču un triecienu absorbējošo zonu pārbaude

Dabiska izmēra testa paraugu dinamisko pārbaudi veic, lai pārliecinātos par triecienizturības elementu darbību, kā arī lai iegūtu kalibrācijai nepieciešamos parametrus.

Testa konfigurāciju definē tā, lai

—

pēc iespējas labāk atspoguļotu vienu no scenārijiem,

| — | atvieglotu kalibrāciju, |
| --- | --- |

—

atvieglotu kalibrāciju,

| — | pēc iespējas pilnīgāk izmantotu enerģijas absorbcijas jaudu, |
| --- | --- |

—

pēc iespējas pilnīgāk izmantotu enerģijas absorbcijas jaudu,

| — | atveidotu konstrukcijai būtisku/raksturīgu reakciju. |
| --- | --- |

—

atveidotu konstrukcijai būtisku/raksturīgu reakciju.

| — | 2. posms. Struktūras digitālā modeļa kalibrācija
  Pēc tam, kad ir veikta pirmajā posmā izklāstītā dabiska izmēra testa parauga pārbaude, ražotājs izstrādā digitālo modeli, testa rezultātus salīdzinot ar atbilstošo digitālo simulāciju.
  Modeļa validāciju veic divās pamatfāzēs, salīdzinot testu rezultātus un digitālo simulāciju:






  — | struktūras vispārējās reakcijas analīze, vietas, kurās veidojas plastiskā deformācija, un enerģijas absorbcijas norises secība, |
| --- | --- | --- |

—

2. posms. Struktūras digitālā modeļa kalibrācija

Pēc tam, kad ir veikta pirmajā posmā izklāstītā dabiska izmēra testa parauga pārbaude, ražotājs izstrādā digitālo modeli, testa rezultātus salīdzinot ar atbilstošo digitālo simulāciju.

Modeļa validāciju veic divās pamatfāzēs, salīdzinot testu rezultātus un digitālo simulāciju:

—

struktūras vispārējās reakcijas analīze, vietas, kurās veidojas plastiskā deformācija, un enerģijas absorbcijas norises secība,

| — | visu testu rezultātu rūpīga analīze, īpašu uzmanību pievēršot spēku līmeņiem un struktūras būtisko elementu novirzei. |
| --- | --- |

—

visu testu rezultātu rūpīga analīze, īpašu uzmanību pievēršot spēku līmeņiem un struktūras būtisko elementu novirzei.

| — | 3. posms. Izplānoto sadursmju scenāriju digitālā simulācija
  Izveido katras pastāvīgai deformācijai pakļautas ritekļa struktūras telpisku modeli.
  Modelī atveido mašīnista kabīni vai arī deformēties spējīgas struktūras ritekļa galā, 2. posmā kalibrēto modeli un pilnīgu ritekļa virsbūves pārējo struktūru telpisku atveidojumu. (Parasti enerģiju absorbējošos elementus un deformēties spējīgās struktūras precīzi atveido tikai pirmā ritekļa vai pirmo divu ritekļu modeļos. Pārējos vilciena ritekļus var atveidot kā viendabīgas masas/atsperu sistēmas utt., kas ļautu gūt priekšstatu par to vispārējo reakciju.)
  Ja ritekļu korpusi ir simetriski attiecībā pret ass līniju, var izmantot modeli, kurā ir atveidota puse ritekļa.
  visbeidzot, lai ritekļus varētu apstiprināt saskaņā ar šīs SITS prasībām, veic pilnīgu izplānoto sadursmju scenāriju simulāciju. Lai novērtētu reakciju trieciena vietā, nokomplektēta vilciena modelī iekļauj 2. posmā apstiprinātos ritekļu modeļus, vilciena pārējos ritekļus atveidojot vienkāršotā formā.
  Saīsinātu validācijas programmu var izmantot, analizējot pārveidotu konstrukciju, kas iepriekš jau ir apstiprināta, un, ja






  — | prasībās paredzētais drošības intervāls ir pietiekami liels, lai iekļautu jebkādu nenoteiktību, un |
| --- | --- | --- |

—

3. posms. Izplānoto sadursmju scenāriju digitālā simulācija

Izveido katras pastāvīgai deformācijai pakļautas ritekļa struktūras telpisku modeli.

Modelī atveido mašīnista kabīni vai arī deformēties spējīgas struktūras ritekļa galā, 2. posmā kalibrēto modeli un pilnīgu ritekļa virsbūves pārējo struktūru telpisku atveidojumu. (Parasti enerģiju absorbējošos elementus un deformēties spējīgās struktūras precīzi atveido tikai pirmā ritekļa vai pirmo divu ritekļu modeļos. Pārējos vilciena ritekļus var atveidot kā viendabīgas masas/atsperu sistēmas utt., kas ļautu gūt priekšstatu par to vispārējo reakciju.)

Ja ritekļu korpusi ir simetriski attiecībā pret ass līniju, var izmantot modeli, kurā ir atveidota puse ritekļa.

visbeidzot, lai ritekļus varētu apstiprināt saskaņā ar šīs SITS prasībām, veic pilnīgu izplānoto sadursmju scenāriju simulāciju. Lai novērtētu reakciju trieciena vietā, nokomplektēta vilciena modelī iekļauj 2. posmā apstiprinātos ritekļu modeļus, vilciena pārējos ritekļus atveidojot vienkāršotā formā.

Saīsinātu validācijas programmu var izmantot, analizējot pārveidotu konstrukciju, kas iepriekš jau ir apstiprināta, un, ja

—

prasībās paredzētais drošības intervāls ir pietiekami liels, lai iekļautu jebkādu nenoteiktību, un

| — | nekādi pārveidojumi būtiski nemaina pasīvo drošību veidojošos mehānismus. |
| --- | --- |

—

nekādi pārveidojumi būtiski nemaina pasīvo drošību veidojošos mehānismus.

Tomēr šajā gadījumā pārbauda triecienizturību izmaiņām atbilstošā līmenī,

| — | salīdzinot ar līdzīgu risinājumu (izmantojot tehnoloģiskos rasējumus vai cita veida tehnisko informāciju) vai |
| --- | --- |

—

salīdzinot ar līdzīgu risinājumu (izmantojot tehnoloģiskos rasējumus vai cita veida tehnisko informāciju) vai

| — | kombinējot datora simulāciju un aprēķinus (piemēram, FEA vai daudzkorpusu modelēšanu) ar testiem (kvazistatiskiem vai dinamiskiem). |
| --- | --- |

—

kombinējot datora simulāciju un aprēķinus (piemēram, FEA vai daudzkorpusu modelēšanu) ar testiem (kvazistatiskiem vai dinamiskiem).

A.4.2.   Testa specifikācijas

Dinamikas testa trieciena ātrumu, šķēršļa tipu un masu izvēlas tā, lai testa parauga absorbētā enerģija atbilstu vismaz 50 % maksimālās enerģijas, kas tiek izkliedēta 1. vai 2. scenārijā visu 1. vai 2. scenārija posmu summā.

Pārbauda visus atbilstošos amortizētājus, kuru uzdevums ir kontrolētā veidā absorbēt enerģiju.

Drīkst veikt atsevišķus testus, kuros neizmanto visus enerģiju absorbējošos elementus vienlaikus, taču katrā testā iekļauj visus mijiedarboties spējīgos enerģijas absorbcijas posmus. Šādi var analizēt, piemēram, šķēršļa vairogu, enerģiju absorbējošos elementus un sakabi, u.c.

Atsevišķi pārbaudot kādu no starpritekļu ierīcēm (sakabi, pretsabīdes ierīces, kā arī enerģiju absorbējošas ierīces), efektīvo ātrumu un masu izvēlas tā, lai saskares vietā absorbētā enerģija un saskares vietu veidojošo elementu reakcija atbilstu tai, kāda šajā vietās konstatēta izplānotajos sadursmju scenārijos.

Saskaņā ar triecienizturības testa specifikāciju rezultāti, kas iegūti, pietiekami precīzi veicot mērījumus testu laikā, nodrošina šādu digitālā modeļa kalibrēšanai nepieciešamo informāciju:

| — | spēku mērījumi, deformāciju apraksts, sadursmes ātrums, negatīvais paātrinājums, lai šajā testā, kā arī komponentu testos būtu iespējams salīdzināt dažādu izmantoto enerģijas absorbcijas ierīču darbības efektivitāti (enerģija, deformācija utt.), |
| --- | --- |

—

spēku mērījumi, deformāciju apraksts, sadursmes ātrums, negatīvais paātrinājums, lai šajā testā, kā arī komponentu testos būtu iespējams salīdzināt dažādu izmantoto enerģijas absorbcijas ierīču darbības efektivitāti (enerģija, deformācija utt.),

| — | izmēri, kurus nosaka pirms un pēc testiem, mērījumu zonas nosakot un apstiprinot pirms testa, |
| --- | --- |

—

izmēri, kurus nosaka pirms un pēc testiem, mērījumu zonas nosakot un apstiprinot pirms testa,

| — | testa konfigurācija, kopskats un detalizēti attēli, nepieciešamības gadījumā izmantojot liela ātruma video, lai testa kinemātiku būtu iespējams salīdzināt ar atbilstošo simulāciju, |
| --- | --- |

—

testa konfigurācija, kopskats un detalizēti attēli, nepieciešamības gadījumā izmantojot liela ātruma video, lai testa kinemātiku būtu iespējams salīdzināt ar atbilstošo simulāciju,

| — | trieciena ātrums un ritekļa masa. |
| --- | --- |

—

trieciena ātrums un ritekļa masa.

A.4.3.   Kalibrācijas pieņemšanas kritēriji

Korelāciju apstiprina, izmantojot šādus kritērijus:

| — | notikumu secība sadursmes laikā (scenāriji paredz vairākas enerģijas absorbcijas fāzes), |
| --- | --- |

—

notikumu secība sadursmes laikā (scenāriji paredz vairākas enerģijas absorbcijas fāzes),

| — | testu laikā novērotā deformācija, kas atbilst analīzēs konstatētajai, |
| --- | --- |

—

testu laikā novērotā deformācija, kas atbilst analīzēs konstatētajai,

| — | modeļa izkliedētās enerģijas daudzums (ņemot vērā kopējās kinētiskās enerģijas un ātruma attīstību), akceptējot rezultātus, kas atšķiras par mazāk nekā 10 %, |
| --- | --- |

—

modeļa izkliedētās enerģijas daudzums (ņemot vērā kopējās kinētiskās enerģijas un ātruma attīstību), akceptējot rezultātus, kas atšķiras par mazāk nekā 10 %,

| — | modeļa deformāciju apjoms (trieciena līmenis), akceptējot rezultātus, kas atšķiras par mazāk nekā 10 %, |
| --- | --- |

—

modeļa deformāciju apjoms (trieciena līmenis), akceptējot rezultātus, kas atšķiras par mazāk nekā 10 %,

| — | modeļa kopējās spēka līknes līmenis, turklāt atšķirībām starp kopējās līknes vidējām vērtībām un katram deformācijas posmam atbilstošajām līknes daļām jābūt mazākām par 10 %. |
| --- | --- |

—

modeļa kopējās spēka līknes līmenis, turklāt atšķirībām starp kopējās līknes vidējām vērtībām un katram deformācijas posmam atbilstošajām līknes daļām jābūt mazākām par 10 %.

A.5.   Šķēršļu definīcijas

A.5.1.   Sadursmei starp vilcienu un 80 tonnu vagonu ar sānu amortizatoriem

80 tonnu vagons ir unificēts kravas vagons ar ratiņiem, kas aprīkoti ar sānu amortizatoriem (kā definēts parasto dzelzceļu sistēmas kravas vagonu SITS) ar gājienu 105 mm. Šķērslis (vagons) ir definēts šajos attēlos.

Image

A.5.2.   Sadursmei starp vilcienu un smagu šķērsli uz pārbrauktuves

Izmanto 15 000 kg ekvivalentu deformējamu digitālu šķērsli (kā definēts turpmākajos attēlos). Izmantojot īpašu sadursmes programmatūru, to simulē kā pilnīgu digitālo modeli.

Image

Šķēršļa nekustīguma definēšanai spēka līknes vērtības (izgrūšanas funkcijā) ir iegūtas pret 50 t sfēru ar 3 m diametru ātrumā 30 m/s, un tām jābūt augstākām nekā šai līknei.

Image

Ar šādām vērtībām līknes definēšanai.

| Absolūtā sfēras nobīde (mm) | Kontaktspēks (kN) |
| --- | --- |
| 0 | 0 |
| 700 | 4 500 |
| 1 500 | 3 000 |

Absolūtā sfēras nobīde (mm)

Kontaktspēks (kN)

0

0

700

4 500

1 500

3 000

B PIELIKUMS.

Antropometriskie dati un redzamība uz priekšu vilcienu mašīnistiem

B.1.   Vispārēji

Mašīnista acu stāvokļa izmēri balstīti uz mašīnista auguma amplitūdu, kas noteikta turpmāk.

B.2.   Antropometriskie dati mašīnistiem

B.1. attēls.

Galvenie antropometriskie mērījumi īsākajiem un garākajiem vilcienu mašīnistiem.

Image

| | a | a (1) | b (1) | c | d | e | f (1) | g (1) | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MIN | 1 600 | 1 630 | 1 530 | 840 | 740 | 555 | 530 | 425 | 120 | 440 |
| MAX | 1 900 | 1 930 | 1 805 | 980 | 855 | 660 | 635 | 505 | 180 | 520 |

a

a (1)

b (1)

c

d

e

f (1)

g (1)

h

i

MIN

1 600

1 630

1 530

840

740

555

530

425

120

440

MAX

1 900

1 930

1 805

980

855

660

635

505

180

520

B.3.   Signāla atrašanās vieta attiecībā pret mašīnista kabīni

B.2. attēls.

Signāla atrašanās vieta.

Image

B.4.   Mašīnista acu pozīcijas

B.3. attēls.

Sols ar plauktu un nekustīgs kāju atbalsts.

Image

B.4. attēls.

Sols ar plauktu un regulējams kāju atbalsts.

Image

B.5. attēls.

Sols bez plaukta un nekustīgs kāju atbalsts.

Image

---

(1)  Mērījums ar apaviem (30mm)

C PIELIKUMS.

UK1 (2. izdevums) gabarīts

C.1.   UK1 (2. izdevums) profili

Image

UK1 (2. izdevums) profili

UK1 (2. izdevums) ir definēts, izmantojot vairākas metodoloģijas, atbilstoši Lielbritānijas dzelzceļu infrastruktūrai, kas ļauj pēc iespējas labāk izmantot ierobežotu telpu.

UK1 (2. izdevums) gabarītam ir 3 profili: UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Saskaņā ar šo klasifikāciju [A] gabarīti ir ritekļu gabarīti, kas nav atkarīgi no infrastruktūras parametriem, [B] gabarīti ir ritekļu gabarīti, kas nodrošina ierobežotas (specifiskas) ritekļa piekares kustības, taču neparedz nolieci, un [D] gabarīti ir standarti, kas definē uz taisna un līdzena sliežu ceļa pieejamo maksimālo infrastruktūras telpu.

Ja ARL (pieļaujamais riska līmenis) ir mazāks par 1 100 mm, Railway group Standard GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris) ir definēts fiksēts infrastruktūras gabarīts, kas nodrošina optimālo robežstāvokli attiecībā pret peroniem un iekārtām, kas atrodas vilciena tiešā tuvumā. UK1[A] ir papildu ritekļa gabarīts, kam piemīt visas nepieciešamās pielaides iespējas un vajadzīgais attālums līdz infrastruktūrai.

Riteklis nedrīkst izvirzīties ārpus ar svītrlīniju iezīmētās UK1[A].

Ja ARL (pieļaujamā riska līmenis) ir lielāks par 1 100 mm, var izmantot divus profilus: iekšējo, tas ir UK1[B] (iezīmēts ar punktētu līniju), un ārējo, tas ir UK1[D] (iezīmēts ar nepārtrauktu līniju).

Šie profili definē tipisku ritekli UK1[B], kā arī ritekļa teorētiski iespējamo maksimālo izmēru UK1[D], ko var izmantot deklarācijā noteiktajos maršrutos, kuriem paredzēts riteklis.

UK1[B] ir definēts atbilstoši tipiskai ritekļa konfigurācijai, kas tam ļauj pārvietoties pa jebkuru maršrutu kas atzīts kā atbilstošs UK1. Ir jāņem vērā, ka šāds riteklis ir izstrādāts, izmantojot vienkāršus statiskus gabarīta veidošanas noteikumus, un nespēs optimāli izmantot Network Rail kontrolēto infrastruktūru.

UK1[D] definē Network Rail kontrolētās infrastruktūras minimālo statisko izmēru UK1 atbilstošajos maršrutos, kā noteikts 2004. gada 1. janvārī. Tas nav koriģēts atbilstoši sliežu ceļa izliekumiem. Izmantojot apstiprinātu metodoloģiju, kā arī paredzot Railway Group Standard GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris) definētos attālumus un pielaides, šis profils definē maksimālo iespējamo laukumu taisnā un līdzenā sliežu ceļa posmā. Papildu telpa var tikt nodrošināta lokāli, lai pielāgotos noliecei un dinamiskajām kustībām, kas atbilst izliekumam. Uzlabojot tīklu, iespējams, kļūs pieejama lielāka telpa, nekā norādīts iepriekš.

Dati par tīklu, kurus saskaņā ar apstiprinātu metodi var izmantot ritekļa izstrādē, ir pieejami “Network Rail Infrastructure Ltd.”

Tāpat UK1[D] var izmantot arī, lai definētu ritekli ar jebkādiem ģeometriskajiem izmēriem un piekares konfigurāciju. Šis riteklis tomēr būtu mazāks par UK1[B], jo UK1[B] tika veidots, ņemot vērā infrastruktūras formu, kas atbilst ritekļa vēzieniem. Tādēļ izliektos sliežu ceļa posmos, iespējams, būs pieejama plašāka infrastruktūras telpa, nekā to rāda UK1[D] profils. Tas izskaidro, kāpēc UKB[1] profila forma atšķiras no UK1[D] profilam piemītošās formas.

Ja informāciju par infrastruktūru ņem vērā, izstrādājot ritekļa formu, attālumu starp UK1[B] un UK1[D] var izmantot, lai pieskaņotu piekares kustības, nevis vienkārši ierobežotu gabarīta kontūras.

Lai izstrādātu pēc iespējas lielākus Lielbritānijas infrastruktūrai piemērotus ritekļus, ir ļoti svarīgi ņemt vērā un izprast iepriekš izklāstītās metodoloģijas.

C.2.   UK1[A] profila apakšējā daļa zem 1 100 mm ARL

Image

Svītrotais laukums starp 17.–20. punktu parasti tiek izmantots pakāpieniem.

Svītrotais laukums starp 4., 5. un 6. punktu ir pieejams tikai riteņiem, virsbūves aizsargiem utt.

UK1[A] Profila koordinātes

| Punkts | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 90 |
| 2 | 117 | 90 |
| 3 | 117 | 75 |
| 4 | 679,5 | 75 |
| 5 | 679,5 | 0 |
| 6 | 825,5 | 0 |
| 7 | 825,5 | 114 |
| 8 | 899 | 114 |
| 9 | 899 | 152,5 |
| 10 | 1 041,5 | 152,5 |
| 11 | 1 041,5 | 160 |
| 12 | 1 191 | 160 |
| 13 | 1 191 | 179 |
| 14 | 1 356 | 179 |
| 15 | 1 351 | 945 |
| 16 | 1 391 | 985 |
| 17 | 1 496 | 985 |
| 18 | 1 496 | 1 100 |
| 19 | 1 601 | 1 100 |
| 20 | 1 601 | 985 |

Punkts

X (mm)

Y (mm)

1

0

90

2

117

90

3

117

75

4

679,5

75

5

679,5

0

6

825,5

0

7

825,5

114

8

899

114

9

899

152,5

10

1 041,5

152,5

11

1 041,5

160

12

1 191

160

13

1 191

179

14

1 356

179

15

1 351

945

16

1 391

985

17

1 496

985

18

1 496

1 100

19

1 601

1 100

20

1 601

985

C.3.   UK1[B] profila augšējā daļa virs 1 100 mm ARL

Image

UK1[B] profila koordinātes

| Punkts | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 3 890 |
| 2 | 405 | 3 890 |
| 3 | 1 100 | 3 600 |
| 4 | 1 422 | 3 100 |
| 5 | 1 422 | 1 138 |
| 6 | 1 392 | 1 100 |

Punkts

X (mm)

Y (mm)

1

0

3 890

2

405

3 890

3

1 100

3 600

4

1 422

3 100

5

1 422

1 138

6

1 392

1 100

C.4.   UK1[D] profila augšējā daļa virs 1 100 mm ARL

Image

UK1[D] profila koordinātes

| Punkts | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 4 110 |
| 2 | 405 | 4 033 |
| 3 | 782 | 3 950 |
| 4 | 1 100 | 3 825 |
| 5 | 1 530 | 3 400 |
| 6 | 1 580 | 3 200 |
| 7 | 1 640 | 2 400 |
| 8 | 1 640 | 1 400 |
| 9 | 1 580 | 1 100 |

Punkts

X (mm)

Y (mm)

1

0

4 110

2

405

4 033

3

782

3 950

4

1 100

3 825

5

1 530

3 400

6

1 580

3 200

7

1 640

2 400

8

1 640

1 400

9

1 580

1 100

C.5.   UK1[A] profila lietojums

UK1[A] profils ietver visas kinemātiskās kustības, nolietojumu un sāniskos un vertikālos vēzienus.

14.–20. punktu ir pieļaujams paplašināt uz sāniem līkumos, kuru rādiuss ir mazāks nekā 360 m, saskaņā ar šādu formulu:

dX = (26 000 / R) – 72,

kur R ir līknes rādiuss metros un dX – milimetros.

Gabarītu vertikālos nesasniegtos atstatumus nedrīkst pārsniegt ne slodzes, ne nolietojuma gadījumā. Uzskatāms, ka vertikālās piekares novirze notiek stingras vai dinamiskas ielieces gadījumā.

Iepriekšminētajos slodzes un nolietojuma apstākļos riteklis nedrīkst pārsniegt gabarītu nesasniegtos atstatumus, ja izliekumā vai ieliecē vertikālais līkums ir ar 500 m rādiusu. Vertikālo līknes nolieci aprēķina, izmantojot formulu Ei un Eo aprēķināšanai, kas norādīta 8. sadaļā (izmantojot vērtību K = 0).

C.6.   UK1[B] profila lietojums

ARL (pieļaujamais riska līmenis) absolūtais pieļaujamais minimums ir 1 100 mm.

Ja ratiņu centru attālums ir mazāks nekā 17 m, nav nepieciešams piemērot platuma samazinājumu.

Ja ratiņu centru attālums ir lielāks nekā 17 m, profila sānu izmērus var samazināt par platumu, kas aprēķināts, izmantojot 8. sadaļā dotās formulas. Še izmantojamās vērtības ir šādas:

| R | = | 200 m |
| --- | --- | --- |
| K | = | 0,181 m |

R

=

200 m

K

=

0,181 m

UK1[B] profils ietver 100 mm vispārējo pielaidi dinamiskajām kustībām, ritekļu pielaidēm un dažām ģeometriskajām kustībām. Tas ietver:

| | sānu, vertikālo un ritošo piekares kustību, |
| --- | --- |

sānu, vertikālo un ritošo piekares kustību,

| | pielaides, kas nepieciešamas vagonbūvētājam, |
| --- | --- |

pielaides, kas nepieciešamas vagonbūvētājam,

| | vertikālās līkumainības ģeometriskos rādītājus. |
| --- | --- |

vertikālās līkumainības ģeometriskos rādītājus.

Ja iepriekšminētie rādītāji pārsniedz 100 mm, piemēro attiecīgus virsbūves izmēru samazinājumus. Tāpat ir pieļaujams palielināt virsbūves izmērus, ja šīm kustībām nepieciešamās pielaides nepārsniedz 100 mm.

C.7.   UK1[D] profila lietojums

Ir pieļaujams ritekli būvēt attēlotā infrastruktūras laukuma robežās, piemērojot maršruta novērtējumu, izmantojot apstiprinātu metodoloģiju un vienošanos ar infrastruktūras pārvaldītāju attiecībā uz atstatumiem, pielaidēm un sliežu ceļa nekustīguma režīmu, kas piemērojams ritekļu ekspluatācijā. Varētu būt pieejama papildu vieta kinemātiskai kustībai un līkumu izliecei ārpus aprakstītā profila, kā raksturots Network Rail Ltd. maršrutu datubāzē.

C.8.   Platuma samazinājuma aprēķini

Šajā iedaļā noteikti aprēķini gabarīta līnijas samazināšanai, ko piemēro, lai novērstu līdzsvara zuduma efektu līkumā. Aprēķins ir identisks ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā ietvertajam aprēķinam attiecībā uz vilcienu nolieci līkumos, tikai izteikts citādā veidā. To pašu aprēķinu var izmantot vertikālā samazinājuma aprēķināšanai.

Ja riteklis būvējams pēc ritekļa gabarīta, gabarīta definētos sānu izmērus samazina, ja ratiņu centru kopējais garums pārsniedz gabarītā noteikto. Ja izmanto samazinātu ritekļa vai ratiņu centru garumu, nav pieļaujams palielināt ritekļa būves profilu.

Aprēķinos izmanto šādus mainīgos:

| A | = | Riteņu garenbāze/ratiņu centri metros |
| --- | --- | --- |
| Ni | = | Šķērsgriezuma attālums, kas aprēķināts no ratiņu šarnīra/ass pozīcijas (metros), kad tas ir riteņu garenbāzes/ratiņu centra iekšpusē |
| No | = | Šķērsgriezuma attālums, kas aprēķināts no ratiņu šarnīra/ass pozīcijas (metros), kad tas ir garenbāzes/ratiņu centra ārpusē |
| R | = | Izliekuma rādiuss (metros), kad jāaprēķina samazinājums |
| K | = | Definēta rādiusa gadījumā pieļaujama noliece (metros) |
| Ei | = | Platuma samazinājums riteņu garenbāzes/ratiņu centra iekšpusē (metros) |
| Eo | = | Platuma samazinājums riteņu garenbāzes/ratiņu centra ārpusē (metros) |

A

=

Riteņu garenbāze/ratiņu centri metros

Ni

=

Šķērsgriezuma attālums, kas aprēķināts no ratiņu šarnīra/ass pozīcijas (metros), kad tas ir riteņu garenbāzes/ratiņu centra iekšpusē

No

=

Šķērsgriezuma attālums, kas aprēķināts no ratiņu šarnīra/ass pozīcijas (metros), kad tas ir garenbāzes/ratiņu centra ārpusē

R

=

Izliekuma rādiuss (metros), kad jāaprēķina samazinājums

K

=

Definēta rādiusa gadījumā pieļaujama noliece (metros)

Ei

=

Platuma samazinājums riteņu garenbāzes/ratiņu centra iekšpusē (metros)

Eo

=

Platuma samazinājums riteņu garenbāzes/ratiņu centra ārpusē (metros)

Formulas:

Ei = ((ANi – Ni2) / 2R) – K

Eo = ((ANo + No2) / 2 R) – K

Piezīme: Ei un Eo nedrīkst būt negatīvi.

D PIELIKUMS

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums

D.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā norādīts savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un piemērotības lietošanai novērtējums ritošā sastāva apakšsistēmā.

D.2.   Raksturlielumi

Savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumi, kas novērtējami dažādos konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, D.1. tabulā atzīmēti ar X.

D.1. tabula.

Ritošā sastāva apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Novērtējamie savstarpējās izmantojamības komponenti | Novērtējums konkrētā posmā |
| Konstruēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude | Ražošanas procesa pārbaude | Tipa tests | Tipa atbilstības verifikācija |
| 4.2.2.2.2.1 | Automātiskā centra amortizatoru sakabe | X | nepiemēro | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti | X | nepiemēro | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem | X | nepiemēro | X | X |
| 4.2.2.7. | Mašīnista kabīnes priekšējais stikls | X | nepiemēro | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Riteņi | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2.5 | Skaņas signāli | X | nepiemēro | X | X |
| 4.2.8.3.7. | Pantogrāfi | X | nepiemēro | X | X |
| 4.2.8.3.8. | Saskares sloksnes | X | nepiemēro | X | X. |
| 4.2.9.3.2. | Pārvietojamās iztukšošanas vagonetes | X | nepiemēro | nepiemēro | X |
| 4.2.9.5.2. | Ūdens uzpildes adapteris | X | nepiemēro | nepiemēro | X |
| H pielikuma
  H.2. punkts | Galvenie lukturi | X | nepiemēro | X | X |
| H pielikuma
  H.2. punkts | Gabarītlukturi | X | nepiemēro | X | X |
| H pielikuma
  H.3. punkts | Astes daļas lukturi | X | nepiemēro | X | X |
| M VI pielikums | Savienojumi tualešu iztukšošanas sistēmai | X | nepiemēro | nepiemēro | X |

1

2

3

4

5

Novērtējamie savstarpējās izmantojamības komponenti

Novērtējums konkrētā posmā

Konstruēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude

Ražošanas procesa pārbaude

Tipa tests

Tipa atbilstības verifikācija

4.2.2.2.2.1

Automātiskā centra amortizatoru sakabe

X

nepiemēro

X

X

4.2.2.2.2.2

Buferu iekārtas un vilces iekārtas komponenti

X

nepiemēro

X

X

4.2.2.2.2.3

Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem

X

nepiemēro

X

X

4.2.2.7.

Mašīnista kabīnes priekšējais stikls

X

nepiemēro

X

X

4.2.3.4.9.2

Riteņi

X

X

X

X

4.2.7.4.2.5

Skaņas signāli

X

nepiemēro

X

X

4.2.8.3.7.

Pantogrāfi

X

nepiemēro

X

X

4.2.8.3.8.

Saskares sloksnes

X

nepiemēro

X

X.

4.2.9.3.2.

Pārvietojamās iztukšošanas vagonetes

X

nepiemēro

nepiemēro

X

4.2.9.5.2.

Ūdens uzpildes adapteris

X

nepiemēro

nepiemēro

X

H pielikuma

H.2. punkts

Galvenie lukturi

X

nepiemēro

X

X

H pielikuma

H.2. punkts

Gabarītlukturi

X

nepiemēro

X

X

H pielikuma

H.3. punkts

Astes daļas lukturi

X

nepiemēro

X

X

M VI pielikums

Savienojumi tualešu iztukšošanas sistēmai

X

nepiemēro

nepiemēro

X

E PIELIKUMS

Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtējums

E.1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā pielikumā norādīts, kā veicams ritošā sastāva apakšsistēmas atbilstības novērtējums

E.2.   RAKSTURLIELUMI UN MODUĻI

Apakšsistēmas raksturlielumi, kuri novērtējami dažādos konstruēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, E.1. tabulā ir atzīmēti ar X. Atzīme E.1. tabulas 4. ailē norāda, ka attiecīgo raksturlielumu pārbauda, testējot katru apakšsistēmu.

E.1. tabula.

Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtējums

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Novērtējamie raksturlielumi | Konstruēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude | Tipa tests | Rutīnas tests |
| 4.2.   Nozares funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| 4.2.1.   Vispārēji |
| 4.2.1.1. b | Maksimālais vilcienu sastāvu darbības ātrums |

1

2

3

4

Novērtējamie raksturlielumi

Konstruēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude

Tipa tests

Rutīnas tests

Nozares funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Vispārēji

4.2.1.1. b

Maksimālais vilcienu sastāvu darbības ātrums

X

X

nepiemēro

Konstrukcija un mehāniskās daļas

| 4.2.2.2. | Gala sakabes un sakabināšanas prasības vilcienu vilkšanai |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Gala sakabes un sakabināšanas prasības vilcienu vilkšanai

| 4.2.2.2.1. | Prasības apakšsistēmai |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Prasības apakšsistēmai

X

X

nepiemēro

| 4.2.2.2.2. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

EK atbilstības deklarācija un attiecīgā gadījumā

EK deklarācija par piemērotību lietošanai

| 4.2.2.3. | Ritekļa virsbūves stiprība |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ritekļa virsbūves stiprība

| 4.2.2.3.2. | Principi (Funkcionālās prasības) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

Principi (Funkcionālās prasības)

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.2.3.3.a | Statiskā pretestība |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.a

Statiskā pretestība

X

X

nepiemēro

| 4.2.2.3.3.b | Sadursmju scenāriji (saskaņā ar A pielikumu) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.b

Sadursmju scenāriji (saskaņā ar A pielikumu)

X

X

nepiemēro

| 4.2.2.4. | Piekļuve |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Piekļuve

| 4.2.2.4.1. | Pasažieru kāpslis (līdz SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ieviešanai) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

Pasažieru kāpslis (līdz SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ieviešanai)

| 4.2.2.4.2. | ārējās piekļuves durvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

ārējās piekļuves durvis

| 4.2.2.4.2.1. | Pasažieru piekļuves durvis |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1.

Pasažieru piekļuves durvis

X

X

nepiemēro

| 4.2.2.4.2.2. | Durvis kravas vajadzībām un izmantošanai vilciena apkalpei |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2.

Durvis kravas vajadzībām un izmantošanai vilciena apkalpei

X

X

nepiemēro

| 4.2.2.5. | Tualetes |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Tualetes

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.2.6. | Mašīnista kabīne |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Mašīnista kabīne

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.2.7. | Vilciena priekšgals |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Vilciena priekšgals

X

X

nepiemēro

| 4.2.2.7. | Mašīnista kabīnes priekšējais stikls |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Mašīnista kabīnes priekšējais stikls

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.2.8. | Uzglabāšanas telpas tikai personāla vajadzībām |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Uzglabāšanas telpas tikai personāla vajadzībām

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.2.9. | Ārējie kāpšļi manevrēšanas personālam |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Ārējie kāpšļi manevrēšanas personālam

X

nepiemēro

nepiemēro

Sliežu ceļa mijiedarbība un gabarīts

| 4.2.3.1. | Gabarīta kontūra |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Gabarīta kontūra

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.2. | Statiskā ass slodze |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Statiskā ass slodze

X

X

X

| 4.2.3.3. | Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Ritošā sastāva parametri, kuri ietekmē stacionārās vilcienu uzraudzības sistēmas

| 4.2.3.3.1. | Elektriskā pretestība |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

Elektriskā pretestība

X

X

X

| 4.2.3.3.2. | Ass gultņa veseluma uzraudzība |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

Ass gultņa veseluma uzraudzība

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.4. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības

| 4.2.3.4.1. | Vispārēji |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

Vispārēji

nepiemēro

X

nepiemēro

| 4.2.3.4.2. | Braukšanas drošības robežvērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

Braukšanas drošības robežvērtības

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.4.3. | Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.3.

Sliežu ceļa noslodzes robežvērtības

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.4.4. | Riteņa un sliedes saskarne |
| --- | --- |

4.2.3.4.4.

Riteņa un sliedes saskarne

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.4.5. | Konstrukcija ritekļa stabilitātes nodrošināšanai |
| --- | --- |

4.2.3.4.5.

Konstrukcija ritekļa stabilitātes nodrošināšanai

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.4.6. | Ekvivalentā koniskuma definīcija |
| --- | --- |

4.2.3.4.6.

Ekvivalentā koniskuma definīcija

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.4.7. | Riteņu profila projekta vērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.7.

Riteņu profila projekta vērtības

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.4.8. | Ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.8.

Ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības

Šā punkta novērtējums ir tās dalībvalsts pārziņā, kurā ritošais sastāvs tiek ekspluatēts

| 4.2.3.4.9. | Riteņpāri |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.

Riteņpāri

| 4.2.3.4.9.1. | Riteņpāri |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1.

Riteņpāri

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.4.9.2. | Savstarpējas izmantojamības komponents – riteņi |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2.

Savstarpējas izmantojamības komponents – riteņi

EK atbilstības deklarācija,

EK deklarācija par piemērotību lietošanai

| 4.2.3.4.10. | Īpašas prasības ritekļiem ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem |
| --- | --- |

4.2.3.4.10.

Īpašas prasības ritekļiem ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.4.11. | Detektori, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm |
| --- | --- |

4.2.3.4.11.

Detektori, ar ko konstatē iespēju noskriet no sliedēm

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.5. | Maksimālais vilciena garums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Maksimālais vilciena garums

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.3.6. | Maksimālais slīpums |
| --- | --- |

4.2.3.6.

Maksimālais slīpums

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.7. | Līkuma minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.7.

Līkuma minimālais rādiuss

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.8. | Uzmalu eļļošana |
| --- | --- |

4.2.3.8.

Uzmalu eļļošana

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.9. | Piekares koeficients |
| --- | --- |

4.2.3.9.

Piekares koeficients

X

X

nepiemēro

| 4.2.3.10. | Smiltnīcas izmantošana |
| --- | --- |

4.2.3.10.

Smiltnīcas izmantošana

X

X

nepiemēro

Bremzēšana

| 4.2.4.1. | Minimālā bremžu darbības efektivitāte |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Minimālā bremžu darbības efektivitāte

X

X

nepiemēro

| 4.2.4.2. | Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai |
| --- | --- |

4.2.4.2.

Riteņa un sliedes saķeres prasību ierobežojumi bremzēšanai

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.4.3. | Prasības bremžu sistēmai |
| --- | --- |

4.2.4.3.

Prasības bremžu sistēmai

X

X

nepiemēro

| 4.2.4.4. | Darba bremžu darbības efektivitāte |
| --- | --- |

4.2.4.4.

Darba bremžu darbības efektivitāte

X

X

nepiemēro

| 4.2.4.5. | Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Induktīvās bremzes

X

X

nepiemēro

| 4.2.4.6. | Apturēta vilciena aizsardzība |
| --- | --- |

4.2.4.6.

Apturēta vilciena aizsardzība

X

X

nepiemēro

| 4.2.4.7. | Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

4.2.4.7.

Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

X

X

nepiemēro

| 4.2.4.8. | Prasības bremzēm vilkšanas nolūkiem |
| --- | --- |

4.2.4.8.

Prasības bremzēm vilkšanas nolūkiem

X

X

nepiemēro

Informācija un saziņa ar pasažieriem

| 4.2.5.1. | Skaļruņu sakaru sistēma |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Skaļruņu sakaru sistēma

X

X

nepiemēro

| 4.2.5.2. | Pasažieru informācijas zīmes |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Pasažieru informācijas zīmes

X

X

nepiemēro

| 4.2.5.3. | Trauksmes signāls pasažieriem |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Trauksmes signāls pasažieriem

X

X

X

Vides apstākļi

| 4.2.6.1. | Vides apstākļi |
| --- | --- |

4.2.6.1.

Vides apstākļi

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.6.2. | Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Vilciena aerodinamiskā slodze atklātā telpā

| 4.2.6.2.1. | Aerodinamiskā slodze uz sliežu ceļa strādniekiem līnijas malās |
| --- | --- |

4.2.6.2.1.

Aerodinamiskā slodze uz sliežu ceļa strādniekiem līnijas malās

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.2.2. | Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem uz perona |
| --- | --- |

4.2.6.2.2.

Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem uz perona

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.2.3. | Spiediena slodze atklātā telpā |
| --- | --- |

4.2.6.2.3.

Spiediena slodze atklātā telpā

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.3. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Sānvējš

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.4. | Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos |
| --- | --- |

4.2.6.4.

Maksimālās spiediena izmaiņas tuneļos

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.5. | Ārējais troksnis |
| --- | --- |

4.2.6.5.

Ārējais troksnis

| 4.2.6.5.2. | Stacionārā trokšņa ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.6.5.2.

Stacionārā trokšņa ierobežojumi

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.5.3. | Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.6.5.3.

Iedarbināšanas trokšņa ierobežojumi

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.5.4. | Garāmbraukšanas trokšņa ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.6.5.4.

Garāmbraukšanas trokšņa ierobežojumi

X

X

nepiemēro

| 4.2.6.6. | Ārēji elektromagnētiski traucējumi |
| --- | --- |

4.2.6.6.

Ārēji elektromagnētiski traucējumi

| 4.2.6.6.2. | Elektromagnētiski traucējumi |
| --- | --- |

4.2.6.6.2.

Elektromagnētiski traucējumi

X

X

nepiemēro

Sistēmas aizsardzība

| 4.2.7.1. | Avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.7.1.

Avārijas izejas

| 4.2.7.1.1. | Pasažieru avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.7.1.1.

Pasažieru avārijas izejas

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.1.2. | Mašīnista kabīnes avārijas izejas |
| --- | --- |

4.2.7.1.2.

Mašīnista kabīnes avārijas izejas

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.2. | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.7.2.

Ugunsdrošība

| 4.2.7.2.2. | Pasākumi ugunsgrēka profilaksei |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.

Pasākumi ugunsgrēka profilaksei

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.3. | Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai |
| --- | --- |

4.2.7.3.

Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai

| 4.2.7.2.3.1. | Ugunsgrēka atklāšana |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1.

Ugunsgrēka atklāšana

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.2.3.2. | Ugunsdzēšanas aparāts |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2.

Ugunsdzēšanas aparāts

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.2.3.3. | Ugunsizturība |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3.

Ugunsizturība

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.2.4. | Papildu pasākumi kustības spējas uzlabošanai |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.

Papildu pasākumi kustības spējas uzlabošanai

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.2.5. | Īpaši pasākumi tvertnēm ar uzliesmojošiem šķidrumiem |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.

Īpaši pasākumi tvertnēm ar uzliesmojošiem šķidrumiem

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.3. | Aizsardzība pret elektrotraumu |
| --- | --- |

4.2.7.3.

Aizsardzība pret elektrotraumu

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.4. | Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls |
| --- | --- |

4.2.7.4.

Ārējās apgaismojuma ierīces un skaņas signāls

| 4.2.7.4.1. | Priekšējās un aizmugurējās apgaismojuma ierīces (apakšsistēmas prasības) |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.

Priekšējās un aizmugurējās apgaismojuma ierīces (apakšsistēmas prasības)

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.4.1.1. | savstarpējas izmantojamības komponents – galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1.

savstarpējas izmantojamības komponents – galvenie lukturi

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.7.4.1.2. | savstarpējas izmantojamības komponents – gabarītlukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2.

savstarpējas izmantojamības komponents – gabarītlukturi

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.7.4.1.3. | savstarpējas izmantojamības komponents: aizmugurējie lukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3.

savstarpējas izmantojamības komponents: aizmugurējie lukturi

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.7.4.2. | Skaņas signāli |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.

Skaņas signāli

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.4.2.5. | Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem (skaņas signāli) |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5.

Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem (skaņas signāli)

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.7.5. | Celšanas/vilkšanas procedūras |
| --- | --- |

4.2.7.5.

Celšanas/vilkšanas procedūras

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.6. | Iekšējais troksnis |
| --- | --- |

4.2.7.6.

Iekšējais troksnis

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.7. | Gaisa kondicionēšana |
| --- | --- |

4.2.7.7.

Gaisa kondicionēšana

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.8. | Mašīnista modrības ierīce |
| --- | --- |

4.2.7.8.

Mašīnista modrības ierīce

X

X

X

| 4.2.7.9. | Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

4.2.7.9.

Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas sistēma

| 4.2.7.9.2. | Riteņpāru novietojums |
| --- | --- |

4.2.7.9.2.

Riteņpāru novietojums

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.9.3. | Riteņi |
| --- | --- |

4.2.7.9.3.

Riteņi

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.10. | Kontroles un diagnostikas koncepcijas |
| --- | --- |

4.2.7.10.

Kontroles un diagnostikas koncepcijas

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.11. | Īpašas specifikācijas tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.7.11.

Īpašas specifikācijas tuneļiem

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.7.12. | Avārijas apgaismojuma sistēma |
| --- | --- |

4.2.7.12.

Avārijas apgaismojuma sistēma

X

X

nepiemēro

| 4.2.7.13. | Programmatūra |
| --- | --- |

4.2.7.13.

Programmatūra

X

X

nepiemēro

Vilces un elektroaprīkojums

| 4.2.8.1. | Prasības vilces efektivitātei |
| --- | --- |

4.2.8.1.

Prasības vilces efektivitātei

X

X

nepiemēro

| 4.2.8.2. | Vilces prasības riteņa un sliedes saķerei |
| --- | --- |

4.2.8.2.

Vilces prasības riteņa un sliedes saķerei

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.8.3. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei |
| --- | --- |

4.2.8.3.

Funkcionālās un tehniskās specifikācijas elektroenerģijas padevei

| 4.2.8.3.1. | Elektroapgādes spriegums un frekvence (1) |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.

Elektroapgādes spriegums un frekvence (1)

X

X

nepiemēro

| 4.2.8.3.2. | Maksimālā jauda un maksimālā strāva, ko pieļaujams saņemt no kontaktstrāvas līnijas |
| --- | --- |

4.2.8.3.2.

Maksimālā jauda un maksimālā strāva, ko pieļaujams saņemt no kontaktstrāvas līnijas

X

X

nepiemēro

| 4.2.8.3.3. | Jaudas koeficients |
| --- | --- |

4.2.8.3.3.

Jaudas koeficients

X

X

nepiemēro

| 4.2.8.3.4. | Sistēmas energobarošanas traucējumi |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.

Sistēmas energobarošanas traucējumi

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.8.3.5. | Enerģijas patēriņa mērierīces |
| --- | --- |

4.2.8.3.5.

Enerģijas patēriņa mērierīces

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.8.3.6. | Ritošā sastāva apakšsistēmas prasības saistībā ar pantogrāfiem |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.

Ritošā sastāva apakšsistēmas prasības saistībā ar pantogrāfiem

X

X

nepiemēro

| 4.2.8.3.7. | Savstarpējas izmantojamības komponents – pantogrāfs |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.

Savstarpējas izmantojamības komponents – pantogrāfs

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.8.3.8. | Savietojamības komponents – saskares sloksne |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.

Savietojamības komponents – saskares sloksne

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.8.3.9. | saskarnes ar elektrifikācijas sistēmu |
| --- | --- |

4.2.8.3.9.

saskarnes ar elektrifikācijas sistēmu

X

X

nepiemēro

| 4.2.8.3.10. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.2.8.3.10.

Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

X

X

nepiemēro

Apkalpošana

| 4.2.9.2. | Iekārtas vilciena tīrīšanai no ārpuses |
| --- | --- |

4.2.9.2.

Iekārtas vilciena tīrīšanai no ārpuses

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.9.3. | Tualešu iztukšošanas sistēma |
| --- | --- |

4.2.9.3.

Tualešu iztukšošanas sistēma

| 4.2.9.3.1. | Vilcienā ierīkota iztukšošanas sistēma |
| --- | --- |

4.2.9.3.1.

Vilcienā ierīkota iztukšošanas sistēma

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.9.3.1. | Savienojumi tualešu iztukšošanas sistēmai |
| --- | --- |

4.2.9.3.1.

Savienojumi tualešu iztukšošanas sistēmai

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.9.3.2. | Pārvietojamās iztukšošanas vagonetes |
| --- | --- |

4.2.9.3.2.

Pārvietojamās iztukšošanas vagonetes

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.9.4. | Vilciena iekšējā tīrīšana |
| --- | --- |

4.2.9.4.

Vilciena iekšējā tīrīšana

| 4.2.9.4.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.9.4.1.

Vispārējā daļa

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.9.4.2. | Elektrības kontaktligzdas |
| --- | --- |

4.2.9.4.2.

Elektrības kontaktligzdas

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.9.5. | Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.9.5.

Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta

| 4.2.9.5.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

4.2.9.5.1.

Vispārējā daļa

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.9.5.2. | Ūdens uzpildes adapteris |
| --- | --- |

4.2.9.5.2.

Ūdens uzpildes adapteris

EK atbilstības deklarācija

| 4.2.9.6. | Smilšu uzpildīšanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.9.6.

Smilšu uzpildīšanas iekārta

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.9.7. | Īpašas prasības vilcienu novietošanai šķirotavā |
| --- | --- |

4.2.9.7.

Īpašas prasības vilcienu novietošanai šķirotavā

X

nepiemēro

nepiemēro

Tehniskā apkope

| 4.2.10.1. | Pienākumi |
| --- | --- |

4.2.10.1.

Pienākumi

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.10.2. | Tehniskās apkopes dokumentācija |
| --- | --- |

4.2.10.2.

Tehniskās apkopes dokumentācija

| 4.2.10.2.1. | Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija |
| --- | --- |

4.2.10.2.1.

Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.10.2.2. | Tehniskās apkopes dokumentu kopums |
| --- | --- |

4.2.10.2.2.

Tehniskās apkopes dokumentu kopums

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.10.3. | Tehniskās apkopes dokumentācijas pārvaldība |
| --- | --- |

4.2.10.3.

Tehniskās apkopes dokumentācijas pārvaldība

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.10.4. | Tehniskās apkopes informācijas pārvaldība |
| --- | --- |

4.2.10.4.

Tehniskās apkopes informācijas pārvaldība

X

nepiemēro

nepiemēro

| 4.2.10.5. | Tehniskās apkopes īstenošana |
| --- | --- |

4.2.10.5.

Tehniskās apkopes īstenošana

X

nepiemēro

nepiemēro

---

(1)  Tipa tests nepieciešams tikai ar nominālo frekvenci.

F PIELIKUMS.

Procedūras, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību un piemērotību lietošanai

F.1.   Moduļu saraksts

Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

| — | A modulis. Iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |

—

A modulis. Iekšējā ražošanas kontrole

| — | A1. modulis. Iekšējā konstrukcijas kontrole ar izstrādājuma verifikāciju |
| --- | --- |

—

A1. modulis. Iekšējā konstrukcijas kontrole ar izstrādājuma verifikāciju

| — | B modulis. Tipa pārbaude |
| --- | --- |

—

B modulis. Tipa pārbaude

| — | C modulis. Atbilstība tipam |
| --- | --- |

—

C modulis. Atbilstība tipam

| — | D modulis. Ražošanas kvalitātes pārvaldības sistēma |
| --- | --- |

—

D modulis. Ražošanas kvalitātes pārvaldības sistēma

| — | F modulis. Izstrādājuma verifikācija |
| --- | --- |

—

F modulis. Izstrādājuma verifikācija

| — | H1. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma |
| --- | --- |

—

H1. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma

| — | H2. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

—

H2. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

| — | V modulis. Tipa apstiprinājums saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |
| --- | --- |

—

V modulis. Tipa apstiprinājums saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

Apakšsistēmu moduļi

| — | SB modulis. Tipa pārbaude |
| --- | --- |

—

SB modulis. Tipa pārbaude

| — | SD modulis. Izstrādājuma kvalitātes pārvaldības sistēma |
| --- | --- |

—

SD modulis. Izstrādājuma kvalitātes pārvaldības sistēma

| — | SF modulis. Izstrādājuma verifikācija |
| --- | --- |

—

SF modulis. Izstrādājuma verifikācija

| — | SH2. modulis. Pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| --- | --- |

—

SH2. modulis. Pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

Tehniskās apkopes pasākumu modulis

| — | Moduļa atbilstības novērtējuma procedūra |
| --- | --- |

—

Moduļa atbilstības novērtējuma procedūra

F.2.   Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

F.2.1.   A modulis. Iekšējā ražošanas kontrole

1.   Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

2.   Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

3.   Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību šīs SITS prasībām. Tajā iekļauj informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, ciktāl šī informācija attiecas uz šādu novērtēšanu. Ciktāl tam ir nozīme novērtēšanā, šajā dokumentācijā iekļauj:

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu,

| — | konstrukcijas skices un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. c. shēmas, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas skices un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. c. shēmas,

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas un ražošanas informācijas, tehniskās apkopes un darbības izpratnei, |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas un ražošanas informācijas, tehniskās apkopes un darbības izpratnei,

| — | tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji,

| — | to risinājumu aprakstus, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā, |
| --- | --- |

—

to risinājumu aprakstus, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā,

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultātus, |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultātus,

| — | testu ziņojumus. |
| --- | --- |

—

testu ziņojumus.

4.   Ražotājs veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskai dokumentācijai un SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

5.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, izstrādā rakstisku savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības deklarāciju. Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.), |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.),

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām, |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām,

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

6.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

7.   Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.2.   A1. modulis. Iekšējā konstrukcijas kontrole ar izstrādājuma verifikāciju

1.   Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

2.   Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

3.   Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību šīs SITS prasībām.

Tajā ietver pierādījumus, ka savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcija, kas pieņemta jau pirms pašreizējās SITS ieviešanas, ir saskaņā ar SITS, un ka savstarpējas izmantojamības komponents ir bijis ekspluatācijā tajā pašā izmantošanas jomā.

Tajā iekļauj informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, ciktāl šī informācija attiecas uz šādu novērtēšanu. Ciktāl tam ir nozīme novērtēšanā, šajā dokumentācijā iekļauj:

| — | savstarpējās izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu un lietošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

savstarpējās izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu un lietošanas nosacījumus,

| — | konstrukcijas skices un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. c. shēmas, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas skices un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. c. shēmas,

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas un ražošanas informācijas, tehniskās apkopes un darbības izpratnei, |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas un ražošanas informācijas, tehniskās apkopes un darbības izpratnei,

| — | tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji,

| — | to risinājumu aprakstus, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā, |
| --- | --- |

—

to risinājumu aprakstus, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā,

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultātus, |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultātus,

| — | testu ziņojumus. |
| --- | --- |

—

testu ziņojumus.

4.   Ražotājs veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskai dokumentācijai un SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

Ražotāja izvēlēta paziņotā institūcija veic atbilstīgas pārbaudes un testus, lai verificētu savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību 3. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā aprakstītajam tipam un SITS prasībām. Ražotājs (2) var izvēlēties vienu no šādām procedūrām.

Verificēšana, pārbaudot un testējot katru izstrādājumu

5.1.1.   Pārbauda katru izstrādājumu atsevišķi un veic atbilstīgus testus, lai pārbaudītu izstrādājumu atbilstību tehniskajā dokumentācijā aprakstītajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja tests nav noteikts SITS (vai SITS norādītajā Eiropas standartā), piemēro attiecīgu Eiropas specifikāciju vai līdzvērtīgu testu.

5.1.2.   Paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu apstiprinātajiem izstrādājumiem saistībā ar veiktajiem testiem.

Statistiskā verificēšana

5.2.1.   Ražotājs noformē izstrādājumus viendabīgās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu.

5.2.2.   Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgu partiju veidā. No katras partijas ņem paraugu izlases veidā. Savstarpējas izmantojamības komponentus paraugā pārbauda katru atsevišķi un veic attiecīgus testus, lai nodrošinātu izstrādājuma atbilstību tehniskajā dokumentācijā aprakstītajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām un lai noteiktu, vai partija ir apstiprināma vai noraidāma. Ja tests nav noteikts SITS (vai SITS norādītajā Eiropas standartā), piemēro attiecīgu Eiropas specifikāciju vai līdzvērtīgu testu.

5.2.3.   Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstīgos elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.) atkarībā no novērtējamajiem parametriem, kā norādīts SITS.

5.2.4.   Ja partijas tiek pieņemtas, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Tirgū var laist visus partijā esošos savstarpējas izmantojamības komponentus, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus paraugā, kas nav atbilduši prasībām.

5.2.5.   Ja partiju noraida, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu šīs partijas laišanu tirgū. Ja partiju noraidīšana notiek bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu.

6.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.) |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.)

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un pārbaudes sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un pārbaudes sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām, |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām,

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

Sertifikāts, uz kuru jāatsaucas, ir 5. punktā minētais atbilstības sertifikāts. Ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim, kas reģistrēts Kopienā, jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izsniegtus atbilstības sertifikātus.

7.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

8.   Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.3.   B modulis. Tipa pārbaude

1.   Šajā modulī ir aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija nosaka un apliecina, ka tips, kas pārstāv paredzēto izstrādājumu, atbilst tam piemērojamām SITS prasībām.

2.   EK tipa pārbaudes pieteikumu ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, iesniedz paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.

Šajā pieteikumā iekļauj:

| — | ražotāja nosaukumu un adresi un papildus, ja pieteikumu iesniedz pilnvarots pārstāvis, arī tā nosaukumu un adresi, |
| --- | --- |

—

ražotāja nosaukumu un adresi un papildus, ja pieteikumu iesniedz pilnvarots pārstāvis, arī tā nosaukumu un adresi,

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai, |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai,

| — | 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

Pieteikuma iesniedzējs nodod paziņotās institūcijas rīcībā tipisku plānotā izstrādājuma paraugu, turpmāk tekstā “tips”.

Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējas izmantojamības komponenta variantiem ar noteikumu, ka atšķirības starp šiem variantiem neietekmē SITS noteikumus.

Paziņotā institūcija var pieprasīt iesniegt papildu paraugus, ja tie ir vajadzīgi pārbaužu programmas veikšanai.

Ja tipa pārbaudes procedūrā nav prasīti tipa testi un ja tips ir pietiekami definēts tehniskajā dokumentācijā, kā aprakstīts 3. punktā, paziņotā institūcija var piekrist, ka tās rīcībā netiek nodoti paraugi.

3.   Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību novērtējamās SITS prasībām. Tajā iekļauj informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, ciktāl šī informācija attiecas uz šādu novērtēšanu.

Tehniskajā dokumentācijā ietver:

| — | vispārēju tipa aprakstu, |
| --- | --- |

—

vispārēju tipa aprakstu,

| — | konstrukcijas skices un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. c. shēmas, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas skices un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. c. shēmas,

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas un ražošanas informācijas, tehniskās apkopes un darbības izpratnei, |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas un ražošanas informācijas, tehniskās apkopes un darbības izpratnei,

| — | nosacījumus savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (montāžas mezgls, komplekss, apakšsistēma) un nepieciešamos saskarnes nosacījumus, |
| --- | --- |

—

nosacījumus savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (montāžas mezgls, komplekss, apakšsistēma) un nepieciešamos saskarnes nosacījumus,

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (gaitas ātruma vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.), |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (gaitas ātruma vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.),

| — | tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji,

| — | to risinājumu aprakstus, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā, |
| --- | --- |

—

to risinājumu aprakstus, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā,

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultātus, |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultātus,

| — | testu ziņojumus. |
| --- | --- |

—

testu ziņojumus.

4.   Paziņotā institūcija:

4.1.   pārbauda tehnisko dokumentāciju;

4.2.   pārbauda, vai jebkurš testam nepieciešamais paraugs ir izgatavots atbilstoši tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa testus saskaņā ar SITS un/vai attiecīgo Eiropas specifikāciju noteikumiem;

4.3.   ja SITS ir prasīta konstrukcijas izskatīšana, veic projektēšanas metožu, projektēšanas līdzekļu un projektēšanas rezultātu pārbaudi, lai novērtētu to spēju projektēšanas procesa noslēgumā nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību prasībām;

4.4.   ja SITS ir prasīta ražošanas procesa izskatīšana, pārbauda ražošanas procesu, kas izstrādāts savstarpējas izmantojamības komponenta ražošanai, lai novērtētu, kā tas veicina izstrādājuma atbilstību, un/vai pārbauda izskatīšanu, ko ražotājs veic projektēšanas procesa noslēgumā;

4.5.   identificē elementus, kas projektēti saskaņā ar attiecīgiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī elementus, kas projektēti, nepiemērojot Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus;

4.6.   veic vai ir veikusi atbilstošas pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noteiktu, vai tad, ja ražotājs izvēlējies piemērot attiecīgas Eiropas specifikācijas, tās patiešām ir piemērotas;

4.7.   veic vai ir veikusi atbilstošas pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noteiktu, vai tad, ja attiecīgas Eiropas specifikācijas netiek piemērotas, ražotājs ir izvēlējies SITS prasībām atbilstošu risinājumu;

4.8.   vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un nepieciešamie testi.

5.   Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija pieteikuma iesniedzējam piešķir tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, secinājumus pēc pārbaudes, tā derīguma nosacījumus un datus, kas nepieciešami apstiprinātā tipa identifikācijai.

Sertifikāta derīguma termiņš nav ilgāks par pieciem gadiem.

Sertifikātam pievieno attiecīgo tehniskās dokumentācijas daļu sarakstu, un vienu kopiju patur paziņotā institūcija.

Ja ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim, kas reģistrēts Kopienā, atsaka EK tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki pamato savu atteikumu.

Jāparedz apelācijas kārtība.

6.   Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kurā glabājas tehniskā dokumentācija saistībā ar EK tipa pārbaudes sertifikātu, par visiem apstiprinātā izstrādājuma pārveidojumiem, kuri var ietekmēt izstrādājuma atbilstību SITS prasībām, vai paredzēto izstrādājuma ekspluatācijas nosacījumu izmaiņām. Šādos gadījumos savstarpējas izmantojamības komponents saņem papildu apstiprinājumu no paziņotās institūcijas, kas izsniegusi EK tipa pārbaudes sertifikātu. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir tām nepieciešami. Papildu apstiprinājums tiek vai nu izsniegts kā oriģinālā tipa pārbaudes sertifikāta papildinājums, vai arī pēc vecā sertifikāta atsaukšanas tiek izsniegts jauns sertifikāts.

7.   Ja nav veikti nekādi 6. punktā minētie pārveidojumi, sertifikātu ar izbeigušos derīguma termiņu var pagarināt uz vēl vienu derīguma termiņu. Pieteikuma iesniedzējs lūdz šādu pagarinājumu, rakstiski apstiprinot, ka šādi pārveidojumi nav veikti, un, ja nav pretējas informācijas, paziņotā institūcija, kā noteikts 5. punktā, izsniedz pagarinājumu uz vēl vienu derīguma termiņu. Šo procedūru var atkārtot.

8.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izsniegtajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem tipa pārbaudes sertifikātiem.

9.   Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma saņem izsniegto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi (skatīt 5. punktu) ir pieejami citām paziņotajām institūcijām.

10.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā EK tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu kopijas 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

F.2.4.   C modulis. Atbilstība tipam

1.   Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipam, kā aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

2.   Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā nodrošina katra izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tipam, kā aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas.

3.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.), |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.),

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz tipa atbilstības pārbaudi, un EK tipa pārbaudes sertifikāta (vai tā papildinājumu) datumu līdz ar sertifikāta termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz tipa atbilstības pārbaudi, un EK tipa pārbaudes sertifikāta (vai tā papildinājumu) datumu līdz ar sertifikāta termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām (1), |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām (1),

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

| — | Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK atbilstības deklarācijas kopiju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. |
| --- | --- |

—

Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK atbilstības deklarācijas kopiju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

| — | Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

—

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| — | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

—

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.5.   D modulis. Ražošanas kvalitātes pārvaldības sistēma

1.   Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, kurš pilda 2. punktā minētās saistības, nodrošina un deklarē to, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām.

2.   Ražotājs ražošanā, galaprodukta pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, kā noteikts 3. punktā, un kuras uzraudzību veic, kā tas noteikts 4. punktā.

Kvalitātes pārvaldības sistēma

3.1.   Ražotājs paša izvēlētai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu novērtēt kvalitātes pārvaldības sistēmu attiecībā uz minētajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem.

Šajā pieteikumā iekļauj:

| — | visu būtisko informāciju, kas attiecas uz izstrādājumu kategoriju, kas reprezentē plānotos savstarpējas izmantojamības komponentus, |
| --- | --- |

—

visu būtisko informāciju, kas attiecas uz izstrādājumu kategoriju, kas reprezentē plānotos savstarpējas izmantojamības komponentus,

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tipa pārbaudes sertifikātu kopiju, kas izsniegta pēc B moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas, |
| --- | --- |

—

apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tipa pārbaudes sertifikātu kopiju, kas izsniegta pēc B moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas,

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai.

3.2.   Kvalitātes pārvaldības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipam, kas norādīts tipa pārbaudes sertifikātā, un tam piemērojamām SITS prasībām. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un dokumentācijas interpretāciju.

Jo īpaši tajā atbilstīgi apraksta:

| — | kvalitātes pārvaldības mērķus un organizatorisko struktūru, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības mērķus un organizatorisko struktūru,

| — | vadības pienākumus un pilnvaras attiecībā uz izstrādājumu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

vadības pienākumus un pilnvaras attiecībā uz izstrādājumu kvalitāti,

| — | izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, |
| --- | --- |

—

izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procedūras un sistemātiskas darbības,

| — | pārbaudes un testus, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testus, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,

| — | paņēmienus, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā izstrādājumu kvalitāte un kvalitātes pārvaldības sistēmas efektivitāte. |
| --- | --- |

—

paņēmienus, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā izstrādājumu kvalitāte un kvalitātes pārvaldības sistēmas efektivitāte.

3.3.   Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka atbilstība šīm prasībām ir izpildīta, ja ražotājs ieviesis kvalitātes sistēmu ražošanai, gala produkta pārbaudei un testēšanai saistībā ar EN/ISO 9001–2000 standartu, kurā ņemta vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifika, kuram tā tiek piemērota.

Ja ražotājs īsteno apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija ņem to vērā novērtējumā.

Pārbaude ir konkrēta attiecībā uz izstrādājuma kategoriju, kura ir reprezentatīva savstarpējas izmantojamības komponentam. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgā izstrādājuma tehniskā novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra paredz ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Attiecīgo lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā ietver pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējumu.

3.4.   Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.

Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, informē paziņoto institūciju, kas apstiprinājusi kvalitātes pārvaldības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes pārvaldības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē ierosinātos pārveidojumus un izlemj, vai grozītā kvalitātes pārvaldības sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām, vai arī tai ir vajadzīga atkārtota novērtēšana.

Tā paziņo savu lēmumu ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējumu.

Par kvalitātes pārvaldības sistēmas uzraudzību atbild paziņotā institūcija.

4.1.   Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas.

4.2.   Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt ražošanas, pārbaužu un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.

4.3.   Paziņotā institūcija periodiski veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un piemēro kvalitātes pārvaldības sistēmu, un dara ražotājam zināmu pārbaudes ziņojumu.

Pārbaude notiek vismaz vienu reizi gadā.

Ja ražotājs īsteno apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija ņem to vērā, veicot pārraudzību.

4.4.   Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā paziņotās institūcijas pārstāvji var veikt vai pieprasīt veikt testus, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas; paziņotā institūcija iesniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un, ja ir veikts tests, testa protokolu.

5.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izsniegtajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumiem.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt piešķirto kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

6.   Ražotājs 10 gadus pēc pēdējā izstrādājuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

| — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrajā ievilkumā,

| — | jauninājumus, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

jauninājumus, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā,

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. punktā.

7.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.), |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.),

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām (1), |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām (1),

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

Sertifikāti, uz kuriem norāda atsauci, ir šādi:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā,

| — | tipa pārbaudes sertifikāts un tā papildinājumi, |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts un tā papildinājumi,

8.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK atbilstības deklarācijas kopiju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

9.   Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī EK deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.6.   F modulis. Izstrādājuma verifikācija

1.   Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, pārbauda un apliecina, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents, uz ko attiecas 3. punkta noteikumi, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām.

2.   Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas process nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipam, kas norādīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un tam piemērojamām SITS prasībām.

3.   Paziņotā institūcija veic atbilstīgas pārbaudes un testus, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību EK tipa pārbaudes sertifikātā norādītajam tipam un SITS prasībām. Ražotājs (3) var izvēlēties vai nu katra savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudi un testēšanu, kā norādīts 4. punktā, vai arī savstarpējas izmantojamības komponentu statistisku pārbaudi un testēšanu, kā norādīts 5. punktā.

Verificēšana ar katra savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudi un testēšanu

4.1.   Pārbauda katru izstrādājumu atsevišķi un veic atbilstīgus testus, lai pārbaudītu izstrādājumu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja tests nav noteikts SITS (vai SITS norādītajā Eiropas standartā), piemēro attiecīgu Eiropas specifikāciju (1) vai līdzvērtīgu testu.

4.2.   Paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu apstiprinātajiem izstrādājumiem saistībā ar veiktajiem testiem.

4.3.   Ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izsniegtos atbilstības sertifikātus.

Statistiskā verificēšana

5.1.   Ražotājs noformē savstarpējas izmantojamības komponentus viendabīgās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu.

5.2.   Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgu partiju veidā. No katras partijas paraugu ņem izlases veidā. Savstarpējas izmantojamības komponentus paraugā pārbauda katru atsevišķi, un veic attiecīgus testus, lai nodrošinātu to atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām un lai noteiktu, vai partija ir apstiprināma vai noraidāma. Ja tests nav noteikts SITS (vai SITS norādītajā Eiropas standartā), piemēro attiecīgu Eiropas specifikāciju vai līdzvērtīgu testu.

5.3.   Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstīgos elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.) atkarībā no novērtējamiem parametriem, kā norādīts SITS.

5.4.   Ja partijas tiek pieņemtas, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Tirgū var laist visus partijā esošos savstarpējas izmantojamības komponentus, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus paraugā, kas nav atbilduši prasībām.

Ja partiju noraida, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu šīs partijas laišanu tirgū. Ja partiju noraidīšana notiek bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu.

5.5.   Ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim, kas reģistrēts Kopienā, jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izsniegtus atbilstības sertifikātus.

6.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.) |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.)

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos raksturojumus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos raksturojumus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un pārbaudes sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un pārbaudes sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām, |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām,

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

Sertifikāti, uz kuriem norāda atsauci, ir šādi:

| — | tipa pārbaudes sertifikāts un tā papildinājumi, |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts un tā papildinājumi,

| — | 4. vai 5. punktā minētais atbilstības sertifikāts. |
| --- | --- |

—

4. vai 5. punktā minētais atbilstības sertifikāts.

7.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK atbilstības deklarācijas kopiju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

8.   Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.7.   H1. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma

1.   Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, kurš pilda 2. punktā minētās saistības, nodrošina un deklarē to, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam piemērojamām SITS prasībām.

2.   Ražotājs ražošanā, galaprodukta pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, kā noteikts 3. punktā, un tās uzraudzību veic, kā noteikts 4. punktā.

Kvalitātes pārvaldības sistēma

3.1.   Ražotājs paša izvēlētai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu novērtēt kvalitātes nodrošinājuma sistēmu attiecībā uz minētajiem savstarpēji izmantojamajiem komponentiem.

Šajā pieteikumā iekļauj:

| — | visu attiecīgo informāciju par izstrādājumu kategoriju, kas reprezentatīva paredzētajam savstarpēji izmantojamajam komponentam, |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo informāciju par izstrādājumu kategoriju, kas reprezentatīva paredzētajam savstarpēji izmantojamajam komponentam,

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai.

3.2.   Kvalitātes pārvaldības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tiem piemērojamām SITS prasībām. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un dokumentācijas interpretāciju.

Jo īpaši tajā atbilstīgi apraksta:

| — | kvalitātes pārvaldības mērķus un organizatorisko struktūru, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības mērķus un organizatorisko struktūru,

| — | vadības pienākumus un pilnvaras attiecībā uz projektu un izstrādājumu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

vadības pienākumus un pilnvaras attiecībā uz projektu un izstrādājumu kvalitāti,

| — | tehniskās konstrukcijas specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1), kuras tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļus, kuri tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka savstarpēji izmantojamajam komponentam piemērojamās SITS prasības tiks izpildītas, |
| --- | --- |

—

tehniskās konstrukcijas specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1), kuras tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļus, kuri tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka savstarpēji izmantojamajam komponentam piemērojamās SITS prasības tiks izpildītas,

| — | konstrukcijas kontroles un konstrukcijas verifikācijas metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus, ko izmantos, plānojot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri ietilpst attiecīgajā izstrādājumu kategorijā, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas kontroles un konstrukcijas verifikācijas metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus, ko izmantos, plānojot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri ietilpst attiecīgajā izstrādājumu kategorijā,

| — | attiecīgās izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus, |
| --- | --- |

—

attiecīgās izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus,

| — | pārbaudes un testus, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testus, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,

| — | paņēmienus, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā konstrukcijas un izstrādājuma kvalitāte un kvalitātes pārvaldības sistēmas efektivitāte. |
| --- | --- |

—

paņēmienus, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā konstrukcijas un izstrādājuma kvalitāte un kvalitātes pārvaldības sistēmas efektivitāte.

Kvalitātes nostādnes un procedūras attiecas jo īpaši uz novērtējuma posmiem, piemēram, konstrukcijas izskatīšanas, ražošanas procesa izskatīšanas un tipa testiem, kā tie precizēti SITS dažādiem savstarpējas izmantojamības komponenta raksturlielumiem un ekspluatācijas parametriem

3.3.   Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka atbilstība šīm prasībām ir izpildīta, ja ražotājs ieviesis kvalitātes sistēmu ražošanai, gala produkta pārbaudei un testēšanai saistībā ar EN/ISO 9001–2000 standartu, kurā ņemta vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifika, kuram tā tiek piemērota.

Ja ražotājs īsteno apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija ņem to vērā novērtējumā.

Pārbaude ir konkrēta attiecībā uz izstrādājuma kategoriju, kura ir reprezentatīva savstarpējas izmantojamības komponentam. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgā izstrādājuma tehniskā novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra paredz ražotāja telpu apmeklējumu atzinuma sniegšanai.

Attiecīgo lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā ietver pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējumu.

3.4.   Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.

Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, informē paziņoto institūciju, kas apstiprinājusi kvalitātes pārvaldības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes pārvaldības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē ierosinātos pārveidojumus un izlemj, vai grozītā kvalitātes pārvaldības sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām, vai arī tai ir vajadzīga atkārtota novērtēšana.

Tā paziņo savu lēmumu ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējumu.

Par kvalitātes pārvaldības sistēmas uzraudzību atbild paziņotā institūcija.

4.1.   Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas.

4.2.   Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaužu un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultātus, |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultātus,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.

4.3.   Paziņotā institūcija periodiski veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un piemēro kvalitātes pārvaldības sistēmu, un dara ražotājam zināmu pārbaudes ziņojumu. Ja ražotājs īsteno apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija ņem to vērā, veicot pārraudzību.

pārbaude notiek vismaz vienu reizi gadā.

4.4.   Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā paziņotās institūcijas pārstāvji var veikt vai pieprasīt veikt testus, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas. Paziņotā institūcija iesniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un, ja ir veikts tests, testa protokolu.

5.   Ražotājs 10 gadus pēc pēdējā izstrādājuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

| — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,

| — | jauninājumus, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

jauninājumus, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. punktā.

6.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izsniegtajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumiem.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt piešķirto kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

7.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.), |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.),

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām, |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām,

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

Sertifikāts, uz kuru norāda atsauci, ir

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā.

8.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK atbilstības deklarācijas kopiju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

9.   Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī EK deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.8.   H2. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

1.   Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā paziņotā institūcija veic savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi un kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, kurš pilda 2. punktā minētās saistības, nodrošina un deklarē to, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam piemērojamām SITS prasībām.

2.   Ražotājs projektēšanā, ražošanā, galaprodukta pārbaudē un testēšanā piemēro apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, kā noteikts 3. punktā, un tās uzraudzību veic, kā noteikts 4. punktā.

Kvalitātes pārvaldības sistēma

3.1.   Ražotājs paša izvēlētai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu novērtēt kvalitātes nodrošinājuma sistēmu attiecībā uz minētajiem savstarpēji izmantojamajiem komponentiem.

Šajā pieteikumā iekļauj:

| — | visu attiecīgo informāciju par izstrādājumu kategoriju, kas reprezentatīva paredzētajam savstarpēji izmantojamajam komponentam, |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo informāciju par izstrādājumu kategoriju, kas reprezentatīva paredzētajam savstarpēji izmantojamajam komponentam,

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav iesniegts citai paziņotajai institūcijai. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav iesniegts citai paziņotajai institūcijai.

3.2.   Kvalitātes pārvaldības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamās SITS prasībām. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un dokumentācijas interpretāciju.

Jo īpaši tajā atbilstīgi apraksta:

| — | kvalitātes pārvaldības mērķus un organizatorisko struktūru, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības mērķus un organizatorisko struktūru,

| — | vadības pienākumus un pilnvaras attiecībā uz projektu un izstrādājumu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

vadības pienākumus un pilnvaras attiecībā uz projektu un izstrādājumu kvalitāti,

| — | tehniskās konstrukcijas specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1), kuras tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļus, kuri tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka savstarpēji izmantojamajam komponentam piemērojamās SITS prasības tiks izpildītas, |
| --- | --- |

—

tehniskās konstrukcijas specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (1), kuras tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļus, kuri tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka savstarpēji izmantojamajam komponentam piemērojamās SITS prasības tiks izpildītas,

| — | konstrukcijas kontroles un konstrukcijas verifikācijas metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus, ko izmantos, plānojot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri ietilpst attiecīgajā izstrādājumu kategorijā, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas kontroles un konstrukcijas verifikācijas metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus, ko izmantos, plānojot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri ietilpst attiecīgajā izstrādājumu kategorijā,

| — | attiecīgās izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus, |
| --- | --- |

—

attiecīgās izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesus un sistemātiskos pasākumus,

| — | pārbaudes un testus, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testus, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,

| — | paņēmienus, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā konstrukcijas un izstrādājuma kvalitāte un kvalitātes pārvaldības sistēmas efektivitāte. |
| --- | --- |

—

paņēmienus, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā konstrukcijas un izstrādājuma kvalitāte un kvalitātes pārvaldības sistēmas efektivitāte.

Kvalitātes nostādnes un procedūras attiecas jo īpaši uz novērtējuma posmiem, piemēram, konstrukcijas izskatīšanas, ražošanas procesa izskatīšanas un tipu testiem, kā tie precizēti SITS dažādiem savstarpējas izmantojamības komponenta raksturlielumiem un ekspluatācijas parametriem.

3.3.   Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka atbilstība šīm prasībām ir izpildīta, ja ražotājs ieviesis kvalitātes sistēmu ražošanai, gala produkta pārbaudei un testēšanai saistībā ar EN/ISO 9001–2000 standartu, kurā ņemta vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifika, kuram tā tiek piemērota.

Ja ražotājs īsteno apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija ņem to vērā novērtējumā.

Pārbaude ir konkrēta attiecībā uz izstrādājumu kategoriju, kura ir reprezentatīva savstarpējas izmantojamības komponentam. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgā izstrādājuma tehniskā novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra paredz ražotāja telpu apmeklējumu atzinuma sniegšanai.

Attiecīgo lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā ietver pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējumu.

3.4.   Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.

Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, informē paziņoto institūciju, kas apstiprinājusi kvalitātes pārvaldības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes pārvaldības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē ierosinātos pārveidojumus un izlemj, vai grozītā kvalitātes pārvaldības sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām, vai arī tai ir vajadzīga atkārtota novērtēšana.

Tā paziņo savu lēmumu ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējumu.

Par kvalitātes pārvaldības sistēmas uzraudzību atbild paziņotā institūcija.

4.1.   Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, vai ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas.

4.2.   Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaužu un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultātus, |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultātus,

| — | ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.tml. |
| --- | --- |

—

ar kvalitāti saistītu dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, ziņojumus par apskatēm un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.tml.

4.3.   Paziņotā institūcija periodiski veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un piemēro kvalitātes pārvaldības sistēmu, un dara ražotājam zināmu pārbaudes ziņojumu. Ja ražotājs īsteno apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija ņem to vērā, veicot pārraudzību.

Pārbaude notiek vismaz vienu reizi gadā.

4.4.   Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā paziņotās institūcijas pārstāvji var veikt vai pieprasīt veikt testus, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas. Paziņotā institūcija iesniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un, ja ir veikts tests, testa protokolu.

5.   Ražotājs 10 gadus pēc pēdējā izstrādājuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

| — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,

| — | jauninājumus, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

jauninājumus, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. punktā.

Konstrukcijas pārbaude

6.1.   Ražotājs iesniedz brīvi izvēlētai paziņotajai institūcijai savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudes pieteikumu.

6.2.   Pieteikums rada priekšstatu par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, lai varētu novērtēt tā atbilstību SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

| — | vispārēju tipa aprakstu, |
| --- | --- |

—

vispārēju tipa aprakstu,

| — | konstrukcijas tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, ar attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro pilnībā vai daļēji,

| — | visus vajadzīgos pierādījumus, kas apstiprina to atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie noteikumi nav piemēroti pilnībā, |
| --- | --- |

—

visus vajadzīgos pierādījumus, kas apstiprina to atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie noteikumi nav piemēroti pilnībā,

| — | testu programmu, |
| --- | --- |

—

testu programmu,

| — | nosacījumus savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (montāžas mezgls, komplekss, apakšsistēma) un nepieciešamos saskarnes nosacījumus, |
| --- | --- |

—

nosacījumus savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (montāžas mezgls, komplekss, apakšsistēma) un nepieciešamos saskarnes nosacījumus,

| — | savstarpējās izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (braukšanas laika vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.), |
| --- | --- |

—

savstarpējās izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (braukšanas laika vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.),

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai.

6.3.   Pieteikuma iesniedzējs iekļauj to testu, tostarp attiecīgā gadījumā tipa testu, rezultātus (4), kurus veikusi tā piemērota laboratorija vai kuri veikti tā uzdevumā.

6.4.   Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamām SITS prasībām, paziņotā institūcija pieteikuma iesniedzējam izdod EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai un, vajadzības gadījumā, izstrādājuma darbības aprakstu.

Derīguma termiņš nav garāks par pieciem gadiem.

6.5.   Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kas izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātās konstrukcijas izmaiņām, kuras var ietekmēt savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām vai izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos savstarpējās izmantojamības komponentam jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas izsniegusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir tām nepieciešami. Papildu apstiprinājumu izsniedz kā oriģinālā EK konstrukcijas pārbaudes sertifikāta papildinājumu.

6.6.   Ja nav veikti nekādi 6.4. punktā minētie pārveidojumi, sertifikātu ar izbeigušos derīguma termiņu var pagarināt uz vēl vienu derīguma termiņu. Pieteikuma iesniedzējs lūdz šādu pagarinājumu, rakstiski apstiprinot, ka šādi pārveidojumi nav veikti, un, ja nav pretējas informācijas, paziņotā institūcija, kā noteikts 6.3. punktā, izsniedz pagarinājumu uz vēl vienu derīguma termiņu. Šo procedūru var atkārtot.

7.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumiem un izsniegtajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātiem.

Pārējās paziņotās institūcijas saņem šādu dokumentu kopijas:

| — | piešķirtie kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi, un |
| --- | --- |

—

piešķirtie kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi, un

| — | piešķirtie EK konstrukcijas pārbaudes sertifikāti un to papildinājumi. |
| --- | --- |

—

piešķirtie EK konstrukcijas pārbaudes sertifikāti un to papildinājumi.

8.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvām (Direktīvu 2001/16/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u.tml.) |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u.tml.)

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību, |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, kas ievērota, deklarējot atbilstību,

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām, |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām,

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

Sertifikāti, uz kuriem norāda atsauci, ir šādi:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājums un uzraudzības ziņojumi, kas norādīti 3. un 4. punktā, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājums un uzraudzības ziņojumi, kas norādīti 3. un 4. punktā,

| — | EK konstrukcijas pārbaudes sertifikāts un tā papildinājumi. |
| --- | --- |

—

EK konstrukcijas pārbaudes sertifikāts un tā papildinājumi.

9.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK atbilstības deklarācijas kopiju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

10.   Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī EK deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F.2.9.   V modulis. Tipa apstiprinājums saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

1.   Šajā modulī ir aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija pārliecinās un apstiprina, ka plānotā izstrādājuma reprezentatīvais paraugs atbilst SITS noteiktajām prasībām par tā piemērotību lietošanai, ko pierāda ar tipa apstiprinājumu saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi (5).

2.   Pieteikumus EK tipa apstiprinājumam saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, iesniedz paša izraudzītai paziņotajai institūcijai.

Šajā pieteikumā iekļauj:

| — | ražotāja nosaukumu un adresi un papildus, ja pieteikumu iesniedz pilnvarots pārstāvis, arī tā nosaukumu un adresi, |
| --- | --- |

—

ražotāja nosaukumu un adresi un papildus, ja pieteikumu iesniedz pilnvarots pārstāvis, arī tā nosaukumu un adresi,

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai, |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai institūcijai,

| — | tehnisko dokumentāciju, kas norādīta 3. punktā, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kas norādīta 3. punktā,

| — | ekspluatācijas pieredzes validācijas programmu, kas norādīta 4. punktā, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas pieredzes validācijas programmu, kas norādīta 4. punktā,

| — | tā/to uzņēmuma(-u) (infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma) nosaukumu un adresi, ar kuru(-iem) pieteikuma iesniedzējs vienojies par iesaistīšanos lietošanas piemērotības novērtēšanā saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi: |
| --- | --- |

—

tā/to uzņēmuma(-u) (infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma) nosaukumu un adresi, ar kuru(-iem) pieteikuma iesniedzējs vienojies par iesaistīšanos lietošanas piemērotības novērtēšanā saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi:

| — | lietojot savstarpējas izmantojamības komponentu ekspluatācijas apstākļos, |
| --- | --- |

—

lietojot savstarpējas izmantojamības komponentu ekspluatācijas apstākļos,

| — | kontrolējot ekspluatācijas īpašības un |
| --- | --- |

—

kontrolējot ekspluatācijas īpašības un

| — | sagatavojot pārskatu par ekspluatācijas pieredzi, |
| --- | --- |

—

sagatavojot pārskatu par ekspluatācijas pieredzi,

| — | uzņēmuma nosaukumu un adresi, kas ekspluatācijas pieredzes iegūšanai noteikto laiku vai līdz noteiktam noskrējienam ir veikusi šim nolūkam nepieciešamās savstarpējas izmantojamības komponenta tehniskās apkopes, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma nosaukumu un adresi, kas ekspluatācijas pieredzes iegūšanai noteikto laiku vai līdz noteiktam noskrējienam ir veikusi šim nolūkam nepieciešamās savstarpējas izmantojamības komponenta tehniskās apkopes,

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju un, |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju un,

| — | ja saskaņā ar SITS izmanto B moduli, EK tipa pārbaudes sertifikātu, |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar SITS izmanto B moduli, EK tipa pārbaudes sertifikātu,

| — | ja saskaņā ar SITS izmanto H2. moduli, EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar SITS izmanto H2. moduli, EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu.

Pieteikuma iesniedzējs nodod tā uzņēmuma rīcībā, kas apņēmies veikt savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas izmēģinājumus, paraugu vai pietiekamu skaitu paraugu, kas ir reprezentatīvi plānotajam izstrādājumam, turpmāk tekstā “tips”. Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējas izmantojamības komponentu variantiem, ja par visām atšķirībām starp šiem variantiem ir EK atbilstības deklarācijas un sertifikāti, kā minēts iepriekš.

Paziņotā institūcija var pieprasīt nodot ekspluatācijā papildu paraugus, ja tie vajadzīgi apstiprināšanai saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi.

3.   Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj novērtēt izstrādājuma atbilstību šīs SITS prasībām. Dokumentācijā iekļauj informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, ciktāl šī informācija attiecas uz šādu novērtēšanu.

Tehniskajā dokumentācijā ietver:

| — | vispārēju tipa aprakstu, |
| --- | --- |

—

vispārēju tipa aprakstu,

| — | tehniskās specifikācijas, pēc kurām novērtē savstarpējas izmantojamības komponenta darbības parametrus un ekspluatācijas īpašības (ar norādēm uz attiecīgas SITS un/vai Eiropas specifikācijas konkrētiem punktiem), |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, pēc kurām novērtē savstarpējas izmantojamības komponenta darbības parametrus un ekspluatācijas īpašības (ar norādēm uz attiecīgas SITS un/vai Eiropas specifikācijas konkrētiem punktiem),

| — | nosacījumus savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (montāžas mezgls, komplekss, apakšsistēma) un nepieciešamos saskarnes nosacījumus, |
| --- | --- |

—

nosacījumus savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (montāžas mezgls, komplekss, apakšsistēma) un nepieciešamos saskarnes nosacījumus,

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (gaitas ātruma vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.), |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (gaitas ātruma vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.),

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas, ražošanas un ekspluatācijas izpratnei, |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas, ražošanas un ekspluatācijas izpratnei,

un, ciktāl tas vajadzīgs novērtēšanai,

| — | konstrukcijas skices un ražošanas rasējumus, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas skices un ražošanas rasējumus,

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u.c. rezultātus, |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u.c. rezultātus,

| — | testu ziņojumus. |
| --- | --- |

—

testu ziņojumus.

Papildus iekļauj sīkāku informāciju, ja tā ir nepieciešama saskaņā ar SITS.

Pievieno to Eiropas specifikāciju sarakstu, kas minētas tehniskajā dokumentācijā un izmantotas pilnībā vai daļēji.

4.   Apstiprināšanas programmā saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi iekļauj:

| — | izmēģināmajam savstarpējas izmantojamības komponentam noteiktos darbības parametrus vai ekspluatācijas īpašības, |
| --- | --- |

—

izmēģināmajam savstarpējas izmantojamības komponentam noteiktos darbības parametrus vai ekspluatācijas īpašības,

| — | uzstādīšanas noteikumus, |
| --- | --- |

—

uzstādīšanas noteikumus,

| — | programmas ilgumu – pēc laika vai nobraukuma, |
| --- | --- |

—

programmas ilgumu – pēc laika vai nobraukuma,

| — | paredzamos ekspluatācijas nosacījumus un programmu, |
| --- | --- |

—

paredzamos ekspluatācijas nosacījumus un programmu,

| — | tehniskās apkopes programmu, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes programmu,

| — | veicamās pārbaudes ekspluatācijas laikā, ja tādas ir vajadzīgas, |
| --- | --- |

—

veicamās pārbaudes ekspluatācijas laikā, ja tādas ir vajadzīgas,

| — | paraugu partijas lielumu – ja ir vairāk par vienu paraugu, |
| --- | --- |

—

paraugu partijas lielumu – ja ir vairāk par vienu paraugu,

| — | inspekciju programmu (veids, skaits un periodiskums, dokumentācija), |
| --- | --- |

—

inspekciju programmu (veids, skaits un periodiskums, dokumentācija),

| — | pieļaujamo defektu kritērijus un to ietekmi uz programmu, |
| --- | --- |

—

pieļaujamo defektu kritērijus un to ietekmi uz programmu,

| — | informāciju, kas iekļaujama uzņēmuma pārskatā par savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas īpašībām (sk. 2. punktu). |
| --- | --- |

—

informāciju, kas iekļaujama uzņēmuma pārskatā par savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas īpašībām (sk. 2. punktu).

Paziņotā institūcija:

5.1.   pārbauda tehnisko dokumentāciju un apstiprināšanas programmu saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi,

5.2.   verificē, ka tips ir reprezentatīvs un tiek ražots saskaņā ar tehnisko dokumentāciju,

5.3.   pārbauda, vai apstiprināšanas programma saskaņā ar ekspluatācijas pieredzi ir pienācīgi pielāgota savstarpējas izmantojamības komponentu vajadzīgo darbības parametru un ekspluatācijas īpašību novērtēšanai,

5.4.   ar pieteikuma iesniedzēju saskaņo programmu un vietu, kurā veiks vajadzīgās inspekcijas un testēšanu, un iestādi, kas veiks testēšanu (paziņotā institūcija vai cita kompetenta laboratorija),

5.5.   uzrauga un inspicē savstarpējās izmantojamības komponenta ekspluatāciju, darbību un tehniskās apkopes,

5.6.   novērtē uzņēmuma (infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma) sagatavoto pārskatu par savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas rezultātiem un visu pārējo informāciju un dokumentāciju, kas iegūta procedūras laikā (testēšanas pārskatus, ekspluatācijas pieredzi u.c.),

5.7.   novērtē, vai savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas īpašības atbilst SITS noteiktajām prasībām.

6.   Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija pieteikuma iesniedzējam piešķir sertifikātu par piemērotību lietošanai. Sertifikātā iekļauj pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi, secinājumus pēc pārbaudes, tā derīguma nosacījumus un datus, kas nepieciešami apstiprinātā tipa identifikācijai.

Sertifikāta derīguma termiņš nav ilgāks par pieciem gadiem.

Sertifikātam pievieno attiecīgo tehniskās dokumentācijas daļu sarakstu, un vienu kopiju patur paziņotā institūcija.

Ja pieteikuma iesniedzējam atsaka sertifikātu par piemērotību lietošanai, paziņotā institūcija sīki pamato savu atteikumu.

Jāparedz apelācijas kārtība.

7.   Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kurā glabājas tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz sertifikātu par piemērotību lietošanai, par visiem apstiprinātā izstrādājuma pārveidojumiem, kam vajadzīgs papildu apstiprinājums, ja šādi pārveidojumi var ietekmēt izstrādājuma piemērotību lietošanai vai tam paredzēto ekspluatācijas nosacījumus. Papildu apstiprinājumu izsniedz kā oriģinālā sertifikāta par piemērotību lietošanai papildinājumu, vai arī izsniedz jaunu sertifikātu pēc vecā sertifikāta atsaukšanas.

8.   Ja nav veikti nekādi 7. punktā minētie pārveidojumi, sertifikātu ar izbeigušos derīguma termiņu var pagarināt uz vēl vienu derīguma termiņu. Pieteikuma iesniedzējs lūdz šādu pagarinājumu, rakstiski apstiprinot, ka šādi pārveidojumi nav veikti, un, ja nav pretējas informācijas, paziņotā institūcija, kā noteikts 6. punktā, izsniedz pagarinājumu uz vēl vienu derīguma termiņu. Šo procedūru var atkārtot.

9.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izsniegtajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem sertifikātiem par piemērotību lietošanai.

10.   Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma saņem izsniegto sertifikātu par piemērotību lietošanai un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi ir pieejami citām paziņotajām institūcijām.

11.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, sagatavo savstarpējās izmantojamības komponenta EK deklarāciju par piemērotību lietošanai.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz to informāciju, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK deklarāciju par piemērotību lietošanai un pavaddokumentus datē un paraksta.

Deklarācija ir tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

| — | norādi uz direktīvu (Direktīvu 2001/16/EK), |
| --- | --- |

—

norādi uz direktīvu (Direktīvu 2001/16/EK),

| — | ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu), |
| --- | --- |

—

ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, nosaukumu un adresi (norāda tirdzniecības nosaukumu un pilnu adresi un pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukumu),

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.) |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips u. tml.)

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā izmantošanas nosacījumus,

| — | tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un pārbaudes sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tās/to paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kura(-as) iesaistīta(-as) procedūrā, ko veic attiecībā uz atbilstību, un pārbaudes sertifikātu datumu līdz ar sertifikātu termiņu un derīguma nosacījumiem,

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām, |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā – norādi uz Eiropas specifikācijām,

| — | tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā. |
| --- | --- |

—

tās personas identifikāciju, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, vārdā.

12.   Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, glabā EK deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplāru 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

F.3.   Apakšsistēmu EK verifikācijas moduļi

Piezīme: šajā F.3. sadaļā apakšsistēma ir ritošā sastāva apakšsistēma vai attiecīgā gadījumā enerģijas apgādes apakšsistēma.

F.3.1.   SB modulis. Tipa pārbaude

1.   Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūru, ar kuru paziņotā institūcija pēc līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka apakšsistēmas tips, kas raksturīgs paredzētajam izstrādājumam,

| — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK, |
| --- | --- |

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK,

| — | atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem.

Tipa pārbaude, ko nosaka šis modulis, var ietvert konkrētus novērtēšanas posmus – konstrukcijas pārbaudi, tipa testu vai ražošanas procesa pārbaudi —, kas noteikti attiecīgajā SITS.

2.   Līgumslēdzēja puse (7) iesniedz apakšsistēmas EK verifikācijas (ar tipa pārbaudi) pieteikumu paziņotajai institūcijai pēc savas izvēles.

Pieteikumā iekļauj:

| — | līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā.

3.   Pieteikuma iesniedzējs paziņotajai institūcijai iesniedz apakšsistēmas paraugu (8), kas raksturīgs paredzētajam izstrādājumam un turpmāk saukts “tips”.

Tips var aptvert vairākus apakšsistēmas variantus, ja atšķirības starp variantiem neietekmē SITS noteikumus.

Paziņotā institūcija nepieciešamības gadījumā var pieprasīt papildu paraugus testa programmas veikšanai.

Ja ir nepieciešams, konkrētām testa vai pārbaužu metodēm un tādām, kas noteiktas SITS vai Eiropas specifikācijā (1), uz kuru ir atsauce SITS, iesniedz iekārtas mezgla daļu vai mezgla paraugu(-us) vai apakšsistēmas paraugu pirmsmontāžas stāvoklī.

Tehniskajai dokumentācijai un paraugam(-iem) jāļauj izprast apakšsistēmas konstrukcija, ražošana, uzstādīšana, tehniskā apkope un darbība un jāļauj novērtēt atbilstību SITS noteikumiem.

Tehniskajā dokumentācijā iekļauj:

| — | apakšsistēmas, vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas, vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | konceptuālu konstrukcijas un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, iekārtas mezglu daļu, mezglu un slēgumu shēmas utt., |
| --- | --- |

—

konceptuālu konstrukcijas un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, iekārtas mezglu daļu, mezglu un slēgumu shēmas utt.,

| — | aprakstus un paskaidrojumus, kas ir nepieciešami konstrukcijas un ražošanas informācijas izprašanai, apakšsistēmas tehniskajai apkopei un darbībai, |
| --- | --- |

—

aprakstus un paskaidrojumus, kas ir nepieciešami konstrukcijas un ražošanas informācijas izprašanai, apakšsistēmas tehniskajai apkopei un darbībai,

| — | piemērotās tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas, |
| --- | --- |

—

piemērotās tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti nav piemēroti pilnībā,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno savstarpējas izmantojamības komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno savstarpējas izmantojamības komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti),

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.), |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas izmantošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.),

| — | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas uzturēšanu, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas uzturēšanu,

| — | visas tehniskās prasības, ko ņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā, |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, ko ņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai darbības laikā,

| — | veikto konstrukcijas aprēķinu un pārbaužu rezultātus utt., |
| --- | --- |

—

veikto konstrukcijas aprēķinu un pārbaužu rezultātus utt.,

| — | testa ziņojumus. |
| --- | --- |

—

testa ziņojumus.

Ja SITS prasīta papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, to iekļauj.

Paziņotā institūcija:

4.1.   pārbauda tehnisko dokumentāciju;

4.2.   pārbauda, vai apakšsistēmas vai apakšsistēmas mezglu vai iekārtas mezgla daļu paraugs(-i) ir ražots(-i) atbilstoši tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa testus saskaņā ar SITS un atbilstošo Eiropas specifikāciju noteikumiem. Šādu ražošanu pārbauda, izmantojot atbilstošu novērtēšanas moduli;

4.3.   ja SITS ir prasīta konstrukcijas izskatīšana, veic projektēšanas metožu, projektēšanas līdzekļu un projektēšanas rezultātu pārbaudi, lai novērtētu to spēju projektēšanas procesa noslēgumā nodrošināt apakšsistēmas atbilstību prasībām;

4.4.   nosaka elementus, kas ir konstruēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī elementus, kas ir konstruēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus;

4.5.   veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, ka ir faktiski piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas, ja tās ir izvēlētas;

4.6.   veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai lietotie risinājumi atbilst SITS prasībām, ja nav piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas;

4.7.   vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas apskates un nepieciešamie testi.

5.   Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija pieteikuma iesniedzējam piešķir tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj līgumslēdzējas puses un ražotāja(-u) nosaukumu un adresi, kas norādīti tehniskajā dokumentācijā, secinājumus pēc pārbaudes, tā derīguma nosacījumus un datus, kas nepieciešami apstiprinātā tipa identifikācijai.

Tehniskās dokumentācijas attiecīgo daļu sarakstu pievieno sertifikātam, un paziņotā institūcija uzglabā tās kopiju.

Ja līgumslēdzējai pusei atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sniedz sīki izstrādātu pamatojumu šādam atteikumam.

Jāparedz apelācijas kārtība.

6.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem tipa pārbaudes sertifikātiem.

7.   Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un/vai to papildinājumus. Sertifikātu pielikumi ir pieejami citām paziņotajām institūcijām.

8.   Līgumslēdzēja puse ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un jebkurus papildinājumus apakšsistēmas darbmūža laikā. To nosūta jebkurai dalībvalstij, kas to pieprasa.

9.   Ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar tipa pārbaudes sertifikātu, par visām modifikācijām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai paredzētajiem apakšsistēmas izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos apakšsistēma saņem papildu apstiprinājumu. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir tām nepieciešami. Papildu apstiprinājums tiek vai nu izsniegts kā oriģinālā tipa pārbaudes sertifikāta papildinājums, vai arī pēc vecā sertifikāta atsaukšanas tiek izsniegts jauns sertifikāts.

F.3.2.   SD modulis. Izstrādājuma kvalitātes pārvaldības sistēma

1.   Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka apakšsistēma, kurai paziņotā institūcija jau ir izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu:

| — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK, |
| --- | --- |

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK,

| — | atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem,

un to var nodot ekspluatācijā.

2.   Paziņotā institūcija veic procedūru ar nosacījumu, ka

| — | tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtējuma, paliek spēkā apakšsistēmai, uz kuru attiecas pieteikums, |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtējuma, paliek spēkā apakšsistēmai, uz kuru attiecas pieteikums,

| — | līgumslēdzēja puse (7) un galvenie iesaistītie darbuzņēmēji pilda 3. punktā izklāstītos pienākumus. |
| --- | --- |

—

līgumslēdzēja puse (7) un galvenie iesaistītie darbuzņēmēji pilda 3. punktā izklāstītos pienākumus.

“Galvenie darbuzņēmēji” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:

| — | uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā sastāvdaļas un savstarpējas izmantojamības komponentus.

3.   Attiecībā uz apakšsistēmu, kas ir EK verifikācijas procedūras priekšmets, līgumslēdzēja puse vai galvenie darbuzņēmēji, kad tie nodarbināti, izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu ražošanai un galaprodukta apskatei un testēšanai, kā noteikts 5. punktā, un šī sistēma pakļaujama uzraudzībai, kā noteikts 6. punktā.

Ja pati līgumslēdzēja puse ir atbildīga par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju) vai līgumslēdzēja puse ir tieši iesaistīta ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tā izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu tām darbībām, kuras pakļaujamas uzraudzībai, kā noteikts 6. punktā.

Ja galvenais darbuzņēmējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), tas jebkurā gadījumā izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu ražošanai un galaprodukta apskatei un testēšanai, kas pakļaujama uzraudzībai, kā noteikts 6. punktā.

EK verifikācijas procedūra

4.1.   Līgumslēdzēja puse iesniedz pašas izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu apakšsistēmas EK verifikācijai (ar produktu kvalitātes pārvaldības sistēmu), ieskaitot kvalitātes pārvaldības sistēmu uzraudzības koordināciju saskaņā ar 5.3. un 6.5. punktu. Līgumslēdzēja puse informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.

4.2.   Pieteikumam jāļauj izprast apakšsistēmas konstrukcija, ražošana, montāža, uzstādīšana, tehniskā apkope un darbība un jāļauj novērtēt atbilstība tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

| — | līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas,

un, ja neietilpst šajā dokumentācijā,

| — | apakšsistēmas, tās vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas, tās vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti. Šajos papildu pierādījumos iekļauj to testu rezultātus, kurus veikusi ražotāja piemērota laboratorija vai kuri veikti tās uzdevumā. |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, kad nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti. Šajos papildu pierādījumos iekļauj to testu rezultātus, kurus veikusi ražotāja piemērota laboratorija vai kuri veikti tās uzdevumā.

| — | ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), ražošanas posmam, |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), ražošanas posmam,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | pierādījumu, ka uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas līgumslēdzējas puses, ja tā ir iesaistīta, un/vai galveno darbuzņēmēju kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pierādījumi par to efektivitāti, |
| --- | --- |

—

pierādījumu, ka uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas līgumslēdzējas puses, ja tā ir iesaistīta, un/vai galveno darbuzņēmēju kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pierādījumi par to efektivitāti,

| — | norādi par paziņoto institūciju, kura ir atbildīga par šo kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

norādi par paziņoto institūciju, kura ir atbildīga par šo kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumu un uzraudzību.

4.3.   Paziņotā institūcija vispirms pārbauda pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta spēkā esamību.

Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav spēkā vai nav piemērots un ka ir nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.

Kvalitātes pārvaldības sistēma

5.1.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenais darbuzņēmējs, ja tas ir nodarbināts, iesniedz pieteikumu pašu izvēlētai paziņotajai institūcijai to kvalitātes pārvaldības sistēmu novērtēšanai.

Pieteikumā iekļauj:

| — | visu paredzētās apakšsistēmas attiecīgo informāciju, |
| --- | --- |

—

visu paredzētās apakšsistēmas attiecīgo informāciju,

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju,

| — | apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas. |
| --- | --- |

—

apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas.

Tiem, kuri ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā, sniedzamā informācija ir tikai informācija par attiecīgo daļu.

5.2.   Līgumslēdzējas puses vai galvenā darbuzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes pārvaldības sistēmas nodrošina apakšsistēmas vispārējo atbilstību tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas vispārējā atbilstību SITS prasībām. Citiem darbuzņēmējiem to kvalitātes pārvaldības sistēma(-as) nodrošina to attiecīgo ieguldījumu atbilstību apakšsistēmas tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Visus pieteikuma iesniedzēja(-u) pieņemtos elementus, prasības un noteikumus dokumentē sistemātiski un kārtīgi kā rakstisku politiku, procedūru un instrukcijas. Šī kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentācija nodrošina vispārēju izpratni par kvalitātes politiku un procedūru, piemēram, par kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaiti.

Tajā it īpaši ietver šādu elementu pietiekamu aprakstu par visiem pieteikuma iesniedzējiem:

| — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, |
| --- | --- |

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra,

| — | atbilstošās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, |
| --- | --- |

—

atbilstošās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas,

| — | pārbaudes un testi, kas tiks veikti pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un tās laikā, kā arī to veikšanas biežums, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, kas tiks veikti pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un tās laikā, kā arī to veikšanas biežums,

| — | kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, informācija par attiecīgā personāla kvalifikāciju, utt.,
  un arī par līgumslēdzēju pusi vai galveno darbuzņēmēju, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu: |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, informācija par attiecīgā personāla kvalifikāciju, utt.,

un arī par līgumslēdzēju pusi vai galveno darbuzņēmēju, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:

| — | vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- |

—

vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes un testi aptver visus šādus posmus:

| — | apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši inženiertehniskās būvniecības darbību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši inženiertehniskās būvniecības darbību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu,

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana,

| — | un gadījumos, kad noteikts šajā SITS, validācija pilnīgas darbības apstākļos. |
| --- | --- |

—

un gadījumos, kad noteikts šajā SITS, validācija pilnīgas darbības apstākļos.

5.3.   Līgumslēdzējas puses izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai visi apakšsistēmas posmi, kas minēti 5.2. punktā, ir pietiekami un pienācīgi aptverti ar pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību (9).

Ja apakšsistēmas atbilstība tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstās uz vairāk nekā vienu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija it īpaši pārbauda,

| — | vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes pārvaldības sistēmām |
| --- | --- |

—

vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes pārvaldības sistēmām

| — | un vai galvenajiem darbuzņēmējiem ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

—

un vai galvenajiem darbuzņēmējiem ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību.

5.4.   Paziņotā institūcija, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, novērtē kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā. Tā pieņem atbilstību šīm prasībām, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai attiecībā uz EN/ISO 9001:2000 standartu, kurā ņemta vērā tās apakšsistēmas specifika, kurai to ievieš.

Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Pārbaude ir specifiska attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Pārbaudes darba grupā jābūt vismaz vienam dalībniekam, kuram ir pieredze kā attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas vērtētājam. Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.

Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

5.5.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas, un atbalstīt to, lai tā paliktu piemērota un efektīva.

Tie informē paziņoto institūciju, kura ir apstiprinājusi kvalitātes pārvaldības sistēmu, par jebkurām nozīmīgām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas SITS prasību izpildi.

Paziņotā institūcija novērtē ierosinātās izmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes pārvaldības sistēma atbildīs prasībām, uz kurām ir atsauce 5.2. punktā, vai arī ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Tā paziņo savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā ietver pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

Kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) uzraudzība, par kuru ir atbildīga paziņotā institūcija

6.1.   Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas(-ām).

6.2.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji nosūta paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, visus dokumentus (vai tie jau ir nosūtīti), kas ir nepieciešami šim mērķim, ieskaitot ieviešanas plānus un tehnisko uzskaiti par apakšsistēmu (ciktāl tas ir svarīgi pieteikuma iesniedzēju konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmā), it īpaši:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētos līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētos līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka

| — | līgumslēdzējai pusei vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,
  ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējai pusei vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,

ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību,

| — | katram pieteikuma iesniedzējam
  kvalitātes pārvaldības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī, |
| --- | --- |

—

katram pieteikuma iesniedzējam

kvalitātes pārvaldības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī,

| — | kvalitātes uzskaite, kā paredz kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), piemēram, pārbaudes ziņojumi un testa dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaite, kā paredz kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), piemēram, pārbaudes ziņojumi un testa dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt.

6.3.   Paziņotā institūcija periodiski veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji uztur un piemēro kvalitātes pārvaldības sistēmu, un sniedz tiem pārbaudes ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Pārbaude notiek vismaz vienu reizi gadā, ar vismaz vienu pārbaudi tās apakšsistēmas attiecīgo darbību (ražošana, montāža vai uzstādīšana) veikšanas laikā, kura ir 8. punktā minētās EK verifikācijas procedūras priekšmets.

6.4.   Papildus paziņotā institūcija var veikt pieteikuma iesniedzēja(-u) attiecīgo objektu negaidītus apmeklējumus. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgu vai daļēju auditu un var veikt vai likt veikt testus, lai nepieciešamības gadījumā pārbaudītu kvalitātes pārvaldības sistēmas pienācīgu funkcionēšanu. Tā sniedz pieteikuma iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un arī attiecīgus audita un/vai testa ziņojumus.

6.5.   Paziņotā institūcija, kuru izvēlējusies līgumslēdzēja puse un kura ir atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visas attiecīgās kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) uzraudzību, koordinē jebkuru citu par šo uzdevumu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai

| — | nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes pārvaldības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju, |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes pārvaldības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju,

| — | saziņā ar līgumslēdzēju pusi savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādo kvalitātes pārvaldības sistēmu vispārējo uzraudzību. |
| --- | --- |

—

saziņā ar līgumslēdzēju pusi savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādo kvalitātes pārvaldības sistēmu vispārējo uzraudzību.

Šī koordinācija ietver paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevušas citas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevušas citas paziņotās institūcijas,

| — | apliecināt uzraudzības auditu, kas minēts 6.3. punktā, |
| --- | --- |

—

apliecināt uzraudzības auditu, kas minēts 6.3. punktā,

| — | uzsākt papildu auditu, kas minēts 6.4. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citām paziņotajām institūcijām. |
| --- | --- |

—

uzsākt papildu auditu, kas minēts 6.4. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citām paziņotajām institūcijām.

7.   Paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, audita un uzraudzības veikšanai pārbaudes nolūkā ir pieeja celtniecības objektu, ražošanas darbnīcu atrašanās vietām, montāžas un uzstādīšanas vietām, uzglabāšanas vietām un attiecīgā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, un vispārīgāk visām telpām, kuras tā uzskata par nepieciešamām, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā.

8.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji 10 gadus pēc tam, kad ir izgatavota pēdējā apakšsistēma, valsts iestāžu vajadzībām glabā:

| — | dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,

| — | aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

9.   Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, sagatavo atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējai pusei, kura savukārt sagatavo EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai darbojas.

EK verifikācijas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

10.   Līgumslēdzējas puses izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju, un jo īpaši:

| — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina minētajiem komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina minētajiem komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti),

| — | paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un attiecīgā gadījumā pieminot atrunas, kas pierakstītas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verifikāciju, kā minēts 6.3. un 6.4. punktā, un it īpaši: |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un attiecīgā gadījumā pieminot atrunas, kas pierakstītas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verifikāciju, kā minēts 6.3. un 6.4. punktā, un it īpaši:

| — | ritošā sastāva reģistrs, tajā skaitā visa informācija, kas norādīta SITS. |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistrs, tajā skaitā visa informācija, kas norādīta SITS.

11.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai atteiktajiem kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumiem.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

12.   Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējai pusei.

Līgumslēdzēja puse, kas reģistrēta Kopienā, glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā un trīs gadus pēc tam; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa.

Pārbaudīt atbilstību prasībai direktīvas VI pielikumā (priekšlikums groza direktīvu).

F.3.3.   SF modulis. Izstrādājuma verifikācija

1.   Šis modulis apraksta EK verifikācijas procedūru, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarota pārstāvja, kas reģistrēts Kopienā, pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka apakšsistēma, kurai paziņotā institūcija jau ir izdevusi tipa pārbaudes sertifikātu:

| — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK, |
| --- | --- |

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK,

| — | atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem,

un to var nodot ekspluatācijā.

2.   Līgumslēdzēja puse (7) pašas izvēlētai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu apakšsistēmas EK verifikācijai (ar izstrādājuma verifikāciju).

Pieteikumā iekļauj:

| — | līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju.

3.   Šajā procedūras daļā paziņotā institūcija pārbauda un apstiprina, ka attiecīgā apakšsistēma atbilst tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst tai piemērojamas SITS prasībām.

Paziņotā institūcija veic procedūru ar noteikumu, ka tipa pārbaudes sertifikāts, kas izdots pirms novērtēšanas, paliek spēkā apakšsistēmai, uz ko attiecas pieteikums.

4.   Līgumslēdzēja puse veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ražošanas process (ieskaitot savstarpējas izmantojamības komponentu montāžu un integrāciju, ko veic galvenie darbuzņēmēji (10), ja tie ir nodarbināti) nodrošinātu apakšsistēmas atbilstību tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un piemērojamām SITS prasībām.

5.   Pieteikums ļauj izprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

| — | tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apstiprināto tipu, ieskaitot tipa pārbaudes sertifikātu, kas izdots pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas,

un, ja neietilpst šajā dokumentācijā,

| — | apakšsistēmas, vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas, vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | konceptuālu konstrukcijas un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, sastāvdaļu, iekārtas mezgla daļu, mezglu un slēgumu shēmas utt., |
| --- | --- |

—

konceptuālu konstrukcijas un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, sastāvdaļu, iekārtas mezgla daļu, mezglu un slēgumu shēmas utt.,

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, ja nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, ja nav pilnīgi piemērotas šīs Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), ražošanas posmam, |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), ražošanas posmam,

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno minētajiem komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno minētajiem komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā. |
| --- | --- |

—

ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā.

Ja SITS prasīta papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tādu iekļauj.

6.   Paziņotā institūcija vispirms pārbauda pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta spēkā esamību.

Ja paziņotā institūcija uzskata, ka tipa pārbaudes sertifikāts vairs nav spēkā vai nav piemērots un ka ir nepieciešama jauna tipa pārbaude, tā pamato savu lēmumu.

Paziņotā institūcija veic atbilstošās apskates un testus, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām. Paziņotā institūcija apskata un testē katru apakšsistēmu, kas ražota kā sērijveida produkts, kā noteikts 4. punktā.

Verifikācija ar katras apakšsistēmas (kā sērijveida produkta) apskati un testēšanu

7.1.   Paziņotā institūcija veic testus, apskates un verifikāciju, lai nodrošinātu apakšsistēmu kā sērijveida produktu atbilstību, kā paredzēts SITS. Apskates un testi attiecas uz posmiem, kas paredzēti SITS.

7.2.   Katru apakšsistēmu (kā sērijveida produktu) apskata, testē un verificē atsevišķi (11), lai verificētu tās atbilstību tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kuras uz to attiecas. Ja tests nav izklāstīts SITS (vai SITS citētajā Eiropas standartā), ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

8.   Paziņotā institūcija vienojas ar līgumslēdzēju pusi (un galvenajiem darbuzņēmējiem) par vietām, kur tiks veikti testi, un vienojas, ka apakšsistēmas galīgo testēšanu un, ja tas pieprasīts SITS, testus vai validāciju pilnīgas darbības apstākļos līgumslēdzēja puse veic paziņotās institūcijas tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.

Paziņotajai institūcijai testēšanas un verifikācijas nolūkā ir pieeja ražošanas darbnīcām, montāžas un uzstādīšanas vietām un attiecīgā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, lai veiktu tās uzdevumus, kas paredzēti SITS.

9.   Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā institūcija sagatavo atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējai pusei, kura savukārt sagatavo EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma.

Šīs paziņotās institūcijas darbības balstās uz tipa pārbaudi un testiem, verifikāciju un pārbaudēm, kas veiktas ar visiem sērijveida produktiem, kā norādīts 7. punktā un pieprasīts SITS un/vai attiecīgajās Eiropas specifikācijās.

EK verifikācijas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

10.   Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kuru pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju, un it īpaši šādu:

| — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas tipa pārbaudes sertifikātu un tehnisko pavaddokumentāciju, kā noteikts SB modulī,

| — | paziņotā institūcija atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un attiecīgā gadījumā pieminot atrunas, kas pierakstītas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. Ja tas ir svarīgi, sertifikātam ir pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sastādīti sakarā ar verifikāciju. |
| --- | --- |

—

paziņotā institūcija atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un attiecīgā gadījumā pieminot atrunas, kas pierakstītas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas. Ja tas ir svarīgi, sertifikātam ir pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sastādīti sakarā ar verifikāciju.

11.   Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējai pusei.

Līgumslēdzēja puse glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā un vēl turpmākos trīs gadus; to pēc pieprasījuma nosūta jebkurai citai dalībvalstij.

F.3.4.   SH2. modulis. Pilnīga kvalitātes pārvaldības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

1.   Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, ar ko paziņotā institūcija pēc līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarota pārstāvja, kurš reģistrēts Kopienā, pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka apakšsistēma

| — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK, |
| --- | --- |

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka ir izpildītas pamatprasības (6), kuras izklāstītas Direktīvā 2001/16/EK,

| — | atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem,

un to var nodot ekspluatācijā.

2.   Paziņotā institūcija veic procedūru, ieskaitot apakšsistēmas konstrukcijas pārbaudi, ja līgumslēdzēja puse (7) un galvenie iesaistītie darbuzņēmēji pilda 3. punktā izklāstītos pienākumus.

“Galvenie darbuzņēmēji” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:

| — | uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas konstruēšanu, montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas konstruēšanu, montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā sastāvdaļas un savstarpējas izmantojamības komponentus.

3.   Attiecībā uz apakšsistēmu, kas ir EK verifikācijas procedūras priekšmets, līgumslēdzēja puse vai galvenie darbuzņēmēji, ja tie nodarbināti, izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu konstruēšanai, ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, kā noteikts 5. punktā, un šī sistēma pakļaujama uzraudzībai, kā noteikts 6. punktā.

Galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā jāizmanto apstiprināta kvalitātes pārvaldības sistēma konstruēšanai, ražošanai un pārbaudei un testēšanai, kas pakļaujama uzraudzībai, kā noteikts 6. punktā.

Gadījumā, ja līgumslēdzēja puse pati ir atbildīga par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot it īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju) vai ja līgumslēdzēja puse ir tieši iesaistīta konstruēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tā izmanto apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu tām darbībām, kuras pakļaujamas uzraudzībai, kā noteikts 6. punktā.

Pieteikuma iesniedzēji, kuri ir iesaistīti tikai montāžā un uzstādīšanā, var izmantot tikai apstiprinātu kvalitātes pārvaldības sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai.

EK verifikācijas procedūra

4.1.   Līgumslēdzēja puse iesniedz pašas izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu apakšsistēmas EK verifikācijai (ar pilnīgu kvalitātes pārvaldības sistēmu ar konstrukcijas pārbaudi), ieskaitot kvalitātes pārvaldības sistēmu uzraudzības koordināciju, kā noteikts 5.4. un 6.6. punktā. Līgumslēdzēja puse informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.

4.2.   Pieteikums ļauj izprast apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un darbību un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Pieteikumā iekļauj:

| — | līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses vai tās pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi,

| — | tehnisko dokumentāciju, tajā skaitā:






  — | apakšsistēmas, vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu, |
| --- | --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, tajā skaitā:

—

apakšsistēmas, vispārējās konstrukcijas un struktūras vispārīgu aprakstu,

| — | tehniskās konstrukcijas specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras ir piemērotas, |
| --- | --- |

—

tehniskās konstrukcijas specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras ir piemērotas,

| — | jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, ja nav pilnīgi piemērotas Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti, |
| --- | --- |

—

jebkurus nepieciešamos papildu pierādījumus iepriekšminēto specifikāciju izmantošanai, it īpaši gadījumos, ja nav pilnīgi piemērotas Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti,

| — | testa programmu, |
| --- | --- |

—

testa programmu,

| — | ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kas noteikta SITS,

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu, montāžu,






  — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā, |
| --- | --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu, montāžu,

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kurus iekļauj apakšsistēmā,

| — | EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras pievieno komponentiem, un visus nepieciešamos elementus, kas definēti direktīvu VI pielikumā,

| — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), |
| --- | --- |

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti),

| — | visu ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā, |
| --- | --- |

—

visu ražotāju sarakstu, kuri iesaistīti apakšsistēmas konstruēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā,

| — | nosacījumus apakšsistēmas izmantošanai (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.), |
| --- | --- |

—

nosacījumus apakšsistēmas izmantošanai (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma limiti utt.),

| — | uzturēšanas nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas uzturēšanu, |
| --- | --- |

—

uzturēšanas nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas uzturēšanu,

| — | jebkuru tehnisku prasību, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, uzturēšanas vai darbības laikā, |
| --- | --- |

—

jebkuru tehnisku prasību, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, uzturēšanas vai darbības laikā,

| — | skaidrojumu, kā uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas galvenā darbuzņēmēja(-u) un/vai līgumslēdzējas puses, ja tā ir iesaistīta, kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pierādījumi par to efektivitāti, |
| --- | --- |

—

skaidrojumu, kā uz visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem attiecas galvenā darbuzņēmēja(-u) un/vai līgumslēdzējas puses, ja tā ir iesaistīta, kvalitātes pārvaldības sistēmas, un pierādījumi par to efektivitāti,

| — | norādi par paziņoto(-ajām) institūciju(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par šo kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

norādi par paziņoto(-ajām) institūciju(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par šo kvalitātes pārvaldības sistēmu apstiprinājumu un uzraudzību.

4.3   Līgumslēdzēja puse iesniedz pārbaužu un testu rezultātus (4), ieskaitot tipa testus, ja nepieciešams, ko veikusi tās atbilstošā laboratorija vai kas veikti tās uzdevumā.

4.4.   Paziņotā institūcija pārbauda pieteikumu par konstrukcijas pārbaudi un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst direktīvas un SITS noteikumiem, kas attiecas uz to, tā izdod pieteikuma iesniedzējam konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā norāda konstrukcijas pārbaudes rezultātus, tā spēkā esamības nosacījumus, nepieciešamos datus pārbaudītās konstrukcijas identifikācijai un, ja tas ir svarīgi, apakšsistēmas funkcionēšanas aprakstu.

Ja līgumslēdzējai pusei konstrukcijas pārbaudes sertifikātu atsaka, paziņotā institūcija sniedz detalizētu paskaidrojumu šim atteikumam.

Jāparedz apelācijas kārtība.

4.5.   ražošanas posmā pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām modifikācijām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai paredzētajiem apakšsistēmas izmantošanas nosacījumiem. Tādos gadījumos apakšsistēma saņem papildu apstiprinājumu. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tās pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir tām nepieciešami. Papildu apstiprinājums tiek vai nu izsniegts kā oriģinālā konstrukcijas pārbaudes sertifikāta papildinājums, vai arī pēc vecā sertifikāta atsaukšanas tiek izsniegts jauns sertifikāts.

Kvalitātes pārvaldības sistēma

5.1.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenais darbuzņēmējs, ja tas ir nodarbināts, iesniedz pieteikumu pašu izvēlētai paziņotajai institūcijai to kvalitātes pārvaldības sistēmu novērtēšanai.

Pieteikumā iekļauj:

| — | visu paredzētās apakšsistēmas attiecīgo informāciju, |
| --- | --- |

—

visu paredzētās apakšsistēmas attiecīgo informāciju,

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju.

Tiem, kuri ir iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā, sniedzamā informācija ir tikai informācija par attiecīgo daļu.

5.2.   Līgumslēdzējas puses vai galvenā darbuzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes pārvaldības sistēma nodrošina apakšsistēmas vispārējo atbilstību SITS prasībām.

Citu darbuzņēmēju kvalitātes pārvaldības sistēma nodrošina to attiecīgā ieguldījuma apakšsistēmā atbilstība SITS prasībām.

Visus pieteikuma iesniedzēju pieņemtos elementus, prasības un noteikumus dokumentē sistemātiski un kārtīgi kā rakstisku politiku, procedūru un instrukcijas. Šī kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentācija nodrošina vispārēju izpratni par kvalitātes politiku un procedūru, piemēram, par kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaiti.

Sistēmā it īpaši ietver šādu elementu pietiekamu aprakstu:

| — | visiem pieteikuma iesniedzējiem:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, |
| --- | --- | --- |

—

visiem pieteikuma iesniedzējiem:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra,

| — | atbilstošās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, |
| --- | --- |

—

atbilstošās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes pārvaldības metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas,

| — | pārbaudes un testi, kas tiks veikti pirms un pēc konstruēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un tās laikā, un to veikšanas biežums, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, kas tiks veikti pirms un pēc konstruēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas un tās laikā, un to veikšanas biežums,

| — | kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt., |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaite, piemēram, pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt.,

| — | galvenajiem darbuzņēmējiem, ciktāl tas ir svarīgi to ieguldījumam apakšsistēmas projektā:






  — | tehniskās konstrukcijas specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas SITS prasības, kas attiecas uz apakšsistēmu, |
| --- | --- | --- |

—

galvenajiem darbuzņēmējiem, ciktāl tas ir svarīgi to ieguldījumam apakšsistēmas projektā:

—

tehniskās konstrukcijas specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas SITS prasības, kas attiecas uz apakšsistēmu,

| — | konstrukcijas kontroles un konstrukcijas verifikācijas metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, konstruējot apakšsistēmu, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas kontroles un konstrukcijas verifikācijas metodes, procesi un sistemātiskas darbības, kas tiks izmantotas, konstruējot apakšsistēmu,

| — | līdzekļi, lai uzraudzītu nepieciešamās konstrukcijas un apakšsistēmas kvalitātes sasniegšanu un kvalitātes pārvaldības sistēmu efektīvu darbību visos posmos, ieskaitot ražošanu, |
| --- | --- |

—

līdzekļi, lai uzraudzītu nepieciešamās konstrukcijas un apakšsistēmas kvalitātes sasniegšanu un kvalitātes pārvaldības sistēmu efektīvu darbību visos posmos, ieskaitot ražošanu,

| — | un arī līgumslēdzējai pusei vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:






  — | vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- | --- |

—

un arī līgumslēdzējai pusei vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:

—

vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, ieskaitot it īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes un testi aptver šādus posmus:

| — | vispārējā konstrukcija, |
| --- | --- |

—

vispārējā konstrukcija,

| — | apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši inženiertehniskās būvniecības darbību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas struktūra, ieskaitot it īpaši inženiertehniskās būvniecības darbību, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu,

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana,

| — | un, ja noteikts SITS, validācija pilnīgas ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja noteikts SITS, validācija pilnīgas ekspluatācijas apstākļos.

5.3.   Līgumslēdzējas puses izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai visi apakšsistēmas posmi, kas minēti 5.2. punktā, ir pietiekami un pienācīgi aptverti ar pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību (11).

Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstās uz vairāk nekā vienu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija it īpaši pārbauda,

| — | vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes pārvaldības sistēmām,
  un vai galvenajam darbuzņēmējam ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

—

vai ir skaidri dokumentētas attiecības un saskarnes starp kvalitātes pārvaldības sistēmām,

un vai galvenajam darbuzņēmējam ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību.

5.4.   Paziņotā institūcija, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, novērtē kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punkta prasībām. Tā pieņem atbilstību šīm prasībām, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu konstruēšanai, ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai attiecībā uz EN/ISO 9001–2000 standartu, kurā ņemta vērā tās apakšsistēmas specifika, kurai to ievieš.

Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Pārbaude ir specifiska attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Pārbaudes darba grupā jābūt vismaz vienam dalībniekam, kuram ir pieredze kā attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas vērtētājam. Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.

Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

5.5.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas, un atbalstīt to, lai tā paliktu piemērota un efektīva.

Tie informē paziņoto institūciju, kura ir apstiprinājusi kvalitātes pārvaldības sistēmu, par jebkurām nozīmīgām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas prasību izpildi.

Paziņotā institūcija novērtē jebkuras ierosinātās izmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes pārvaldības sistēma atbildīs 5.2. punkta prasībām, vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Tā paziņo savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā ietver pārbaudes rezultātus un pamatotu novērtēšanas lēmumu.

Kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) uzraudzība, par kuru ir atbildīga paziņotā institūcija

6.1.   Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes pārvaldības sistēmas(-ām).

6.2.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji nosūta paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, visus dokumentus (vai tie jau ir nosūtīti), kas nepieciešami šim mērķim, un jo īpaši ieviešanas plānus un tehnisko uzskaiti par apakšsistēmu (ciktāl tas ir svarīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmā), tajā skaitā:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētos līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmas dokumentāciju, tostarp konkrētos līdzekļus, kas ieviesti, lai nodrošinātu, ka

| — | līgumslēdzējai pusei vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējai pusei vai galvenajam darbuzņēmējam, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, ir pietiekami un pienācīgi noteikta vadības vispārējā atbildība un pilnvaras par visas apakšsistēmas atbilstību,

| — | katram pieteikuma iesniedzējam
  kvalitātes pārvaldības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī, |
| --- | --- |

—

katram pieteikuma iesniedzējam

kvalitātes pārvaldības sistēma tiek pareizi vadīta, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī,

| — | kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes pārvaldības sistēmas konstruēšanas daļa, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu utt. rezultātus, |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes pārvaldības sistēmas konstruēšanas daļa, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu utt. rezultātus,

| — | kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrāciju), piemēram, pārbaudes ziņojumus un testa datus, kalibrēšanas datus, attiecīgā personāla kompetences uzskaiti utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzskaiti, kā paredz kvalitātes pārvaldības sistēmas ražošanas daļa (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrāciju), piemēram, pārbaudes ziņojumus un testa datus, kalibrēšanas datus, attiecīgā personāla kompetences uzskaiti utt.

6.3.   Paziņotā institūcija periodiski veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji uztur un piemēro kvalitātes pārvaldības sistēmu, un tā sniedz tiem pārbaudes ziņojums. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes pārvaldības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Pārbaude notiek vismaz vienu reizi gadā, ar vismaz vienu pārbaudi tās apakšsistēmas attiecīgo darbību (konstruēšana, ražošana, montāža vai uzstādīšana) veikšanas laikā, kura ir 4. punktā minētās EK verifikācijas procedūras priekšmets.

6.4.   Papildus paziņotā institūcija var veikt pieteikuma iesniedzēja(-u) 5.2. punktā minēto objektu negaidītus apmeklējumus. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgu vai daļēju auditu un var veikt vai likt veikt testus, lai nepieciešamības gadījumā pārbaudītu kvalitātes pārvaldības sistēmas pienācīgu funkcionēšanu. Tā sniedz pieteikuma iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgi audita un/vai testa ziņojumu.

6.5.   Paziņotā institūcija, kuru izvēlējusies līgumslēdzēja puse un kura ir atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visas(-u) attiecīgās kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) uzraudzību saskaņā ar 5. punktu, koordinē jebkuru citu par šo uzdevumu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai

| — | nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes pārvaldības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju, |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka ir veikta pareiza saskarņu vadība starp dažādajām kvalitātes pārvaldības sistēmām saistībā ar apakšsistēmas integrāciju,

| — | saziņā ar līgumslēdzēju pusi savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādo kvalitātes pārvaldības sistēmu vispārējo uzraudzību. |
| --- | --- |

—

saziņā ar līgumslēdzēju pusi savāktu nepieciešamos elementus novērtēšanai, lai garantētu konsekvenci un dažādo kvalitātes pārvaldības sistēmu vispārējo uzraudzību.

Šī koordinācija ietver paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevušas citas paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

saņemt visu dokumentāciju (apstiprinājuma un uzraudzības), ko izdevušas citas paziņotās institūcijas,

| — | apliecināt uzraudzības auditu, kas minēts 5.4. punktā, |
| --- | --- |

—

apliecināt uzraudzības auditu, kas minēts 5.4. punktā,

| — | uzsākt papildu auditu, kas minēts 5.5. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ajām) institūciju(-ām). |
| --- | --- |

—

uzsākt papildu auditu, kas minēts 5.5. punktā, uz savu atbildību un kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ajām) institūciju(-ām).

7.   Paziņotajai institūcijai, uz kuru ir atsauce 5.1. punktā, audita un uzraudzības veikšanai pārbaudes nolūkā ir pieeja konstruēšanas, celtniecības objektu, ražošanas darbnīcu atrašanās vietām, montāžas un uzstādīšanas vietām, uzglabāšanas vietām un attiecīgā gadījumā rūpnieciskās ražošanas un testēšanas telpām, un vispārīgāk visām telpām, ko tā uzskata par nepieciešamām savam uzdevumam saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā.

8.   Līgumslēdzēja puse, ja tā ir iesaistīta, un galvenie darbuzņēmēji 10 gadus pēc tam, kad ir izgatavota pēdējā apakšsistēma, valsts iestāžu vajadzībām glabā:

| — | dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju, uz kuru ir atsauce 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,

| — | aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

aktualizāciju, uz kuru ir atsauce 5.5. punkta otrajā daļā,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, uz kuriem ir atsauce 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

9.   Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, tad paziņotā institūcija, pamatojoties uz konstrukcijas pārbaudi un kvalitātes pārvaldības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, sagatavo atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējai pusei, kura savukārt sagatavo EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai darbojas.

EK verifikācijas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā ietver vismaz direktīvas V pielikumā iekļauto informāciju.

10.   Līgumslēdzējas puses izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā ietver vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju, un jo īpaši:

| — | visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām, |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos dokumentus saistībā ar apakšsistēmas īpašībām,

| — | apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu,

| — | EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,






  — | pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti), |
| --- | --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kuras nodrošina komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu un kurām attiecīgā gadījumā pievienoti atbilstošie dokumenti (sertifikāti, kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumi un uzraudzības dokumenti), ko izdevušas paziņotās institūcijas,

—

pierādījumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (tostarp sertifikāti),

| — | visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas apstākļiem un limitiem,

| — | visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

visus elementus saistībā ar instrukcijām par apkalpošanu, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi,

| — | paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un attiecīgā gadījumā pieminot atrunas, kas pierakstītas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas.
  Sertifikātam attiecīgā gadījumā pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verifikāciju, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā;






  — | ritošā sastāva reģistru, tajā skaitā visu SITS norādīto informāciju. |
| --- | --- | --- |

—

paziņotās institūcijas atbilstības sertifikātu, kas minēts 9. punktā un kuram pievienotas atbilstošās aprēķina piezīmes, un kuru tā parakstījusi, paziņojot, ka projekts atbilst direktīvai un SITS, un attiecīgā gadījumā pieminot atrunas, kas pierakstītas darbību veikšanas laikā un nav atsauktas.

Sertifikātam attiecīgā gadījumā pievienojami arī pārbaudes un audita ziņojumi, kas sagatavoti sakarā ar verifikāciju, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā;

—

ritošā sastāva reģistru, tajā skaitā visu SITS norādīto informāciju.

11.   Katra paziņotā institūcija dara zināmu citām paziņotajām institūcijām attiecīgo informāciju par kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumiem un EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātiem, kurus tā ir izdevusi, atsaukusi vai atteikusi.

Citas paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt:

| — | izdoto kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas un |
| --- | --- |

—

izdoto kvalitātes pārvaldības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas un

| — | izdoto EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu un papildinājumu kopijas. |
| --- | --- |

—

izdoto EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu un papildinājumu kopijas.

12.   Uzskaiti, kas pievienota atbilstības sertifikātam, iesniedz līgumslēdzējai pusei.

Līgumslēdzējai puse glabā tehniskās dokumentācijas kopiju apakšsistēmas darbmūža laikā un trīs gadus pēc tam; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kura to pieprasa.

F.4.   Tehniskās apkopes pasākumu novērtējums – atbilstības novērtējuma procedūra

Šis ir atklātais punkts.

---

(1)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas vadlīnijās ir paskaidrots, kā izmantot Eiropas specifikācijas.

(2)  Ja nepieciešams, īpašiem komponentiem ražotāja rīcības brīvību ierobežo. Šādā gadījumā savstarpējas izmantojamības komponentam nepieciešamais verifikācijas process ir norādīts SITS (vai tās pielikumos).

(3)  Ražotāja rīcības brīvība var būt ierobežota atsevišķās SITS.

(4)  Testu rezultātus iesniedz vienlaicīgi ar pieteikumu vai arī vēlāk.

(5)  Ekspluatācijas pieredzes iegūšanas laikā savstarpējas izmantojamības komponentu nelaiž tirgū.

(6)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarnēs un darbības prasībās, kuras izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(7)  Modulī “līgumslēdzēja puse” ir “apakšsistēmas līgumslēdzēja puse, kā definēts direktīvā, vai Kopienā reģistrēts tās pilnvarotais pārstāvis”.

(8)  Attiecīgā SITS iedaļā var noteikt konkrētas prasības šai sakarā.

(9)  Attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija var piedalīties lokomotīvju vai vilcienu sastāvu galīgajā darbības testā apstākļos, kas noteikti SITS attiecīgajā nodaļā.

(10)  “Galvenie darbuzņēmēji” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz uzņēmumu, kas var būt atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, vai citiem uzņēmumiem, kas iesaistīti tikai apakšsistēmas projekta daļā (veicot, piemēram, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

(11)  It īpaši attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija piedalīsies ritošā sastāva vai vilciena sastāva galīgajā darbības testēšanā. Tas tiks norādīts SITS attiecīgajā nodaļā.

G PIELIKUMS.

Sānvēja ietekme

G.1.   Vispārēja informācija

Šajā pielikumā skaidrots, kā noteikt SITS definēto 1. klases vilcienu stabilitāti sānvējā.

Vilcieni ar nolieces sistēmu šajā dokumentā tieši analizēti netiek. Tomēr vilcienus ar nolieces sistēmu, kas, neizmantojot nolieces mehānismu, pārvietojas pa sliežu ceļu bez ārējās sliedes pacēluma, var uzskatīt par vilcieniem bez nolieces sistēmas. Vilcieni ar nolieces sistēmu, kas, izmantojot nolieces mehānismu, pārvietojas pa sliežu ceļu bez ārējās sliedes pacēluma, tiks raksturoti noliektajā stāvoklī.

G.2.   Ievads

Šīs metodes galvenā ideja ir:

| — | vilciena stabilitāti sānvējā nosaka izmantojot raksturīgās vēja līknes, |
| --- | --- |

—

vilciena stabilitāti sānvējā nosaka izmantojot raksturīgās vēja līknes,

| — | dzelzceļa līnijas sānvēja īpašības un tās izmantošanu var novērtēt, ņemot vērā sānvēja risku, kādam, pārvietojoties pa šo līniju, tiks pakļauts konkrēts precīzi definēts atsauces vilciens. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa līnijas sānvēja īpašības un tās izmantošanu var novērtēt, ņemot vērā sānvēja risku, kādam, pārvietojoties pa šo līniju, tiks pakļauts konkrēts precīzi definēts atsauces vilciens.

Arī tad, ja vilciens neatbilst šīm vispārējām prasībām, ir atļauts pierādīt, kāda ir tā stabilitāte sānvējā konkrētā līnijā.

G.3.   Vispārēji principi

Izskatāmais kritiskais gadījums ir vilciena apgāšanās. Savstarpējas izmantojamības vilcieniem ir jābūt zināmai drošībai pret šo kritisko gadījumu. Vilciena atbilstība drošības līmenim tiek definēta, izmantojot raksturīgo atsauces vēja līkņu (CRWC) kopumu. Vilcienu var uzskatīt par savstarpēji izmantojamu no sānvēja viedokļa, ja tā raksturīgās vēja līknes (CWC) atbilst vismaz CRWC.

Konkrēto vilcienu definē, izmantojot tā visnestabilāko ritekli. Parasti tas ir viens vai divi pirmie vai arī pēdējie ritekļi. Ja kāds no citiem vilciena ritekļiem tiek atzīts par jutīgāku pret vēju (piemēram, ļoti augsts vai ļoti viegls riteklis), izmanto šo ritekli. Visjutīgākā ritekļa izvēlei ir jābūt pilnībā pamatotai.

Konkrētajam vilcienam, pārvietojoties dažādos ātrumos, CWC atbilst maksimālajam dabiska vēja ātrumam, kādu vilciens spēj izturēt, pirms tiek pārsniegta riteņa saķeres zudumam raksturīgā robeža. CWC definējošais kritērijs ir riteņu saķeres zuduma vidējā vērtība, ΔQ, kas piemīt viskritiskākajai no gaitas daļām. Termins “vidējā” nozīmē, ka ratiņiem nosaka ratiņu abu riteņpāru saķeres zuduma vidējo vērtību.

G.4.   Izmantošanas joma

Ātrgaitas vilcienu ekspluatācijas režīms attiecas uz vilcieniem bez nolieces sistēmas, kā arī uz vilcieniem ar nolieces sistēmu, kas pārvietojas, neizmantojot nolieces mehānismu, pa sliežu ceļu bez ārējās sliedes pacēluma, kā tas ir norādīts ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijā.

Tiek pieņemts, ka vilciens pārvietojas Eiropai raksturīgajos ekspluatācijas un vēja apstākļos.

G.5.   Raksturīgo vēja līkņu vērtēšana

G.5.1.   Aerodinamisko īpašību noteikšana

G.5.1.1.   Vispārēja informācija

Šobrīd tiek uzskatīts, ka atbilstošu ieskatu par vilciena aerodinamiskajām īpašībām spēj sniegt tikai aerodinamiskajā tunelī veiktas pārbaudes.

Aerodinamiskās īpašības nosaka tad, kad vilciens pārvietojas gan pa līdzenu virsmu, gan arī pa uzbērumu, izmantojot 6 m augstu atsauces uzbērumu.

Vienu atsauces ritekli, konkrēti, ICE3 vai TGV Duplex vai ERT500 priekšējo ritekli, kam seko attiecīgais otrais riteklis, pārbauda un analizē tajā pašā aerodinamiskajā tunelī tieši tādā pašā veidā, kā tas tiek darīts ar jaunu ritekli.

Aerodinamisko koordināšu sistēmas aerodinamisko koeficientu definīcija atbilst EN14067–1:2003.

G.5.1.2.   Aerodinamiskā tuneļa testa standarti

Aerodinamiskajam tunelim ir jābūt pēc iespējas lielākam, lai izvairītos no robežtraucējumiem, kādus rada, piemēram, sienas un uz griestiem vai pamatnes esošais robežslānis, kā arī no aerodinamiskā tuneļa bloķēšanās efekta. Bloķēšanās efekti ir īpaši svarīgi, analizējot aerodinamiskos spēkus un momentus uz uzbēruma.

G.5.1.2.1.   Testa iecirkņa izmēri

Ja vēja leņķis ir mazāks par 30°, bloķēšanās nedrīkst pārsniegt 10 %, arī tad, ja vilciens pārvietojas pa uzbērumu.

Aerodinamiskajiem tuneļiem, kuru testa iecirknis ir slēgts, ar bloķēšanos saistītās korekcijas vajadzētu veikt, ja bloķēšanās pārsniedz 5 %.

Aerodinamiskajiem tuneļiem ar vaļēju vai daļēji atvērtu testa iecirkni, bloķēšanās, kad vējš pūš 30° leņķī attiecībā pret ritekli, nedrīkst pārsniegt 5 %, un korekcijas neveic.

G.5.1.2.2.   Turbulences līmenis

Atmosfēras turbulences slāni aerodinamiskajā tunelī veiktajās pārbaudēs neatveido. Nepieciešamā turbulence ir Tux≤ 2,5 %, ja Formula, kur u norāda plūsmas lomu ātrumā.

G.5.1.2.3.   Robežslānis

Aerodinamiskā tuneļa ātruma profils ir vienmērīgs, tas ir blokveida. Plūsmas ātrums nav atkarīgs no augstuma virs pamatnes, izņemot plānu robežslāni uz aerodinamiskā tuneļa grīdas. Robežslāņa biezums δ95%, salīdzinot ar ritekļa augstumu, ir neliels.

G.5.1.2.4.   Reinoldsa skaitlis

Reinoldsa skaitlim, kas izriet no aerodinamiskajam tunelim piemītošā ātruma, raksturīgajam 3 m garumam (to dalot atbilstoši modeļa mērogam) ir jābūt lielākam par kritisko vērtību, kuru pārsniedzot, lielāks Reinoldsa skaitlis vairs būtiski nemaina spēkus un momentus. Tas izpaužas testu rezultātos.

Maha skaitlis nedrīkst pārsniegt 0,3. Ja reāls vilciens darbojas ar Maha skaitļiem, kas lielāki par 0,3, Maha skaitlis nedrīkst pārsniegt reālā vilciena Maha skaitli.

G.5.1.2.5.   Instrumenti

Aerodinamiskajā tunelī nosaka gaisa blīvumu, kā arī gaisa temperatūru, spiedienu un mitrumu.

Aerodinamiskos spēkus un aerodinamiskos momentus nosaka, izmantojot ar dinamometru aprīkotu piecu komponentu sistēmu (CFx nav nepieciešams). Iestatītā jutība un izveidotā sistēma atbilst visām mērījumos izmantojamām slodzēm.

G.5.1.3.   Modeļa standarti

Modeļa izmēru precizitāte ir labāka par 10 mm, ņemot vērā izmērus pilnā mērogā. Atbilstošā mērogā atveido visas aerodinamiski nozīmīgās detaļas, piemēram, priekšējo stiklu un pantogrāfa drošinātāju.

Pašu pantogrāfu modelī neatveido.

Ratiņus drīkst vienkāršot, atveidojot tikai to galvenos ģeometriskos parametrus, lai nodrošinātu pareizu masas plūdumu un spiediena kritumu zemgrīdas režīmā.

Modelim jābūt simetriskam pat tad, ja reālais vilciens nav pilnīgi simetrisks (piem., zem grīdas esošo detaļu dēļ). Tādējādi aerodinamisko tuneli var izmantot simetrijas pārbaudei, lai noteiktu plūsmas asimetrijas radīto mērījumu kļūdu avotus.

G.5.1.4.   Testa programmas standarti

Lai pārliecinātos par rezultātu ticamību, veic simetrijas un atkārtojamības pārbaudes.

Vēja leņķi attiecībā pret vilcienu

Pārbaudēs izmanto vēja leņķus no 0° līdz 70°, kurus iestata 5° soļos.

Visiem starpleņķiem izmanto lineāru vai augstākas pakāpes interpolāciju.

Pretvēja un pavēja režīma nodrošināšana

Tieši aiz katra pārbaudei pakļautā ritekļa modeļa novieto modeli, kura garums atbilst vismaz pusei ritekļa garuma. Reālais šķērsgriezums atbilst vismaz vienai trešdaļai ritekļa garuma, un šā modeļa aizmugurējai šķautnei ir pludlīnijas.

Ja pārbaudei pakļautais riteklis nav vadošais riteklis, realitātei atbilstošu pretvēja režīmu var nodrošināt tikai tad, ja šo ritekli novieto aiz vismaz viena pilnvērtīga ritekļa. Atveido reālo attālumu starp ritekļiem. Mehāniskais kontakts starp pārbaudāmo modeli un pasīvajiem korpusiem nav pieļaujams. Novērš modeļa un blakus esošo pasīvo korpusu vibrāciju.

Pamatnes apstākļi

Līdz tam, kad Eiropas standartā tiks skaidri definēti pamatnes apstākļi, izmanto šādu metodi.

Mērījumus veic uz divu veidu pamatnēm:

| — | uz līdzenas pamatnes
  Līdzenā pamatnē neatveido šķembu gultni un sliedes. Atstarpe starp pamatnes virsmu un riteņu apakšējo daļu saskaņā ar dabisko izmēru ir 235 mm. |
| --- | --- |

—

uz līdzenas pamatnes

Līdzenā pamatnē neatveido šķembu gultni un sliedes. Atstarpe starp pamatnes virsmu un riteņu apakšējo daļu saskaņā ar dabisko izmēru ir 235 mm.

| — | un uz standartizēta uzbēruma






  — | o Atsauces uzbērums ir 6 m augsts standarta uzbērums ar 2:3 nogāzi un 32 m platu pamatni (skatīt G pielikuma 3. attēlu). Uz uzbēruma atrodas divi sliežu ceļi, kas atbilst G pielikuma 2. attēlā norādītajiem izmēriem. Kā alternatīvu var izmantot līdzenu virsmu, kas ir noklāta ar šķembām un sliedēm, kā tas ir parādīts G pielikuma 2. attēlā, pamatni pēc vajadzības pārveidojot, lai noteiktu G pielikuma 6. punktā minētajam 6 m uzbērumam raksturīgo spēku un momentus. Ja vilciena ātrums ir mazāks par 200 km/h (un leņķi βir lielāki par 40°), pārbaudes veic gan pretvējā, gan pavējā. |
| --- | --- | --- |

—

un uz standartizēta uzbēruma

—

o Atsauces uzbērums ir 6 m augsts standarta uzbērums ar 2:3 nogāzi un 32 m platu pamatni (skatīt G pielikuma 3. attēlu). Uz uzbēruma atrodas divi sliežu ceļi, kas atbilst G pielikuma 2. attēlā norādītajiem izmēriem. Kā alternatīvu var izmantot līdzenu virsmu, kas ir noklāta ar šķembām un sliedēm, kā tas ir parādīts G pielikuma 2. attēlā, pamatni pēc vajadzības pārveidojot, lai noteiktu G pielikuma 6. punktā minētajam 6 m uzbērumam raksturīgo spēku un momentus. Ja vilciena ātrums ir mazāks par 200 km/h (un leņķi βir lielāki par 40°), pārbaudes veic gan pretvējā, gan pavējā.

| — | o Ja vilciena ātrums ir vismaz 200 km/h, pārbaudēs izmanto tikai pretvēju. Tāpēc, ja ātrums atbilst šim intervālam, drīkst izmantot viena sliežu ceļa uzbērumu ar samazinātu pamatnes platumu. |
| --- | --- |

—

o Ja vilciena ātrums ir vismaz 200 km/h, pārbaudēs izmanto tikai pretvēju. Tāpēc, ja ātrums atbilst šim intervālam, drīkst izmantot viena sliežu ceļa uzbērumu ar samazinātu pamatnes platumu.

Konkrētu vēja leņķu aerodinamisko koeficientu Cmx,lee (maksimālā vērtība pavējā) nosaka, pārbaudot atsauces ritekli. Koeficienta kvalitāte atbilst 10 % uz līdzenas pamatnes un 20 % uz uzbēruma.

G.2. attēls.

Šķembas un sliedes.

Image

G.3. attēls.

6 m augsts standarta uzbērums.

Image

G.5.2.   Vēju scenārija apraksts

Metodes vajadzībām izveidotā brāzma atbilst fiksētai amplitūdai (amplitūdas varbūtības līmenis ir ~99 %), un brāzmas ilguma (sadalījuma režīma) varbūtības līmenis pārsniedz 50 %. Turklāt izvēlētajai pieejai raksturīgi šādi parametri:

| — | brāzmas laika un telpas modelis (bieksponenciāls) izriet no Deufrako pētītā brāzmu modeļa un ir nejauša procesa visprecīzākais tuvinājums vietējam maksimumam, |
| --- | --- |

—

brāzmas laika un telpas modelis (bieksponenciāls) izriet no Deufrako pētītā brāzmu modeļa un ir nejauša procesa visprecīzākais tuvinājums vietējam maksimumam,

| — | uzskata, ka pamatvējš ir horizontāls (tiek izmantots tikai gareniskais komponents U). Šis komponents atspoguļo vēja svārstību būtisko daļu un atbilst vēja momentānajam vektoram pamatvēja virzienā, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka pamatvējš ir horizontāls (tiek izmantots tikai gareniskais komponents U). Šis komponents atspoguļo vēja svārstību būtisko daļu un atbilst vēja momentānajam vektoram pamatvēja virzienā,

| — | vēja virziena izmaiņas netiek ņemtas vērā, |
| --- | --- |

—

vēja virziena izmaiņas netiek ņemtas vērā,

| — | izmaiņas laikā tiek ignorētas par labu izmaiņām telpā. |
| --- | --- |

—

izmaiņas laikā tiek ignorētas par labu izmaiņām telpā.

Šajā scenārijā ievadāmie dati:

| Vtr | vilciena ātrums, |
| --- | --- |
| Umax | maksimālais vēja ātrums, |
| γ | vēja virziens attiecībā pret dzelzceļa līniju. |

Vtr

vilciena ātrums,

Umax

maksimālais vēja ātrums,

γ

vēja virziens attiecībā pret dzelzceļa līniju.

Šie parametri ir fiksēti:

| z = 4 m | atsauces augstums, |
| --- | --- |
| Ã = 2,84 | normalizēta brāzmas amplitūda Ã = (Umax – U)/σu, kuras vidējais vēja ātrums ir U, |
| z0 = 0,07 m | garums, kas aptuveni atbilst izmantojamām līnijām raksturīgiem iecirkņiem, |
| Pr(T) = 0,5 | brāzmas ilguma T varbūtība konkrētajā amplitūdā A. |

z = 4 m

atsauces augstums,

Ã = 2,84

normalizēta brāzmas amplitūda Ã = (Umax – U)/σu, kuras vidējais vēja ātrums ir U,

z0 = 0,07 m

garums, kas aptuveni atbilst izmantojamām līnijām raksturīgiem iecirkņiem,

Pr(T) = 0,5

brāzmas ilguma T varbūtība konkrētajā amplitūdā A.

G.5.3.   Turbulences raksturlielumu aprēķināšana

G.5.3.1.   Turbulences intensitāte

Ja vietas augstums z = 4 m, turbulences intensitāte I atbilst 0,245. Brāzmas koeficientu aprēķina, izmantojot turbulences intensitāti un normalizēto brāzmas amplitūdu:

G = 1 + Ã · l = 1,6946.

Tādējādi izvēlas normalizētas amplitūdas fiksēto vērtību un arī brāzmas koeficientu. Īpašās vietās vai īpašos nolūkos var izvēlēties atšķirīgas Ã vērtības no meteoroloģisko mērījumu analīzes.

Izmantojot brāzmu faktora un pamatvēja Umean, var aprēķināt doto maksimālo vēju Umax:

Formula.

Tad vēja σu gareniskā komponenta standartnovirzi (atbilstoši pamatvēja ātrumam) aprēķina, izmantojot pamatvēja ātrumu un turbulences intensitāti:

Formula.

G.5.3.2.   Brāzmu ilgums

Brāzmu laika konstanšu aprēķins izriet no raksturīgā gareniskā garuma spektrālajām īpašībām (PSD) Formula (tas ir, izmantojot brāzmu, x-virzienu, u- komponentu)

Formula

Brāzmu vidējo ilgumu, Formula, norāda, izmantojot šādu integrālu koeficientu:

Formula,

kur turbulences enerģijas spektrālais blīvums (PSD) Formula ir izteikts ar Von Karman izteiksmi:

Formula, kur

Formula normalizēta frekvence un

n frekvence no minimālās (n1) līdz maksimālai (n2) vērtībai. Šīs vērtības n1 un n2 ir brāzmu frekvences spektra integrācijas robežvērtības. Kā zemākā frekvence n1 ir noteikta 1/300 Hz, bet kā augstākā frekvence n2- a1 Hz.

Tad maksimālās brāzmas ilgumu nosaka:

Formula,

kur eksponents q tika noteikts, veicot mērījumus, un atbilst 1,42).

G.5.3.3.   Kā izteikt brāzmas izmaiņas laikā

Izmantojot laika konstantes, ir iespējams aprēķināt bezizmēra vēja izmaiņas laikā gareniski un sāniski pamatvējam. Tad komponenta u bezizmēra vēja ātruma izmaiņas gareniskajā virzienā ax un sāniskajā virzienā ay brāzmas maksimālajā attālumā s var izteikt kā:

Formula

Formula

ja s ir koordināte, kas atbilst sliežu ceļam s = Vtr · (t–tmax), tmax ir brāzmas maksimālās iedarbības uz vilcienu laiks un D ir leņķis starp sliežu ceļu un vēja virzienu.

Izmantojot pamatvēja ātrumam paralēlu un perpendikulāru brāzmu atbilstības mazināšanos un eksponenta koeficientu, korelācijas funkciju momentā t var aprēķināt:

Formula

kur

C(t) ir korelācijas funkcija starp brāzmas amplitūdu momentā t un brāzmas maksimālo amplitūdu,

Formula: ir atbilstības mazināšanās koeficients pamatvēja virzienā (parametra vērtība 5,0),

Formula:ir atbilstības mazināšanās koeficients perpendikulāri pamatvēja virzienam (parametra vērtība 16,0),

Formula: ir eksponenta koeficients pamatvēja virzienā (parametra vērtība 1,0),

Formula: ir eksponenta koeficients perpendikulāri pamatvēja virzienam (parametra vērtība 1,0).

Visas parametru vērtības ir iegūtas, veicot mērījumus.

Tad vēja ātrumu iedarbībā uz vilcienu var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

Formula.

Vēja scenārijam ņem vērā šādas izmaiņas laikā (maksimālās brāzmas laiks t3=14 s.):

no t = 0 līdz t = t1 = 0,5 s vwind(t) = 0;

no t = t1 = 0,5 s līdz t = t2 = 3 s vwind lineārais pieaugums, lai sasniegtu Umean pie t = t2 = 3 s;

no t = t2 = 3 s līdz t = t3 = 10 s vwind(t) = Umean;

no t = t3 = 10 s līdz t = t4 = 14 s vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

no t = t4 = 14 s līdz t = t5 = 17 s vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

no t = t5 = 17 s līdz t = t6 = 30 s vwind(t) = Umean

Vēja ātruma izmaiņas laikā ir attēlotas G pielikuma 1. attēlā.

G.1. attēls.

Vēja ātruma izmaiņu laikā atainojums.

Image

Piebilde: Šis brāzmu scenārijs nav piemērots pilnīgi saistītiem vilcieniem. Šādiem vilcieniem izveido alternatīvu brāzmu scenāriju.

Vēja scenārijs telpā jāfiltrē, izmantojot telpisko vidējo filtru, kas atbilst logam, kurš līdzinās ritekļa garumam, turklāt izmantotajam solim ir jābūt mazākam par 0,5 m.

G.5.4.   Ritekļa dinamikas noteikšana

G.5.4.1.   Vispārēja informācija

Lai noteiktu ritekļa dinamiku spēcīga vēja laikā, izmanto simulācijas programmu MBS (Multibody simulations).

Līdz ar brāzmu scenāriju izmanto validētu MBS programmu. Veidojot modeli, ņem vērā vilciena viskritiskāko ritekli, ja šis riteklis ir tukšs un gatavs ekspluatācijai. Lai pārliecinātos, ka vienmērīgs pasažieru sadalījums testa rezultātus ietekmē ne vairāk kā tad, ja izmantotais riteklis ir tukšs (piemēram, svara izmaiņu dēļ), veic, piemēram, vienkāršotu pārbaudi, lietojot pilnīgi statisku pieeju.

Ja zvalstīšanās savienojumā ierobežota netiek, atveido tikai kritisko ritekli, pretējā gadījumā atveido arī blakus esošos ritekļus.

Novirzes sliežu ceļā vērā neņem.

Aprēķinus veic, izmantojot standarta gabarītu, UIC60 sliežu ceļa profilu, jaunu riteņu profilu, kā arī 1/20 un 1/40 sliežu nolieci. Robežvērtību novērtējumam izmanto vissliktāko gadījumu.

Iekļauj aerodinamiskos spēkus un momentus.

CWC definējošais kritērijs ir riteņa saķeres zuduma vidējā vērtība ΔQ, kas piemīt viskritiskākajai no gaitas daļām (ratiņiem vai vienai asij, ja tiek izmantota gaitas daļa ar vienu asi). Šis saķeres zudums nedrīkst pārsniegt 90 % no darbībā esoša mehānisma ass statiskajām slodzēm, Q0
  , atbilstoši formulai:

Formula.

G.5.4.2.   Modeļa veidošana

Ritekli modelī atveido atbilstoši sānvēja raksturlielumu izpētes mērķiem. Ritekļa dinamiskais modelis ir telpisks.

Ritekļa dinamiskajam modelim ir nepieciešams vismaz šādas iezīmes:

| — | ritekļa virsbūve, ratiņi un riteņpāri, kā arī citas būtiskas ritekļa daļas (masas, inerces, ģeometrija un smaguma centri), |
| --- | --- |

—

ritekļa virsbūve, ratiņi un riteņpāri, kā arī citas būtiskas ritekļa daļas (masas, inerces, ģeometrija un smaguma centri),

| — | balstiekārtas (atsperu stingrums vertikālā, laterālā un gareniskā virzienā, rigiditātes nelinearitāte, slāpēšana vertikālā un laterālā virzienā, slāpēšanas nelinearitāte), |
| --- | --- |

—

balstiekārtas (atsperu stingrums vertikālā, laterālā un gareniskā virzienā, rigiditātes nelinearitāte, slāpēšana vertikālā un laterālā virzienā, slāpēšanas nelinearitāte),

| — | iesaistīties spējīgi buferi, |
| --- | --- |

—

iesaistīties spējīgi buferi,

| — | riteņa un sliedes saskare (nominālais riteņa un sliedes profils saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS doto definīciju, kontaktspēkus aprēķinot nelineārai saskares ģeometrijai un slīdes spēka un slīdes attiecībai. Citas balsta sistēmā ietilpstošās iekārtas, kas var ietekmēt apgāšanās norisi. |
| --- | --- |

—

riteņa un sliedes saskare (nominālais riteņa un sliedes profils saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS doto definīciju, kontaktspēkus aprēķinot nelineārai saskares ģeometrijai un slīdes spēka un slīdes attiecībai. Citas balsta sistēmā ietilpstošās iekārtas, kas var ietekmēt apgāšanās norisi.

G.5.4.3.   Ritekļa modeļa apstiprināšana

MBS modeli apstiprina, balstoties uz pilna izmēra testa datiem. Simulācijā izmantoto atsperojuma koeficientu, kā arī masas un smaguma centrus noteikti salīdzina ar pārbaudes parametriem, pieņemot, ka abos gadījumos tiek izmantots tukšs (nepiekrauts) riteklis.

Atsperojuma koeficienta “s” definīcija atbilst šīs SITS 4.2.3.9. punktam. Ja testā ir iegūta vairāk nekā viena s vērtība, izmanto vidējo rezultātu. Atšķirība starp simulāciju un testu nedrīkst pārsniegt 10 %.

Ir jāpierāda, ka buferi modelī ir atveidoti pareizi. Simulācijā iegūtajām buferu nobīdēm ir jāatbilst konstrukcijas datiem.

Ritekļa kopējo masu aprēķina, saskaitot visus vertikāli vērstos Q0 spēkus. Divu pirmo izmantoto ritekļu noteiktā vidējā masa nedrīkst būt mazāka par 99 % no simulācijā izmantotā ritekļa masas. Turklāt divu pirmo izmantoto ritekļu vidējā ass slodze nedrīkst būt mazāka par 99 % no katras simulācijā izmantotās ass slodzes.

Saņemot informāciju, novērtē šādus testu rezultātus:

| — | Q spēku pagaidu pieraksti katram no divu priekšējo riteņpāru riteņiem dažādās līkņu rādiusa klasēs (saskaņā ar EN14363:2005, 5. punktu), darbojoties uz ceļa bez ārējās sliedes pacēluma, |
| --- | --- |

—

Q spēku pagaidu pieraksti katram no divu priekšējo riteņpāru riteņiem dažādās līkņu rādiusa klasēs (saskaņā ar EN14363:2005, 5. punktu), darbojoties uz ceļa bez ārējās sliedes pacēluma,

| — | izvērsta datu apstrāde (“divdimensiju” vērtējums) Q spēku 50 % vērtībām saskaņā ar EN14363:2005 5.5. punktu. |
| --- | --- |

—

izvērsta datu apstrāde (“divdimensiju” vērtējums) Q spēku 50 % vērtībām saskaņā ar EN14363:2005 5.5. punktu.

G.6.   Aerodinamiskie spēki un momenti kā MBS simulācijai ievadāmie dati

Katrā G.7.4. punktā minētajā gadījumā veic dažādus aprēķinus, lai noteiktu ritekļa reakciju uz brāzmām, kuras definē, izmantojot to maksimālo ātrumu Umax, turklāt Umax palielina, līdz ir izpildīti G.7.1. punktā definētie kritēriji. Līknes, kurās ir izmantotas tās Umax vērtības, kas saskan ar ritekļa ātrumam un/vai vēja leņķim atbilstošo riteņu saķeres zuduma maksimumu, tiek uzskatītas par raksturīgajām vēja līknēm (CWC). CWC izstrāde ir sīki izklāstīta G.7.4. punktā.

Simulējot ritekļa reakciju uz brāzmu, izmanto G.5. iedaļā izklāstīto brāzmu scenāriju.

Gan izkārtojumam uz līdzenas pamatnes, gan arī uz uzbēruma aprēķina piecus spēku un momentu komponentus (Fy, Fz, Mx, My un Mz), šim nolūkam izmantojot šādu formulu:

| | , |
| --- | --- |
| |

Formula

Formula

Formula

| | ja tiek izmantots uzbērums, |
| --- | --- |
| un

  , |
| |

Formula

ja tiek izmantots uzbērums,

Formula

Formula

kur

| — | U(t) pretvēja ātrums, |
| --- | --- |

—

U(t) pretvēja ātrums,

| — | CSV
  = 1,2416 pretvēja gadījumā
  un |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,2416 pretvēja gadījumā

un

| — | CSV
  = 1,1705 pavēja gadījumā. Izkārtojumam uz līdzenas pamatnes C(t) = 1,0. |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,1705 pavēja gadījumā. Izkārtojumam uz līdzenas pamatnes C(t) = 1,0.

G(t) ir momentānais brāzmu faktors, kuru aprēķina diska momentāno vēja ātrumu dalot ar vidējo vēja ātrumu.

Aerodinamisko spēku un momentu aprēķināšanai izmantotais blīvums ir ρ = 1,225 kg/m3

Simulāciju veic uz pilnīgi vienmērīga sliežu ceļa.

Ir jāpierāda, ka integrācijas metode ļauj aprēķināt integrācijas soli vēja maksimālajā ātrumā. Aprēķina izejai jābūt zemākai par 1/30 s.

G.7.   Raksturīgo vēja līkņu aprēķināšana un atveidošana

G.7.1.   Kritērija novērtēšana

Katrā simulācijas mēģinājumā tiek iegūti dati par katram ritenim pielikto Q-spēku izmaiņām laikā.

Veic šādus aprēķinus:

| — | ΔQ/Q0 vērtību aprēķināšana atbilstoši Q-spēku laika un datuma parametriem, |
| --- | --- |

—

ΔQ/Q0 vērtību aprēķināšana atbilstoši Q-spēku laika un datuma parametriem,

Formula

| — | ΔQ/Q0 zemfrekvenču filtrēšana, izmantojot 2 Hz 4. pakāpes Butervorta (Butterworth) filtru vai citu filtru, kas ir izrādījies atbilstošs, |
| --- | --- |

—

ΔQ/Q0 zemfrekvenču filtrēšana, izmantojot 2 Hz 4. pakāpes Butervorta (Butterworth) filtru vai citu filtru, kas ir izrādījies atbilstošs,

| — | darbībā esoša mehānisma maksimālās ΔQ/Q0vērtības identificēšana. |
| --- | --- |

—

darbībā esoša mehānisma maksimālās ΔQ/Q0vērtības identificēšana.

Šeit Q0 ir Q spēki tukšam (nepiekrautam) riteklim bez jebkāda paātrinājuma, Qil ir ratiņu pirmā riteņpāra nenoslogota riteņa Q spēki, un Qj1 ir ratiņu otrā riteņpāra nenoslogota riteņa Q spēki.

G.7.2.   Vēja parametru un ΔQ/Q0 robežvērtību aprēķināšana

Izliektā ceļā papildus sānvējam uz ritekli iedarbojas arī centrbēdzes spēks.

Aprēķinus veic, izmantojot MBS taisnā sliežu ceļā, kura ārējās sliedes pacēlums atbilst aq vērtībām.

G.7.3.   Vēja leņķu mainīšana

Aprēķinātos vēja ātruma raksturlielumus var piemērot citām vilciena ātruma un vēja leņķa kombinācijām.

Parasti norāda 90° vēja leņķim attiecībā pret sliežu ceļu raksturīgo vēja ātrumu. Lai iegūtu citu leņķu CWC, vispirms veic ātruma vektoru ģeometrisko sadali/apvienošanu (skatīt G.4. attēlu).

G.4. attēls.

Ģeometriskā pieeja, vērtējot trieciena leņķi.

Image

Šeit v
  a
  ir vējš, kas iedarbojas uz ritekli. V
  a
  var sadalīt vilciena ātruma radītā komponentē (vtr0 un v tr1) un vēja ātruma radītā komponentē (vW0 un vW1), izmantojot dažādas metodes. Vektoru ķēdei vW0 un vtr0 vēja leņķis ir βw0, bet vektoru ķēdei vW1 un vtr1 vēja leņķis ir βw1. Tad jaunajai trijotnei (vtr, vw, βw) raksturīgo vēja ātrumu var aprēķināt, izmantojot CWC, kas sākotnēji balstīts uz citu trijotni: vtr, vw, βw. Ja sliežu ceļš ir taisns, vēja ātrumu dažādos trieciena leņķos var tieši noteikt, izmantojot diagrammu. Piemērs ir attēlots G.5. attēlā.

G.5. attēls.

Ģeometriska pieeja, vērtējot CWC trieciena leņķi taisnā sliežu ceļā.

Image

G.7.4.   Vēja raksturlielumu attēlošana izmantojot konkrētus punktus

Šādi punkti nosaka raksturīgās vēja līknes. Aprēķina raksturīgo vēja ātrumu šajos punktos.

G.7.4.1.   Riteklis, kas pārvietojas pa taisnu sliežu ceļa posmu

Ja vēja leņķis pret sliežu ceļu ir βw = 90°, aprēķina raksturīgo vēja ātrumu gan uz līdzenas pamatnes, gan uz uzbēruma, ja vilciena ātrums ir vtr = 120 km/h; 160 km/h; 200 km/h; 250 km/h; 300 km/h; vtr,max.

Turklāt aprēķina raksturīgo vēja ātrumu leņķiem βw = 80°; 70°; 60°; 50°; 40°; 30°; 20°, ja vilciens maksimālajā darba ātrumā pārvietojas gan pa līdzenu pamatni, gan pa uzbērumu. Vilcienam, kas pārvietojas pa uzbērumu, ātrumu aprēķina, ja papildu vērtība βw = 10°.

G.7.4.2.   Riteklis, kas pārvietojas pa izliektu sliežu ceļu

Lai ņemtu vērā ritekļa pārvietošanos pa izliektu sliežu ceļu, aprēķina ΔQ/Q0,curve vilcienam, kas pārvietojas pa līdzenu pamatni, pieņemot, ka aq= 0,5 m/s2 un 1 m/s2, bet vilciena ātrums ir vtr = 250 km/h, vtr = 300 km/h un vtr = vtr,max, ar nelabvēlīgiem nosacījumiem aq.

G.8.   Nepieciešamie dokumenti

Nosakot un novērtējot CWC, ir nepieciešama sīki izstrādāta dokumentācija, kas definē un skaidro izejas parametrus, veiktos pieņēmumus un izdarītos secinājums. Izstrādājot un novērtējot CWC, kā arī atbilstību G pielikumam, ir rūpīgi jānorāda pamatsoļi.

Procesu atspoguļo šādos dokumentos:

| — | aerodinamiskā tuneļa testa ziņojums (sal. ar G.3. nodaļu), |
| --- | --- |

—

aerodinamiskā tuneļa testa ziņojums (sal. ar G.3. nodaļu),

| — | ziņojums par veiktajiem braucoša vilciena testiem saskaņā ar EN14363:2004 5.6. punktu modeļa verificēšanai, |
| --- | --- |

—

ziņojums par veiktajiem braucoša vilciena testiem saskaņā ar EN14363:2004 5.6. punktu modeļa verificēšanai,

| — | ziņojums par ritekļa dinamikas atveidošanu modelī ar verificēšanu (skatīt G.5. nodaļu), |
| --- | --- |

—

ziņojums par ritekļa dinamikas atveidošanu modelī ar verificēšanu (skatīt G.5. nodaļu),

| — | ziņojums par raksturīgo vēja līkņu apstrādi (skatīt G.6. un G.7. nodaļu), |
| --- | --- |

—

ziņojums par raksturīgo vēja līkņu apstrādi (skatīt G.6. un G.7. nodaļu),

| — | kopsavilkuma ziņojums, kurā ir novērtētas raksturīgās vēja līknes (skatīt G.8. nodaļu). |
| --- | --- |

—

kopsavilkuma ziņojums, kurā ir novērtētas raksturīgās vēja līknes (skatīt G.8. nodaļu).

H PIELIKUMS.

Priekšējie un aizmugurējie lukturi

H.1.   Definīcijas

Galvenais lukturis

balta gaisma vilciena priekšgalā, kas paredzēta, lai vizuāli brīdinātu par tuvojošos vilcienu, kā arī izgaismotu sliežu ceļa malās izvietotās zīmes.

Gabarītlukturis

balta gaisma vilciena priekšgalā, kas paredzēta, lai norādītu vilciena klātbūtni.

Astes daļas gabarītlukturis

sarkana gaisma vilciena astes daļā, kas paredzēta, lai norādītu vilciena klātbūtni.

Kombinēts lukturis

Kombinētos lukturus (piemēram, lukturus, kas spēj veikt dažādas funkcijas) drīkst lietot tikai tad, ja tie atbilst visām atsevišķu lukturu darbībai izvirzītajām prasībām.

CIE(1931) standarta kolorimetriskā sistēma (x, y, z)

CIE 1931. gadā pieņemtā sistēma (skatīt CIE publikāciju Nr. 15.2–1986.), kas, izmantojot vairākus atsauces krāsu stimulus [X], [Y], [Z] un trīs CIE krāsu saskaņošanas funkcijas x(λ), y(λ), z(λ), ļauj noteikt krāsainās gaismas zaļā, sarkanā un zilā spektra enerģijas sadalījumu un līdz ar to precīzi definēt krāsu.

H.2.   Priekšējie lukturi

a)   Galvenie lukturi

Katrs galvenais lukturis nodrošina baltas gaismas avotu ar diametru 170 mm. Galvenos lukturus, kas nav apaļi, atļauts izmantot, ja tie ar minimālo izmēru 110 mm izgaismo vismaz 22 000 mm2.

Fotometriskās prasības

Galveno lukturu gaismas intensitātei, ko nosaka gar galvenā luktura ass līniju, ir jāatbilst H1. tabulā norādītajiem skaitļiem.

Nepieciešamo gaismas intensitāti sasniedz, kad lukturis ir uzstādīts uz ritekļa.

H1. tabula.

Galveno lukturu gaismas intensitāte.

| | Tuvās gaismas galvenais lukturis | Tālās gaismas galvenais lukturis |
| --- | --- | --- |
| Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju | 12 000–16 000 | > 40 000 |
| Gaismas intensitāte (cd) visos horizontālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 5° no ass līnijas | > 3 000 | > 10 000 |

Tuvās gaismas galvenais lukturis

Tālās gaismas galvenais lukturis

Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju

12 000–16 000

> 40 000

Gaismas intensitāte (cd) visos horizontālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 5° no ass līnijas

> 3 000

> 10 000

Novērtējums ir definēts H.4. punkta b) apakšpunktā.

b)   Gabarītlukturi

Katrs gabarītlukturis nodrošina baltas gaismas avotu, kura diametrs ir vismaz 170 mm. Gabarītlukturus, kas nav apaļi, atļauts izmantot, ja tie ar minimālo izmēru 110 mm izgaismo vismaz 22 000 mm2.

Fotometriskās prasības

Gabarītlukturu gaismas intensitātei, ko nosaka gar gabarītluktura ass līniju, ir jāatbilst H2. un H3. tabulā norādītajiem skaitļiem.

H2. tabula.

Apakšējo gabarītlukturu gaismas intensitāte.

| | Tuvās gaismas apakšējais gabarītlukturis | Tālās gaismas apakšējais gabarītlukturis |
| --- | --- | --- |
| Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju | vismaz 100 | 300–700 |
| Gaismas intensitāte (cd) visos horizontālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 45° no ass līnijas | 20–40 |

Tuvās gaismas apakšējais gabarītlukturis

Tālās gaismas apakšējais gabarītlukturis

Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju

vismaz 100

300–700

Gaismas intensitāte (cd) visos horizontālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 45° no ass līnijas

20–40

H3. tabula.

Augšējo gabarītlukturu gaismas intensitāte.

| | Tuvās gaismas augšējais gabarītlukturis | Tālās gaismas augšējais gabarītlukturis |
| --- | --- | --- |
| Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju | vismaz 50 | 150–350 |

Tuvās gaismas augšējais gabarītlukturis

Tālās gaismas augšējais gabarītlukturis

Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju

vismaz 50

150–350

Novērtējums ir definēts H.4. punkta b) apakšpunktā.

c)   Kolorimetriskās un spektrālās prasības

Galveno lukturu un gabarītlukturu izstarotās gaismas krāsa atbilst CIE S004/E-2001 prasībām, kā tas norādīts H4. tabulā.

H4. tabula.

Krāsu skalas krustpunkti.

| Gaismas krāsa | CIE(1931) krustpunktu krāsu koordinātes |
| --- | --- |
| Balta, A klases | Krustpunkts | I | J | K | L |
| x | 0,300 | 0,440 | 0,440 | 0,300 |
| y | 0,342 | 0,432 | 0,382 | 0,276 |

Gaismas krāsa

CIE(1931) krustpunktu krāsu koordinātes

Balta, A klases

Krustpunkts

I

J

K

L

x

0,300

0,440

0,440

0,300

y

0,342

0,432

0,382

0,276

Novērtējums ir definēts H.4. punkta b) apakšpunktā.

Gaismas spektrālais sadalījums

Izmantotās gaismas spektrālais sadalījums ir būtiski svarīgs zīmju krāsu atpazīšanai. Visiem gaismas avotiem ir jānodrošina, lai ceļa zīmju un citu objektu reālā krāsa tiktu attēlota bez būtiskām izmaiņām.

Ierīcēm, kas atbilst šai prasībai, attiecība kcolour ir spēkā visai redzamās gaismas amplitūdai pret atbilstošo atsevišķo krāsu amplitūdām.

Attiecību kcolour aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

| S(λ) | – | spektra enerģijas sadalījums (saskaņā ar spektra mērījumiem) kā spektra starojums W/m2 sr vai arī kā starojuma spektrālais sadalījums W/m2 |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | – | spektra relatīvā intensitāte [viļņu garuma λ monohromā starojuma relatīvā intensitāte] |
| λcolour | – | atbilstošās krāsas viļņu garuma amplitūda (skatīt H5. tabulu) |
| λtotal | – | redzamās gaismas viļņu garuma amplitūda 380–780 nm |

S(λ)

–

spektra enerģijas sadalījums (saskaņā ar spektra mērījumiem) kā spektra starojums W/m2 sr vai arī kā starojuma spektrālais sadalījums W/m2

V(λ)

–

spektra relatīvā intensitāte [viļņu garuma λ monohromā starojuma relatīvā intensitāte]

λcolour

–

atbilstošās krāsas viļņu garuma amplitūda (skatīt H5. tabulu)

λtotal

–

redzamās gaismas viļņu garuma amplitūda 380–780 nm

H5. tabula.

Krāsu attiecības.

| | λcolour [nm] | kcolour |
| --- | --- | --- |
| ksarkana | 610–780 | ≥ 0,14 |
| koranža | 560–660 | ≥ 0,50 |
| kdzeltena | 505–780 | ≥ 0,90 |
| kzila | 380–505 | ≤ 0,10 |

λcolour [nm]

kcolour

ksarkana

610–780

≥ 0,14

koranža

560–660

≥ 0,50

kdzeltena

505–780

≥ 0,90

kzila

380–505

≤ 0,10

H.3.   Aizmugurējie lukturi

a)   Astes daļas gabarītlukturi

Katrs lukturis nodrošina sarkanas gaismas avotu ar diametru vismaz 170 mm. Astes daļas gabarītlukturus, kas nav apaļi, atļauts izmantot, ja tie ar minimālo izmēru 110 mm izgaismo vismaz 22 000 mm2.

b)   Fotometriskās prasības

Astes daļas gabarītlukturu gaismas intensitātei, ko nosaka gar astes daļas gabarītluktura ass līniju, ir jāatbilst H6. tabulā norādītajiem skaitļiem.

H6. tabula.

Astes daļas gabarītlukturu gaismas intensitāte.

| | Astes daļas gabarītlukturis |
| --- | --- |
| Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju | 15–40 |
| Gaismas intensitāte (cd) visos horizontālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 7,5° no ass līnijas | vismaz 10 |
| Gaismas intensitāte (cd) visos vertikālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 2,5° no ass līnijas | vismaz 10 |

Astes daļas gabarītlukturis

Gaismas intensitāte (cd) gar ass līniju

15–40

Gaismas intensitāte (cd) visos horizontālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 7,5° no ass līnijas

vismaz 10

Gaismas intensitāte (cd) visos vertikālās plaknes virzienos, kas nepārsniedz 2,5° no ass līnijas

vismaz 10

Novērtējums ir definēts H.4. punkta b) apakšpunktā.

c)   Kolorimetriskās prasības

Astes daļas gabarītlukturu izstarotās gaismas krāsa atbilst CIE S004/E-2001 prasībām, kā tas norādīts H7. tabulā.

H7. tabula.

Krāsu skalas krustpunkti (novērtējums ir definēts H.4. punkta a) apakšpunktā).

| Gaismas krāsa | CIE(1931) krustpunktu krāsu koordinātes |
| --- | --- |
| Sarkana | Krustpunkts | A | B | C | D |
| x | 0,690 | 0,705 | 0,705 | 0,720 |
| y | 0,295 | 0,295 | 0,280 | 0,280 |

Gaismas krāsa

CIE(1931) krustpunktu krāsu koordinātes

Sarkana

Krustpunkts

A

B

C

D

x

0,690

0,705

0,705

0,720

y

0,295

0,295

0,280

0,280

H.4.   Savstarpējas izmantojamības komponenta tipa atbilstības pārbaude

a)   Kolorimeriskie testi

Šajos testos nosaka luktura izstarotās gaismas krāsu dažādos leņķos ar konkrētu gaismas intensitāti, un rezultāti attiecas uz visu luktura izgaismoto laukumu.

Testa prasības

Kolorimetriskos testus veic vismaz vienam katra veida lukturim, izmantojot katra veida luktura nominālo spriegumu.

Kolorimetriskos testus veic piemērotā tumšā telpā, vidē, kurā tiek pastāvīgi nodrošināta 20 ±2 °C temperatūra.

Lukturu izstarotās gaismas krāsu nosaka, izmantojot absolūtajiem mērījumiem paredzētu precīzijas kolorimetru. CIE publikācijā Nr. 15.2 ir iekļauta informācija un ieteikumi tam, kā ir veicami kolorimetriskie mērījumi, kādas formulas ir lietojamas, kā arī, kā aprēķināmas sarkanās, zilās un zaļās krāsas vērtības un dominējošā viļņu garuma koordinātes. ISO/CIE 10527 satur informāciju par daļēju filtrēšanu prasītajam 2° laukam.

Kolorimetrijā izmantojamās mērījumu sistēmas pārbauda pirms katra testa, izmantojot atbilstoši kalibrētu gaismas avotu. Pārbaudi dokumentē.

Kolorimetra un gaismas avota kalibrācija atbilst tās valsts standartiem, kurā tiek pārbaudīts lukturis.

Kolorimetriskos testus veic, izmantojot atbilstoši kalibrētu goniometru. Lukturi fiksē uz goniometra, lai pēc tam to noliektu horizontāli un vertikāli gar luktura izgaismotās daļas vidus punktu.

Attālums starp lukturi un kolorimetru ir pietiekami liels, lai nodrošinātu, ka detektora virsma tiek apgaismota pilnīgi un vienmērīgi neatkarīgi no gaismas kūļa strukturālajām īpašībām. Šo mērījumos izmantoto attālumu dokumentē.

Testu laikā strāvas avotam pievienotu lukturi darbina nemainīgā testa spriegumā, kas atbilst luktura nominālajam spriegumam. Lai iegūtu precīzu rezultātu, spriegumu nosaka pēc iespējas tuvāk lukturim. Testa spriegumu un strāvas stiprumu dokumentē.

Testiem izmanto novecinātus elektriskās gaismas avotus, kas stabilizēti tieši pirms testiem, saskaņā ar H8. tabulā minētajām prasībām.

H8. tabula.

Dažādu gaismas avotu novecināšanas un stabilizācijas laiks.

| Gaismas avota veids | Novecināšanas laiks | Stabilizācijas laiks |
| --- | --- | --- |
| Kvēlspuldze | 1 % no nominālā kalpošanas laika, bet vismaz 1 stunda | 15 minūtes |
| Gaismu emitējoša diode | 50 stundas | 1 stunda |
| Halogēnu metāla tvaiku lukturis | 100 stundas | 30 minūtes |
| Dzīvsudraba tvaiku augstspiediena lukturis | 100 stundas | 20 minūtes |
| Nātrija tvaiku augstspiediena lukturis | 100 stundas | 20 minūtes |

Gaismas avota veids

Novecināšanas laiks

Stabilizācijas laiks

Kvēlspuldze

1 % no nominālā kalpošanas laika, bet vismaz 1 stunda

15 minūtes

Gaismu emitējoša diode

50 stundas

1 stunda

Halogēnu metāla tvaiku lukturis

100 stundas

30 minūtes

Dzīvsudraba tvaiku augstspiediena lukturis

100 stundas

20 minūtes

Nātrija tvaiku augstspiediena lukturis

100 stundas

20 minūtes

b)   Fotometriskie testi

Šajos testos nosaka, kāda ir luktura izstarotās gaismas intensitāte dažādos leņķos ar konkrētu gaismas intensitāti, un rezultāti attiecas uz visu luktura izgaismoto laukumu.

Fotometriskos testus veic vismaz vienam katra veida lukturim, izmantojot katra veida luktura nominālo spriegumu.

Fotometriskos testus veic piemērotā tumšā telpā, vidē, kurā tiek nodrošināta 20 ±2 °C temperatūra.

Gaismas intensitāti nosaka, izmantojot fotometru ar noteikšanas intervālu vismaz no 1 līdz 100 000 cd.

Saskaņā ar CIE publikāciju Nr. 69 fotometra f1 kļūda ar atsauci uz V(λ) spektrālo atbildi nedrīkst pārsniegt 1,5 %. Fotometram ir jābūt aprīkotam ar ierīci vai ierīcēm, kas, nosedzot detektora virsmu, samazina iekšējos atspīdumus.

Fotometriskajos mērījumos izmantojamās sistēmas pārbauda pirms katra testa, izmantojot atbilstoši kalibrētu gaismas avotu. Pārbaudi dokumentē.

Fotometra un gaismas avota kalibrācija atbilst tās valsts standartiem, kurā tiek pārbaudīts lukturis.

Fotometriskos testus veic, izmantojot atbilstoši kalibrētu goniometru. Lukturi fiksē uz goniometra, lai pēc tam to noliektu horizontāli un vertikāli gar luktura izgaismotās daļas vidus punktu.

Attālums starp lukturi un fotometru ir pietiekami liels, lai nodrošinātu, ka detektora virsma ir apgaismota pilnīgi un vienmērīgi neatkarīgi no gaismas kūļa strukturālajām īpašībām. Šo mērījumos izmantoto attālumu dokumentē.

Testu laikā strāvas avotam pievienotu lukturi darbina nemainīgā testa spriegumā, kas atbilst luktura nominālajam spriegumam. Lai iegūtu precīzu rezultātu, spriegumu nosaka pēc iespējas tuvāk lukturim. Testa spriegumu un strāvas stiprumu dokumentē.

Testiem izmanto novecinātus elektriskās gaismas avotus, kas stabilizēti tieši pirms testiem saskaņā ar H8. tabulā minētajām prasībām.

Ja fotometriskos testus veic tikai ar gaismas moduli, tipa testu veic apstākļos, kādos ierīce tiks uzstādīta, ņemot vērā izmaiņas strāvas piegādē, dažādas lēcas un aizsargpārklājumus.

I PIELIKUMS.

Informācija, kas iekļaujama ritošā sastāva reģistrā

I.1.   Vispārēja informācija

Ritošā sastāva reģistrā ir šādas sadaļas.

| A. | Darbības jomas definīcija |
| --- | --- |

A.

Darbības jomas definīcija

| B. | Iesaistīto pušu nosaukumi |
| --- | --- |

B.

Iesaistīto pušu nosaukumi

| C. | Atbilstības un piemērotības lietošanai novērtējuma process |
| --- | --- |

C.

Atbilstības un piemērotības lietošanai novērtējuma process

| D. | Ritošā sastāva raksturlielumi |
| --- | --- |

D.

Ritošā sastāva raksturlielumi

| E. | Drošībai būtiski tehniskās apkopes dati |
| --- | --- |

E.

Drošībai būtiski tehniskās apkopes dati

I.2.   A sadaļa. Ritošā sastāva reģistra darbības jomas definīcija

Šajā reģistra sadaļā ietver ritošā sastāva identifikāciju un informāciju par paredzēto izmantošanu attiecībā uz šo reģistru. Šajā sadaļā ir šāda informācija.

Tipa identifikācija (unikāls raksturlielums, pēc kura var atpazīt reģistrā ietvertos ritekļus)

Tipa apzīmējums (ritošā sastāva nosaukums, nav obligāts)

Ritekļa identifikācija (burtu un ciparu identifikācijas kods)

Klase (1. vai 2. klase)

Tips (vilciena sastāvs, elektrovilciens, dīzeļvilciens, galvas vagons, elektrolokomotīve vai dīzeļlokomotīve, vai pasažieru vagons, elektrolokomotīvei P>4500 kW vai P<4500 kW)

Definētās formācijas, atsevišķu ritekļu gadījumā uzskaita arī definētās formācijas, kādās ritekli saskaņā ar apstiprinājumu drīkst izmantot.

Izmantošanas joma (vilcienu sastāviem – iespējamība sakabināt vilcienu sastāvus kopā; ritekļiem – piemērojamie noteikumi, veidojot savstarpēji izmantojamus vilcienus, izmantojot šo ritekli).

I.3.   B sadaļa. Iesaistīto pušu nosaukumi

Šajā reģistra sadaļā ietver ritošā sastāva apakšsistēmas un citu apakšsistēmu borta iekārtu konstruēšanā, ražošanā un ekspluatācijā iesaistīto pušu identifikāciju. Reģistrā norāda katras šādas puses identitāti.

Ja par vienu un to pašu ir bijusi atbildīga vairāk nekā viena puse, reģistrā norāda katru pusi un pušu atbildības proporcionālu sadalījumu.

Turētājs (puse, kura būdama īpašnieks vai kam ir tiesības rīkoties ar ritekli, pastāvīgi izmanto ritekli saimnieciskām vajadzībām kā transporta līdzekli (COTIF, D pielikums “CUV” 2. punkts)

Īpašnieks

Dzelzceļa uzņēmums, kas ir atbildīgs par ritošā sastāva tehnisko pārvaldību.

Dzelzceļa uzņēmums, kas ir atbildīgs par ritošā sastāva ekspluatāciju.

Galvenais darbuzņēmējs vai ražotājs(-i), vai tā pilnvarots pārstāvis (puses, kuru darbība veicina SITS pamatprasību izpildi). Tas attiecas uz:

| — | pusēm, kas atbild par visu apakšsistēmas projektu (ietverot konkrētu atbildību par apakšsistēmas integrēšanu), |
| --- | --- |

—

pusēm, kas atbild par visu apakšsistēmas projektu (ietverot konkrētu atbildību par apakšsistēmas integrēšanu),

| — | citiem uzņēmumiem, kas iesaistīti tikai daļā apakšsistēmas projekta (piemēram, apakšsistēmas konstruēšanā, montāžā vai uzstādīšanā). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas iesaistīti tikai daļā apakšsistēmas projekta (piemēram, apakšsistēmas konstruēšanā, montāžā vai uzstādīšanā).

I.4.   C sadaļa. Atbilstības novērtējums

Šajā reģistra sadaļā ietver atbilstības novērtējuma dokumentus.

Atbilstības sertifikāts (paziņotā institūcija, datums un identifikācija)

Atļauja nodošanai ekspluatācijā (valsts iestāde, datums un identifikācija)

SITS (piemērotās SITS redakcija vai redakcijas)

Sastāvdaļas, kas verificētas ar ekspluatācijas pieredzi, un nosacījumi, kas attiecas uz šīm sastāvdaļām.

I.5.   D sadaļa. Ritošā sastāva raksturlielumi

Šajā reģistra sadaļā ir trīs apakšsadaļas:

| — | D.1. apakšsadaļa. Ritošā sastāva apakšsistēma |
| --- | --- |

—

D.1. apakšsadaļa. Ritošā sastāva apakšsistēma

| — | D.2. apakšsadaļa. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas borta iekārtu komplekss |
| --- | --- |

—

D.2. apakšsadaļa. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas borta iekārtu komplekss

| — | D.3. apakšsadaļa. Enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu komplekss |
| --- | --- |

—

D.3. apakšsadaļa. Enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtu komplekss

I.5.1.   D.1. apakšsadaļa. Ritošā sastāva apakšsistēma

Šajā ritošā sastāva reģistra sadaļā ietver:

| — | visu raksturlielumu, kas ietverti E pielikuma E.1. tabulā, atbilstības novērtējuma rezultātus, ja pastāv apstiprināta atkāpe vai ja pastāv vērtību izvēle. Šo informāciju norāda I.1. tabulas formātā, |
| --- | --- |

—

visu raksturlielumu, kas ietverti E pielikuma E.1. tabulā, atbilstības novērtējuma rezultātus, ja pastāv apstiprināta atkāpe vai ja pastāv vērtību izvēle. Šo informāciju norāda I.1. tabulas formātā,

| — | visu raksturlielumu, kuriem šajā SITS norādīti īpaši gadījumi (visi raksturlielumi 7.3. sadaļā), atbilstības novērtējuma rezultātus. Šo informāciju norāda I.1. tabulas formātā, |
| --- | --- |

—

visu raksturlielumu, kuriem šajā SITS norādīti īpaši gadījumi (visi raksturlielumi 7.3. sadaļā), atbilstības novērtējuma rezultātus. Šo informāciju norāda I.1. tabulas formātā,

| — | atbilstības novērtējuma rezultātus atbilstoši ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS L pielikuma prasībām (valsts likumi), ja piemēro. Šo informāciju norāda I.1. tabulas formātā, |
| --- | --- |

—

atbilstības novērtējuma rezultātus atbilstoši ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS L pielikuma prasībām (valsts likumi), ja piemēro. Šo informāciju norāda I.1. tabulas formātā,

| — | ritošā sastāva raksturlielumus, kas norādīti I.1. tabulā, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva raksturlielumus, kas norādīti I.1. tabulā,

| — | atsauces uz dokumentiem, kuri norādīti ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.1.1 punkta a) apakšpunktā un 4.2.7.9.1. punktā par nelabvēlīgu darbības režīmu un 4.2.7.5. punktā par celšanas/vilkšanas procedūrām, |
| --- | --- |

—

atsauces uz dokumentiem, kuri norādīti ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.1.1 punkta a) apakšpunktā un 4.2.7.9.1. punktā par nelabvēlīgu darbības režīmu un 4.2.7.5. punktā par celšanas/vilkšanas procedūrām,

| — | atsauci(-es) uz ritošā sastāva apakšsistēmā izmantojamo savstarpējas izmantojamības komponentu sertifikātiem. |
| --- | --- |

—

atsauci(-es) uz ritošā sastāva apakšsistēmā izmantojamo savstarpējas izmantojamības komponentu sertifikātiem.

I.5.2.   D.2. apakšsadaļa. Vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēma

Šajā ritošā sastāva reģistra apakšsadaļā ietver informāciju, kas norādīta kā obligāta citās SITS saistībā ar ritošajā sastāvā esošām vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmas borta iekārtām. Šo informāciju norāda saskaņā ar I.1. tabulā noteikto formātu.

I.5.3.   D.3. apakšsadaļa. Enerģijas apgādes apakšsistēma

Šajā ritošā sastāva reģistra apakšsadaļā ietver informāciju, kas norādīta kā obligāta citās SITS saistībā ar ritošajā sastāvā esošām enerģijas apgādes apakšsistēmas borta iekārtām. Šo informāciju norāda saskaņā ar I.1. tabulā noteikto formātu.

I.6.   E sadaļa. Tehniskās apkopes dati

Juridiskā persona, kas atbildīga par ritošo sastāvu un tehniskās dokumentācijas uzturēšanu

Atsauce uz tehniskās apkopes dokumentu kopumu, kā norādīts šīs SITS 4.2.10.2.2. punktā

Ar tehnisko apkopi saistīti drošībai būtiski dati (skatīt 4.2.10.2.2. punktu)

I.1. tabula.

Ieraksti ritošā sastāva reģistra D.1. apakšsadaļā

| Punkts | Ritošā sastāva raksturlielums | Tips, vērtība vai izvēle |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.1.b | Maksimālais vilcienu sastāvu ekspluatācijas ātrums | Maksimālais ātrums |
| 4.2.2.2. | Gala sakabes | Gala sakabes veids |
| 4.2.2.4.1. | Pasažieru kāpslis (līdz SITS “Pasažieru ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšana” prasību piemērošanai) | Peronu augstumi, ar kuriem savietojams ritošais sastāvs |
| 4.2.3.1. | Gabarīta kontūra | Izmantotā ritekļa gabarīta kontūra |
| 4.2.3.2. | Statiskā ass slodze | Vērtība |
| 4.2.3.3.2. | Ass gultņa veseluma uzraudzība | Aizsargāts – jā/nē
  2. klase: aprīkots ar borta iekārtu – jā/nē |
| 4.2.3.4.3 a) | Vertikālā dinamiskā riteņa noslodze | Vērtība |
| 4.2.3.4.5. | Ritekļa stabilitāte | Ātrums
  Koniskuma diapazons vai neatkarīgi rotējošu riteņu klātbūtne |
| 4.2.3.5. | Maksimālais vilciena garums | Vērtība |
| 4.2.3.6.
  4.2.4.7. | Maksimālie slīpumi
  Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā | Vērtība |
| 4.2.3.7. | Līkuma minimālais rādiuss | Vērtība |
| 4.2.4.1. | Minimālā bremžu darbības efektivitāte | Bremzēšanas līkne un bremzēšanas līdzekļi darbības efektivitātes sasniegšanai |
| 4.2.6.1. | Vides apstākļi | Klimatiskā zona |
| 4.2.6.2.2. | Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem uz perona | Perona augstums, ko izmanto novērtējumam |
| 4.2.7.2. | Ugunsdrošība | A un B kategorijas ugunsdrošība |
| 4.2.8.3.1.1. | Elektroapgāde | Sprieguma un frekvences vērtības |
| 4.2.8.3.2. | Maksimālā jauda un maksimālā strāva, ko pieļaujams saņemt no kontaktstrāvas līnijas | Vērtība |

Punkts

Ritošā sastāva raksturlielums

Tips, vērtība vai izvēle

4.2.1.1.b

Maksimālais vilcienu sastāvu ekspluatācijas ātrums

Maksimālais ātrums

4.2.2.2.

Gala sakabes

Gala sakabes veids

4.2.2.4.1.

Pasažieru kāpslis (līdz SITS “Pasažieru ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšana” prasību piemērošanai)

Peronu augstumi, ar kuriem savietojams ritošais sastāvs

4.2.3.1.

Gabarīta kontūra

Izmantotā ritekļa gabarīta kontūra

4.2.3.2.

Statiskā ass slodze

Vērtība

4.2.3.3.2.

Ass gultņa veseluma uzraudzība

Aizsargāts – jā/nē

2. klase: aprīkots ar borta iekārtu – jā/nē

4.2.3.4.3 a)

Vertikālā dinamiskā riteņa noslodze

Vērtība

4.2.3.4.5.

Ritekļa stabilitāte

Ātrums

Koniskuma diapazons vai neatkarīgi rotējošu riteņu klātbūtne

4.2.3.5.

Maksimālais vilciena garums

Vērtība

4.2.3.6.

4.2.4.7.

Maksimālie slīpumi

Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

Vērtība

4.2.3.7.

Līkuma minimālais rādiuss

Vērtība

4.2.4.1.

Minimālā bremžu darbības efektivitāte

Bremzēšanas līkne un bremzēšanas līdzekļi darbības efektivitātes sasniegšanai

4.2.6.1.

Vides apstākļi

Klimatiskā zona

4.2.6.2.2.

Aerodinamiskā slodze uz pasažieriem uz perona

Perona augstums, ko izmanto novērtējumam

4.2.7.2.

Ugunsdrošība

A un B kategorijas ugunsdrošība

4.2.8.3.1.1.

Elektroapgāde

Sprieguma un frekvences vērtības

4.2.8.3.2.

Maksimālā jauda un maksimālā strāva, ko pieļaujams saņemt no kontaktstrāvas līnijas

Vērtība

J PIELIKUMS

Priekšējā stikla īpašības

J.1.   Optiskās īpašības

Atbilstoši orientēta un mašīnista kabīnē uzstādīta priekšējā stikla radītajai attēla deformācijai jebkurā redzes lauka iecirknī ir jābūt pēc iespējas mazākai.

J.1.1.   Optiskā deformācija

Vienkārša attēla deformācija, kuru nosaka, izmantojot ECE R 43 A3/9.2 vai ISO 3538:1997 5. punkta 3. daļā izklāstīto metodi, nedrīkst būt lielāka par:

| a) | maksimāli 2,5 loka minūtēm primārajā redzes laukā; |
| --- | --- |

a)

maksimāli 2,5 loka minūtēm primārajā redzes laukā;

| b) | maksimāli 6,5 loka minūtēm sekundārajā redzes laukā; |
| --- | --- |

b)

maksimāli 6,5 loka minūtēm sekundārajā redzes laukā;

Projicētajām līnijām ir bez acīmredzamiem pārrāvumiem jāšķērso primārais un sekundārais redzes lauks.

J.1. attēls.

Priekšējā stikla zonas.

Image

Paskaidrojums

| 1 | Ārpusē | A zona | Primārais redzes lauks |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Iekšpusē | B zona | Sekundārais redzes lauks |
| | | C zona | Perifērais lauks |

1

Ārpusē

A zona

Primārais redzes lauks

2

Iekšpusē

B zona

Sekundārais redzes lauks

C zona

Perifērais lauks

Četri punkti W, X, Y un Z atbilst vietām, kurās iedomātas līnijas no mašīnista acīm līdz augstiem vai zemiem signāliem krustojas ar vējstikla ārējo virsmu.

Šos punktus savā starpā savieno ar līnijām, kā tas redzams pirmajā attēlā.

J.1.2.   Sekundārie attēli

Vējstikls, kad tas ir uzstādīts kabīnē, nedrīkst sadalīt attēlu tādā mērā, lai tas samulsinātu mašīnistu vai arī novērstu viņa uzmanību.

Pieļaujamais leņķis starp uzstādīta priekšējā stikla primāro un sekundāro attēlu nedrīkst pārsniegt:

| — | 15 loka minūtes primārajā redzes laukā, |
| --- | --- |

—

15 loka minūtes primārajā redzes laukā,

| — | 25 loka minūtes sekundārajā redzes laukā. |
| --- | --- |

—

25 loka minūtes sekundārajā redzes laukā.

J.1.3.   Gaismas izkliede

Saskaņā ar ECE R 43 A3/4 noteiktā gaismas izkliede nedrīkst būt lielāka par 2 %.

J.1.4.   Gaismas caurlaidība

Saskaņā ar ECE R 43 A3/9.1 vai ISO 3538:1997 5. punkta 1. daļu noteiktā gaismas caurlaidība uzstādīta priekšējā stikla primārā un sekundārā redzes lauka zonā pārsniedz 65 %.

J.1.5.   Krāsainība

Prasības attiecībā uz krāsainību paliek atklāts punkts.

J.2.   Strukturālās prasības

J.2.1.   Triecieni

Priekšējā loga izturību pret šāviņiem pārbauda šādi.

Uz priekšējo logu izšauj cilindrisku šāviņu. Pārbaudēs izmanto J.2. attēlam atbilstošas uzbūves šāviņu. Ja šāviņš triecienā gūst pastāvīgu deformāciju, to nomaina.

Lai veiktu testu, priekšējo logu fiksē rāmī, kura uzbūve pilnībā atbilst riteklī izmantotā rāmja uzbūvei.

Loga temperatūra testu laikā ir no +15 °C līdz +35 °C. Šāviņa trieciens ir vērsts taisnā leņķī pret logu, taču testa logu var fiksēt tādā pašā leņķī pret ceļu, kādā atrodas ritekļa logs.

Šāviņa ātrumu trieciena brīdī nosaka, izmantojot:

| Vp | = | Vmax+ 160 km/h, |
| --- | --- | --- |
| Vp | = | šāviņa ātrums trieciena brīdī km/h, |
| Vmax | = | vilciena maksimālais ātrums km/h. |

Vp

=

Vmax+ 160 km/h,

Vp

=

šāviņa ātrums trieciena brīdī km/h,

Vmax

=

vilciena maksimālais ātrums km/h.

Testa rezultātus uzskata par apmierinošiem, ja

| — | šāviņš neizkļūst cauri priekšējam logam, |
| --- | --- |

—

šāviņš neizkļūst cauri priekšējam logam,

| — | logs paliek rāmī. |
| --- | --- |

—

logs paliek rāmī.

J.2. attēls.

Šāviņa shēma.

Image

Skaidrojums

| 1 | Šķērsgriezums A–A | 4 | Pussfēriskā gala slīpētā virsma (1 mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Tērauda šāviņa gals | 5 | Šāviņš alumīnija sakausējumā |
| 3 | Materiālu var noņemt, lai veiktu korekciju | | Pārbaudēs izmanto 1 000 g smagus šāviņus. |

1

Šķērsgriezums A–A

4

Pussfēriskā gala slīpētā virsma (1 mm)

2

Tērauda šāviņa gals

5

Šāviņš alumīnija sakausējumā

3

Materiālu var noņemt, lai veiktu korekciju

Pārbaudēs izmanto 1 000 g smagus šāviņus.

J.2.2.   šķembu atlēkšana

Mašīnistam ir jābūt aizsargātam pret šķembu atlēkšanu.

Šķembu atlēkšanas testu apstiprina, veicot šīs SITS 4.2.2.7. punkta c) apakšpunktā noteiktos testus par šāviņa trieciena ietekmi. 500 x 500 mm lielu alumīnija loksni, kuras biezums nepārsniedz 0,15 mm, novieto vertikāli 500 mm aiz pārbaudāmā parauga, loksni vēršot pret šāviņa trajektorijas virzienu. Šķembu atlēkšanas testa rezultātus uzskata par apmierinošiem, ja alumīnija loksne netiek perforēta.

K PIELIKUMS

Sakabe

K.1.   Sakabes shēma

Buksēšanas sakabei ir jāatbilst K.1. attēlā norādītajiem izmēriem, taču tās forma var būt atšķirīga.

K1. attēls

Sakabes izmēri

Image

Tukša, darba kārtībā esoša un ar jauniem riteņiem aprīkota ritekļa gala sakabes centrs ir 1 025 mm +15 mm/–5 mm virs rites virsmas.

K.2.   Buksēšanas sakabe pārvietošanai un glābšanai

K.2.1.   Terminu definīcija

Pārvietošanu īstenojošie ritekļi (lokomotīves, vilcieni) tiek apzīmēti ar terminu “pārvietošanu īstenojošais riteklis”.

Šajā pielikumā aplūkoto pārvietošanu īstenojošā ritekļa glābšanas, avārijas un pārvietošanas sakabi apzīmē ar terminu “buksēšanas sakabe”.

Automātiskai sakabes sistēmai ir jābūt ģeometriski un funkcionāli saderīgai ar “10. tipa aizslēga sistēmas automātisko centra amortizatora sakabi” (ko pazīst arī kā “Scharfenberg” sistēmu), kas še turpmāk dēvēta par “automātisko sakabi”.

Termins “vilces
  āķis” attiecas uz vilces āķi, kura forma un izmēri atbilst kravas vagonu SITS 2005. gada redakcijas 4.2.2.1.2. punktam; šāda āķa atsauces augstums virs sliežu līmeņa tukšam, darba kārtībā esoša un ar jauniem riteņiem aprīkotam riteklim ir 1 025 mm +15 mm/–5 mm.

Termins “pussakabe” ir ieviests, lai norādītu uz bremžu sakabēm, kas jāpievieno gaisa caurulēm starp ritekli un buksēšanas sakabi (galvenā bremžu caurule un galvenā gaisa caurule).

K.2.2.   Vispārējie nosacījumi

K.2.2.1.   Ātrums

Ātrums, kādā pārvietojamos vilcienus atļauts

| | minimālais ātrums | ieteicamais ātrums |
| --- | --- | --- |
| vilkt | 30 km/h | 100 km/h |
| stumt | 30 km/h | |

minimālais ātrums

ieteicamais ātrums

vilkt

30 km/h

100 km/h

stumt

30 km/h

K.2.2.2.   Bremzes

Pārvietojamo vilcienu pievieno pārvietošanu īstenojošā ritekļa bremžu caurulei un bremzē no tās.

K.2.2.3.   Vispārējais pneimatiskais savienojums

Jebkuru vilcienu jāvar droši pārvietot un nobremzēt, pievienojot tikai galveno bremžu cauruli. Galveno gaisa rezervuāra cauruli var pievienot tikai tad, ja to pieļauj pārvietojamā ritekļa operatora noteikta specifiska procedūra. Ir nepieciešami ekspluatācijas noteikumi, kas ļautu garantēt pasažieru drošību arī tad, ja galveno gaisa rezervuāra cauruli pievienot nav iespējams.

K.2.2.4.   Sakabināšanas process

Pārvietošanu īstenojošo ritekli pilnībā apstādina pārvietojamā ritekļa priekšā. Tad pārvietošanu īstenojošais riteklis darbojas ar ātrumu, kas nepārsniedz 2 km/h, lai savienotu abus sakabes elementus.

K.2.2.5.   Sakabju atdalīšanas nosacījumi

Sakabes var atdalīt manuāli vai automātiski.

K.2.3.   Ar automātisko sakabi aprīkota vilciena buksēšana, izmantojot buksēšanas sakabi

K.2.3.1.   Vispārējie nosacījumi

Ja vilcienu, kas aprīkots ar automātisko sakabi, velk ar vilcēju, kas aprīkots ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem un buksēšanas sakabi, buksēšanas sakabei pirms pastāvīgas deformācijas rašanās ir jāspēj izturēt vismaz šādus statiskos spēkus:

| — | stiepe sakabes elementā – 300 kN, |
| --- | --- |

—

stiepe sakabes elementā – 300 kN,

| — | spiede sakabes elementā – 250 kN. |
| --- | --- |

—

spiede sakabes elementā – 250 kN.

K.2.3.2.   Sakabināšanas nosacījumi

Mehānisks savienojums

Buksēšanas sakabei ir jābūt veidotai tā, lai divi cilvēki to varētu uzstādīt laikā, kas nepārsniedz 15 minūtes, un šā elementa maksimālā masa nepārsniegtu 45 kg.

Mehānisko savienojumu starp vilciena sakabi un buksēšanas sakabi, kas atrodas uz pārvietošanu īstenojošā ritekļa, izveido automātiski.

Ir jānodrošina, lai buksēšanas sakabi, kas uzstādīta uz ritekļa ar buferu iekārtas un vilces iekārtas komponentiem, būtu iespējams pievienot otra ritekļa automātiskajai sakabei, ļaujot vilcienam pārvietoties horizontālās līknēs, kuru rādiuss ir R ≥ 150 m, un vertikālās līknēs, kuru rādiuss ir R ≥ 600 m uz kores vai R ≥ 900 m ieplakā (skatīt ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras SITS 2006. gada redakcijas 4.2.25.3. punktu).

Lai sagatavotos pārvietošanai, buksēšanas sakabi pieāķē pārvietošanu īstenojošā ritekļa vilces āķim, to piestiprinot tieši pie šā āķa.

Buksēšanas sakabi pievieno tā, lai tā neatdalītos attiecīgu kustību rezultātā, tomēr arī nekavētu vilces āķa kustību brīvību.

Buksēšanas sakabe ir aprīkota ar visām uzstādīšanai nepieciešamajām daļām, turklāt to var uzstādīt bez papildu darbarīkiem.

Tiklīdz buksēšanas sakabe ir pievienota ritekļa vilces āķim,

| — | buksēšanas sakabe ir centrējama uz vilces āķa ar roku, |
| --- | --- |

—

buksēšanas sakabe ir centrējama uz vilces āķa ar roku,

| — | nekas nedrīkst traucēt vilces āķa normālu horizontālo kustību, |
| --- | --- |

—

nekas nedrīkst traucēt vilces āķa normālu horizontālo kustību,

| — | nekas nedrīkst traucēt vilces āķa normālu vertikālo kustību, |
| --- | --- |

—

nekas nedrīkst traucēt vilces āķa normālu vertikālo kustību,

| — | vertikālais stiprinājums uz buksēšanas sakabes ir viegli izmantojams, |
| --- | --- |

—

vertikālais stiprinājums uz buksēšanas sakabes ir viegli izmantojams,

| — | ir jāizslēdz visi nolieces mehānismi. |
| --- | --- |

—

ir jāizslēdz visi nolieces mehānismi.

Lai nepārsniegtu buksēšanas sakabes mehānisko izturību, pārvietojamā vilciena sakabes centra augstums un buksēšanas sakabes centra augstums nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 75 mm.

Pneimatiskais savienojums

Gaisa caurules (galveno bremžu cauruli un galveno gaisa cauruli) savieno šādi:

Pārvietošanu īstenojošā ritekļa gaisa caurules ar pussakabes palīdzību pievieno atbilstošajām gaisa padeves pieslēgvietām (skatīt K.2. attēlu).

Procesā nodrošina, ka gaisa caurules spēj brīvi kustēties ap to garenasi.

K2. attēls.

Sakabes un pārvietošanu īstenojoša vilcēja savienojums, izmantojot gaisa cauruli

Image

1. un 2. klases vilcienos, kas aprīkoti ar automātisko sakabi, var uzstādīt papildu gaisa caurules pieslēgvietas, ļaujot gaisa caurules tieši pievienot pārvietošanu īstenojošajam riteklim.

K.2.4.   Ar vilces āķi aprīkota vilciena buksēšana, izmantojot buksēšanas sakabi

K.2.4.1.   General conditions

Ir jāizpilda visas K.2.3. punktā izklāstītās prasības, ņemot vērā izmaiņas, kas radušās pēc buksēšanas sakabes uzstādīšanas.

K.2.4.2.   Sakabināšanas nosacījumi

Mehānisks savienojums

Mehānisko savienojumu starp velkamā vilciena buksēšanas sakabi un pārvietošanu īstenojošā ritekļa automātisko sakabi izveido automātiski.

Pneimatiskais savienojums

Gaisa caurules (galveno bremžu cauruli un galveno gaisa cauruli) savieno, izmantojot atbilstošus gaisa vadus. Pneimatiska savienojuma izveidošana starp atdalīšanā iesaistītajiem ceļiem nav obligāta.

L PIELIKUMS.

Aspekti, kas nav izklāstīti ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS un kam prasīta valstu tiesību normu paziņošana

| Vispārēji |
| --- |
| Papildu prasības ritošajam sastāvam, kura maksimālais ātrums pārsniedz 351 km/h (1.1. punkts) |
| Mehāniskās daļas |
| Ratiņi: konstrukcija, ražošana un apstiprinājums – izmantotā tērauda šķira – pretestība – vibrāciju mazināšana, kritiskā vērpes rezonanse (vilces vienībai) |
| Ratiņu vērpes rādītāji |
| Riteņpāri: konstrukcija, ražošana un apstiprinājums – ekspluatācijā pieļaujami rites kontakta defekti |
| Aprīkojums, ko piestiprina ritekļu virsbūvei, ratiņu rāmjiem un ass buksēm, un tā stiprināšanas prasības |
| Noguruma slodžu pretestība |
| Nesagraujošas testēšanas sertifikācijas procesi |
| Piemērotība ritekļu šķirošanai, izmantojot šķirošanas uzkalnus: sakabes, šķirošanas uzkalnu šķērsošana, izturība pret manevrēšanas triecieniem |
| Dzelzceļa ritekļu identifikācija (4.2.7.15. punkts) |
| Pasažieru kāpšļi (4.2.2.4.1. punkts) |
| Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces: brīdinājuma līmeņi (4.2.3.3.2. punkts) |
| Drošības, veselības un ergonomiskās prasības mašīnistu sēdekļiem (4.2.2.6. punkts) |
| Priekšējā stikla hromatiskuma prasības |
| Dinamiskie rādītāji |
| Kvazistatiskā virzītājspēka Yqst robežvērtības |
| Bremzēšana |
| Pneimatiskās bremzes: raksturlielumi (to skaitā automātiskā apstādināšana, ja pārtrūkst sakabe) |
| Citu veidu bremzes |
| Kompozīcijas bremžu kluču izmantošana |
| Bremžu kluča/bremžu diska berzes koeficienta samazinājums mitruma dēļ (P pielikums) |
| Vilce/enerģija |
| Vilciena elektroaizsardzība: drošinātāju izvietojums, bojājumi lejpus vilciena drošinātājam |
| Pantogrāfu vadība, rezerves mehānisms pantogrāfa pacelšanai, ja galvenajā tvertnē nav gaisa |
| Kontakttīkla drošums: no karstām izplūdes gāzēm |
| Dīzeļa un citas siltumvilces sistēmas |
| Degvielas kvalitāte dīzeļa un citām siltumvilces sistēmām |
| Degvielas uzpildes aprīkojums (4.2.9.8. punkts) |
| Vilcienu vadības iekārtas un saskarnes ar signalizāciju |
| Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls (4.2.6.6.1. punkts) |
| Aprīkojums, ko izmanto tikai mašīnists |
| Drošība |
| Drošības integritātes līmenis (SIL) ar drošību saistītām funkcijām |
| Cilvēku drošība un veselība (jau ietverta ES Direktīvā 58/2001?) |
| A) Pasažieru instruktāža par apzināti drošu uzvedību. Norādījums piemērotās valodās par evakuācijas procedūrām un avārijas izeju izmantošanu |
| Pārtikas sagatavošana un uzglabāšana (1) |
| Elektromagnētiskā saderība ar sirdsdarbības stimulatoriem (1) |
| Iekšējā triecienizturība |
| Ugunsdrošība |
| Pasākumi aizdegšanās novēršanai (4.2.7.2.2. punkts) |
| Vide |
| Siltuma dzinēju izplūdes gāzes |
| Aizliegtu vai ierobežotu materiālu un produktu (azbesta, PCB, CFC u. c.) izmantošana |
| Ekspluatācija |
| Ritekļa atjaunošana |
| Aerodinamika |
| Sānvēju ietekme uz 1. klases vilcieniem ar nolieces mehānismu un 2. klases vilcieniem (4.2.6.3. punkts) |
| Aerodinamiskā ietekme uz balastu (4.2.3.11. punkts) |
| Novērtējums |
| Tehniskās apkopes pasākumu novērtējums – atbilstības novērtējuma procedūra (F pielikuma F.4. punkts) |

Vispārēji

Papildu prasības ritošajam sastāvam, kura maksimālais ātrums pārsniedz 351 km/h (1.1. punkts)

Mehāniskās daļas

Ratiņi: konstrukcija, ražošana un apstiprinājums – izmantotā tērauda šķira – pretestība – vibrāciju mazināšana, kritiskā vērpes rezonanse (vilces vienībai)

Ratiņu vērpes rādītāji

Riteņpāri: konstrukcija, ražošana un apstiprinājums – ekspluatācijā pieļaujami rites kontakta defekti

Aprīkojums, ko piestiprina ritekļu virsbūvei, ratiņu rāmjiem un ass buksēm, un tā stiprināšanas prasības

Noguruma slodžu pretestība

Nesagraujošas testēšanas sertifikācijas procesi

Piemērotība ritekļu šķirošanai, izmantojot šķirošanas uzkalnus: sakabes, šķirošanas uzkalnu šķērsošana, izturība pret manevrēšanas triecieniem

Dzelzceļa ritekļu identifikācija (4.2.7.15. punkts)

Pasažieru kāpšļi (4.2.2.4.1. punkts)

Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces: brīdinājuma līmeņi (4.2.3.3.2. punkts)

Drošības, veselības un ergonomiskās prasības mašīnistu sēdekļiem (4.2.2.6. punkts)

Priekšējā stikla hromatiskuma prasības

Dinamiskie rādītāji

Kvazistatiskā virzītājspēka Yqst robežvērtības

Bremzēšana

Pneimatiskās bremzes: raksturlielumi (to skaitā automātiskā apstādināšana, ja pārtrūkst sakabe)

Citu veidu bremzes

Kompozīcijas bremžu kluču izmantošana

Bremžu kluča/bremžu diska berzes koeficienta samazinājums mitruma dēļ (P pielikums)

Vilce/enerģija

Vilciena elektroaizsardzība: drošinātāju izvietojums, bojājumi lejpus vilciena drošinātājam

Pantogrāfu vadība, rezerves mehānisms pantogrāfa pacelšanai, ja galvenajā tvertnē nav gaisa

Kontakttīkla drošums: no karstām izplūdes gāzēm

Dīzeļa un citas siltumvilces sistēmas

Degvielas kvalitāte dīzeļa un citām siltumvilces sistēmām

Degvielas uzpildes aprīkojums (4.2.9.8. punkts)

Vilcienu vadības iekārtas un saskarnes ar signalizāciju

Traucējumi, ko rada signalizācijas sistēma un elektrosakaru tīkls (4.2.6.6.1. punkts)

Aprīkojums, ko izmanto tikai mašīnists

Drošība

Drošības integritātes līmenis (SIL) ar drošību saistītām funkcijām

Cilvēku drošība un veselība (jau ietverta ES Direktīvā 58/2001?)

A) Pasažieru instruktāža par apzināti drošu uzvedību. Norādījums piemērotās valodās par evakuācijas procedūrām un avārijas izeju izmantošanu

Pārtikas sagatavošana un uzglabāšana (1)

Elektromagnētiskā saderība ar sirdsdarbības stimulatoriem (1)

Iekšējā triecienizturība

Ugunsdrošība

Pasākumi aizdegšanās novēršanai (4.2.7.2.2. punkts)

Vide

Siltuma dzinēju izplūdes gāzes

Aizliegtu vai ierobežotu materiālu un produktu (azbesta, PCB, CFC u. c.) izmantošana

Ekspluatācija

Ritekļa atjaunošana

Aerodinamika

Sānvēju ietekme uz 1. klases vilcieniem ar nolieces mehānismu un 2. klases vilcieniem (4.2.6.3. punkts)

Aerodinamiskā ietekme uz balastu (4.2.3.11. punkts)

Novērtējums

Tehniskās apkopes pasākumu novērtējums – atbilstības novērtējuma procedūra (F pielikuma F.4. punkts)

---

(1)  Veselības jautājumi, kas nav īpaši dzelzceļam, bet kam nepieciešama specifikācija.

M PIELIKUMS.

Riteņu un riteņpāru ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

M.1. tabula.

Izmēri 1 435 mm platuma sliežu ceļam

| Apzīmējums | Riteņa diametrs D (mm) | Minimālā vērtība (mm) | Maksimālā vērtība (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prasības apakšsistēmai |
| Attālums starp uzmalu kontaktvirsmām (SR)
  SR = AR + Sd (kreisais ritenis) + Sd (labais ritenis) | ≥ 840 | 1 410 | 1 426 |
| < 840 un ≥ 330 | 1 415 | 1 426 |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | ≥ 840 | 1 357 | 1 363 |
| < 840 un ≥ 330 | 1 359 | 1 363 |
| Prasības savstarpējas izmantojamības ritenim |
| Loka platums (BR + riteņa paplašināšanās) | ≥ 330 | 133 | 145 |
| Uzmalas biezums (Sd) | ≥ 840 | 22 | 33 |
| < 840 un ≥ 330 | 27,5 | 33 |
| Uzmalas augstums (Sh) | ≥ 760 | 27,5 | 36 |
| < 760 un ≥ 630 | 30 | 36 |
| < 630 un ≥ 330 | 32 | 36 |
| Uzmalas virsma (qR) | ≥ 330 | 6,5 | |
| Riteņa bandāžas defekti, piem., riteņa saplacinājumi, noskrambātas bandāžas, plaisas, rievas, caurumi utt. | Piemēro valstu tiesību aktus, līdz tiek publicēts EN |

Apzīmējums

Riteņa diametrs D (mm)

Minimālā vērtība (mm)

Maksimālā vērtība (mm)

Prasības apakšsistēmai

Attālums starp uzmalu kontaktvirsmām (SR)

SR = AR + Sd (kreisais ritenis) + Sd (labais ritenis)

≥ 840

1 410

1 426

< 840 un ≥ 330

1 415

1 426

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

≥ 840

1 357

1 363

< 840 un ≥ 330

1 359

1 363

Prasības savstarpējas izmantojamības ritenim

Loka platums (BR + riteņa paplašināšanās)

≥ 330

133

145

Uzmalas biezums (Sd)

≥ 840

22

33

< 840 un ≥ 330

27,5

33

Uzmalas augstums (Sh)

≥ 760

27,5

36

< 760 un ≥ 630

30

36

< 630 un ≥ 330

32

36

Uzmalas virsma (qR)

≥ 330

6,5

Riteņa bandāžas defekti, piem., riteņa saplacinājumi, noskrambātas bandāžas, plaisas, rievas, caurumi utt.

Piemēro valstu tiesību aktus, līdz tiek publicēts EN

Izmēru AR mēra uz sliedes augšējās virsmas. Atbilstība izmēriem AR un SR nodrošināma piekrautā un taras stāvoklī un ar atbrīvotiem riteņpāriem. Īpašiem ritekļiem ritekļa piegādātājs var norādīt mazākas pielaides iepriekšminētajās robežvērtībās.

M.1 attēls.

Simboli

Image

M.2 tabula.

Izmēri 1 520 un 1 524 mm platuma sliežu ceļam

| Apzīmējums | Riteņa diametrs (mm) | Sliežu ceļa platums (mm) | Minimālā vērtība (mm) | Maksimālā vērtība (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prasības apakšsistēmai |
| Attālums starp uzmalu ārējām virsmām (SR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| Attālums starp uzmalu iekšējām virsmām (AR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| Prasības savstarpējas izmantojamības ritenim |
| Loka platums (BR) | ≥ 840 | 1 520 | 130 | 145 (1) |
| 1 524 | 134 | 145 (1) |
| Uzmalas biezums (Sd) | ≥ 840 | | 20 | 33
  36 (2) |
| Uzmalas augstums (Sh) | ≥840 | | 28 | 36 |
| Uzmalas virsma (QR) | ≥ 840 | | 6,5 | |
| Izmēri norādīti kā sliedes augšējās virsmas augstuma funkcija, un atbilstība šiem izmēriem nodrošināma tukšam vai piekrautam ritošajam sastāvam. |

Apzīmējums

Riteņa diametrs (mm)

Sliežu ceļa platums (mm)

Minimālā vērtība (mm)

Maksimālā vērtība (mm)

Prasības apakšsistēmai

Attālums starp uzmalu ārējām virsmām (SR)

≥ 840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

Attālums starp uzmalu iekšējām virsmām (AR)

≥ 840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

Prasības savstarpējas izmantojamības ritenim

Loka platums (BR)

≥ 840

1 520

130

145 (1)

1 524

134

145 (1)

Uzmalas biezums (Sd)

≥ 840

20

33

36 (2)

Uzmalas augstums (Sh)

≥840

28

36

Uzmalas virsma (QR)

≥ 840

6,5

Izmēri norādīti kā sliedes augšējās virsmas augstuma funkcija, un atbilstība šiem izmēriem nodrošināma tukšam vai piekrautam ritošajam sastāvam.

---

(1)  Ietverta riteņa paplašināšanās vērtība.

(2)  Pieļaujams tikai tad, ja AR ir 1 442.

M II PIELIKUMS.

Neizmanto

M II PIELIKUMS

Neizmanto

M III PIELIKUMS.

Neizmanto

M IV PIELIKUMS.

Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumu aizslēgi

M IV.1. attēls.

Image

| | A [mm] | B [mm] | C [mm] |
| --- | --- | --- | --- |
| 3" aizslēgi | 94,45 | 76,20 | 6,35 |
| 1" aizslēgi | 39,69 | 26,98 | 6,35 |

A [mm]

B [mm]

C [mm]

3" aizslēgi

94,45

76,20

6,35

1" aizslēgi

39,69

26,98

6,35

Vispārējā pielaide +/– 0,1

Materiāls: elastomērs, kas ir fēču noturīgs, piem., FPM (fluo gumija)

M IV.2. attēls.

3" iztukšošanas savienojums un 1" skalošanas savienojums (ārējās daļas).

Image

| | A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3" uzmava | 92,20 | 104 | 55 | 7,14 | 4 | 82,55 | 133,3 |
| 1" uzmava | 37,24 | 40,50 | 37,50 | 7,14 | 2,4 | 44,45 | 65 |

A

B

C

D

E

F

G

3" uzmava

92,20

104

55

7,14

4

82,55

133,3

1" uzmava

37,24

40,50

37,50

7,14

2,4

44,45

65

Vispārējā pielaide +/– 0,1

Materiāls: nerūsošs tērauds

M V PIELIKUMS.

Ieplūdes savienojumi ūdenstvertnēm

M V.1. attēls.

Image

M VI PIELIKUMS.

Tualešu iztukšošanas sistēmas savienojumi ritošajā sastāvā

M VI.1. attēls.

3" iztukšošanas sprausla (iekšējā daļa)

Image

M VI.2. attēls.

1" neobligāts skalošanas savienojums tualetes tvertnei (iekšējā daļa)

Image

N PIELIKUMS

Trokšņa mērīšanas apstākļi

N.1.   Atkāpes no EN ISO 3095:2005

N.1.1.   Stacionārais troksnis

Stacionārā trokšņa mērīšanu veic atbilstoši EN ISO 3095:2005 ar šādām atkāpēm (skatīt N1. tabulu).

Normālu darbību definē ar darbību ārējā temperatūrā 20 °C. Ražotājs sniedz konstrukcijas parametrus darbības paātrināšanai, lai modelētu 20 °C apstākļus.

N1. tabula.

Stacionārais troksnis, atkāpes no EN ISO 3095:2005.

| Punkts
  (EN ISO 3095:2005) | Priekšmets | Atkāpe
  (iezīmēta treknā slīprakstā) |
| --- | --- | --- |
| 6.2.3. | Mikrofonu izvietojums, mērījumi uz stacionāriem ritekļiem | Mērījumus veic atbilstoši EN ISO 3095:2005 A pielikuma A.1. attēlam ar vismaz sešiem mikrofoniem, kas izvietoti abās vilciena pusēs. Ja attālums starp tiem nav regulārs, jāizmanto virsmas svēršana enerģijas vidējās vērtībās pēc šādas formulas:



  kur Si= mērījuma virsmas laukums i, LpAeq,i = izmērītais līmenis pie punkta i, N = kopējais mērījumu punktu skaits, Stotal = kopējais mērījumu virsmas laukums |
| 6.3.1. | Ritekļa stāvoklis | Pirms mērījumiem noņem netīrumus no režģiem, filtriem un ventilatoriem |
| 7.5.1. | Vispārēja informācija | Mērīšanas laikam jābūt 60 s |
| 7.5.2. | Pasažieru vagoni, vagoni un elektriskie vilces līdzekļi | Jādarbojas visām iekārtām, kas var darboties stacionāram riteklim, ieskaitot attiecīgā gadījumā galveno vilces iekārtu, bet izņemot bremžu gaisa kompresoru. Palīgiekārtām jādarbojas ar normālu slodzi |
| 7.5.3.1. | Vilces līdzekļi ar iekšdedzes dzinējiem | Dzinējs strādā tukšgaitā bez slodzes, ventilators ar normālu ātrumu, palīgiekārtas ar normālu slodzi, bremžu gaisa kompresors nedarbojas |
| 7.5.3.2. | Vilces līdzekļi ar iekšdedzes dzinējiem | Šis punkts neattiecas uz dīzeļlokomotīvēm un dīzeļvilcieniem |
| 7.5.1. | Mērījumi uz stacionāriem ritekļiem, vispārēja informācija | Stacionārā trokšņa skaņas līmenis ir visu to izmērīto vērtību enerģijas vidējais aritmētiskais, kuras noteiktas mērīšanas punktos atbilstoši EN ISO 3095:2005 A pielikuma A.1. zīmējumam |

Punkts

(EN ISO 3095:2005)

Priekšmets

Atkāpe

(iezīmēta treknā slīprakstā)

6.2.3.

Mikrofonu izvietojums, mērījumi uz stacionāriem ritekļiem

Mērījumus veic atbilstoši EN ISO 3095:2005 A pielikuma A.1. attēlam ar vismaz sešiem mikrofoniem, kas izvietoti abās vilciena pusēs. Ja attālums starp tiem nav regulārs, jāizmanto virsmas svēršana enerģijas vidējās vērtībās pēc šādas formulas:

Formula

kur Si= mērījuma virsmas laukums i, LpAeq,i = izmērītais līmenis pie punkta i, N = kopējais mērījumu punktu skaits, Stotal = kopējais mērījumu virsmas laukums

6.3.1.

Ritekļa stāvoklis

Pirms mērījumiem noņem netīrumus no režģiem, filtriem un ventilatoriem

7.5.1.

Vispārēja informācija

Mērīšanas laikam jābūt 60 s

7.5.2.

Pasažieru vagoni, vagoni un elektriskie vilces līdzekļi

Jādarbojas visām iekārtām, kas var darboties stacionāram riteklim, ieskaitot attiecīgā gadījumā galveno vilces iekārtu, bet izņemot bremžu gaisa kompresoru. Palīgiekārtām jādarbojas ar normālu slodzi

7.5.3.1.

Vilces līdzekļi ar iekšdedzes dzinējiem

Dzinējs strādā tukšgaitā bez slodzes, ventilators ar normālu ātrumu, palīgiekārtas ar normālu slodzi, bremžu gaisa kompresors nedarbojas

7.5.3.2.

Vilces līdzekļi ar iekšdedzes dzinējiem

Šis punkts neattiecas uz dīzeļlokomotīvēm un dīzeļvilcieniem

7.5.1.

Mērījumi uz stacionāriem ritekļiem, vispārēja informācija

Stacionārā trokšņa skaņas līmenis ir visu to izmērīto vērtību enerģijas vidējais aritmētiskais, kuras noteiktas mērīšanas punktos atbilstoši EN ISO 3095:2005 A pielikuma A.1. zīmējumam

N.1.2.   Iedarbināšanas troksnis

Iedarbināšanas trokšņa mērīšanu veic atbilstoši EN ISO 3095:2005 ar šādām atkāpēm (skatīt N2. tabulu).

Normālu darbību definē ar darbību ārējā temperatūrā 20 °C. Ražotājs sniedz konstrukcijas parametrus darbības paātrināšanai, lai modelētu 20 °C apstākļus.

N2. tabula.

Iedarbināšanas troksnis, atkāpes no EN ISO 3095:2005.

| Punkts
  (EN ISO 3095: 2005) | Priekšmets | Atkāpe
  (iezīmēta treknā slīprakstā) |
| --- | --- | --- |
| 6.1.2. | Meteoroloģiskie apstākļi | Mērījumus uz paātrinājumu veicošiem ritekļiem veic tikai tad, ja sliedes ir sausas |
| 6.3.1. | Ritekļa stāvoklis | Pirms mērījumiem noņem netīrumus no režģiem, filtriem un ventilatoriem |
| 6.3.3. | Durvis, logi, palīgiekārtas | Testus uz paātrinājumu veicošiem vilcieniem veic ar visām palīgiekārtām, kas darbojas ar normālu slodzi. Bremžu gaisa kompresoru skaņas emisiju neņem vērā |
| 7.3.1. | Vispārēja informācija | Testi jāveic ar maksimālu vilcējspēku bez riteņu griešanās un bez makroslīdēšanas. Ja testējamais vilciens nav nemainīgas formācijas vilciens, jānosaka slodze. Tai jābūt raksturīgai parastai ekspluatācijai |
| 7.3.2. | Vilcieni ar atsevišķiem vilces līdzekļiem | Testus uz paātrinājumu veicošiem vilcieniem veic ar visām palīgiekārtām, kas darbojas ar normālu slodzi. Bremžu gaisa kompresoru skaņas emisiju neņem vērā |

Punkts

(EN ISO 3095: 2005)

Priekšmets

Atkāpe

(iezīmēta treknā slīprakstā)

6.1.2.

Meteoroloģiskie apstākļi

Mērījumus uz paātrinājumu veicošiem ritekļiem veic tikai tad, ja sliedes ir sausas

6.3.1.

Ritekļa stāvoklis

Pirms mērījumiem noņem netīrumus no režģiem, filtriem un ventilatoriem

6.3.3.

Durvis, logi, palīgiekārtas

Testus uz paātrinājumu veicošiem vilcieniem veic ar visām palīgiekārtām, kas darbojas ar normālu slodzi. Bremžu gaisa kompresoru skaņas emisiju neņem vērā

7.3.1.

Vispārēja informācija

Testi jāveic ar maksimālu vilcējspēku bez riteņu griešanās un bez makroslīdēšanas. Ja testējamais vilciens nav nemainīgas formācijas vilciens, jānosaka slodze. Tai jābūt raksturīgai parastai ekspluatācijai

7.3.2.

Vilcieni ar atsevišķiem vilces līdzekļiem

Testus uz paātrinājumu veicošiem vilcieniem veic ar visām palīgiekārtām, kas darbojas ar normālu slodzi. Bremžu gaisa kompresoru skaņas emisiju neņem vērā

N.1.3.   Garāmbraukšanas troksnis

| Punkts
  (EN ISO 3095:2005) | Priekšmets | Atkāpe
  (iezīmēta treknā slīprakstā) |
| --- | --- | --- |
| 6.2. | Mikrofona novietojums | Starp sliežu ceļu, pa kuru brauc vilciens, un mikrofonu nav cita sliežu ceļa |
| 6.3.1. | Ritekļa stāvoklis | Pirms mērījumiem noņem netīrumus no režģiem, filtriem un ventilatoriem |
| 7.2.3. | Testa procedūra | Izmanto tahometru, lai pietiekami precīzi izmērītu garāmbraukšanas ātrumu, kad vilciena ātrums nav diapazonā ±3 % no norādītā testa ātruma, kas pareizi jānosaka kā ārpus šā diapazona esošs un jānoraida.
  Minimāls vilcējspēks, lai uzturētu nemainīgu ātrumu, jāsaglabā vismaz 60 s pirms garāmbraukšanas mērījuma un tā laikā |

Punkts

(EN ISO 3095:2005)

Priekšmets

Atkāpe

(iezīmēta treknā slīprakstā)

6.2.

Mikrofona novietojums

Starp sliežu ceļu, pa kuru brauc vilciens, un mikrofonu nav cita sliežu ceļa

6.3.1.

Ritekļa stāvoklis

Pirms mērījumiem noņem netīrumus no režģiem, filtriem un ventilatoriem

7.2.3.

Testa procedūra

Izmanto tahometru, lai pietiekami precīzi izmērītu garāmbraukšanas ātrumu, kad vilciena ātrums nav diapazonā ±3 % no norādītā testa ātruma, kas pareizi jānosaka kā ārpus šā diapazona esošs un jānoraida.

Minimāls vilcējspēks, lai uzturētu nemainīgu ātrumu, jāsaglabā vismaz 60 s pirms garāmbraukšanas mērījuma un tā laikā

N.1.4.   References sliežu ceļš garāmbraukšanas troksnim

References sliežu ceļa specifikācijas tika izpētītas tikai tādēļ, lai varētu novērtēt ritošo sastāvu attiecībā uz garāmbraukšanas trokšņa limitiem. Šajā sadaļā nav noteikta ne konstrukcija, ne tehniskā apkope, ne ekspluatācijas apstākļi “parastam” sliežu ceļam, kas nav “references” sliežu ceļš.

References sliežu ceļa apstiprinājumu veic atbilstoši EN ISO 3095:2005 ar šādām atkāpēm.

| — | Sliežu ceļa nelīdzenumam jābūt zem limitu spektra, kas noteikts N1. attēlā. Šī ierobežojošā līkne aizstāj specifikāciju EN ISO 3095:2005 6.4.2. punktā (4. attēls), C pielikumā “Procedūra sliežu ceļa nelīdzenuma limitu spektra noteikšanai”. D pielikums “Sliežu ceļa nelīdzenuma mērīšanas specifikācijas” ir piemērojams tikai D.1.2. punktā (Tiešā iegūšanas metode) un D.2.1. punktā (Nelīdzenuma datu apstrāde – Tiešā mērīšana) ar šādām atkāpēm un D.4. punktā (Datu uzrādīšana).







  Punkts
  (EN ISO 3095:2005) | Priekšmets | Atkāpe
  (iezīmēta treknā slīprakstā) |
| --- | --- | --- | --- |
| D.1.2.2. | Tiešā nelīdzenuma mērīšana | Viļņa garuma diapazonam jābūt vismaz [0,003; 0,10] metriem.
  Trašu skaits, ko izmanto, lai raksturotu nelīdzenumu, tiks izvēlēts, ņemot vērā faktisko ritošo virsmu. Trašu skaitam jāatbilst:






  — | faktiskajam saskarsmes stāvoklim un |

—

Sliežu ceļa nelīdzenumam jābūt zem limitu spektra, kas noteikts N1. attēlā. Šī ierobežojošā līkne aizstāj specifikāciju EN ISO 3095:2005 6.4.2. punktā (4. attēls), C pielikumā “Procedūra sliežu ceļa nelīdzenuma limitu spektra noteikšanai”. D pielikums “Sliežu ceļa nelīdzenuma mērīšanas specifikācijas” ir piemērojams tikai D.1.2. punktā (Tiešā iegūšanas metode) un D.2.1. punktā (Nelīdzenuma datu apstrāde – Tiešā mērīšana) ar šādām atkāpēm un D.4. punktā (Datu uzrādīšana).

Punkts

(EN ISO 3095:2005)

Priekšmets

Atkāpe

(iezīmēta treknā slīprakstā)

D.1.2.2.

Tiešā nelīdzenuma mērīšana

Viļņa garuma diapazonam jābūt vismaz [0,003; 0,10] metriem.

Trašu skaits, ko izmanto, lai raksturotu nelīdzenumu, tiks izvēlēts, ņemot vērā faktisko ritošo virsmu. Trašu skaitam jāatbilst:

—

faktiskajam saskarsmes stāvoklim un

| — | ritošās virsmas faktiskajam platumam (“ritošā josla”), lai kopējā nelīdzenuma vidējā aritmētiskā nelīdzenuma aprēķināšanā tiktu ņemtas vērā tikai tās trases, kuras atrodas ritošās virsmas faktiskā platuma robežās. |
| --- | --- |

—

ritošās virsmas faktiskajam platumam (“ritošā josla”), lai kopējā nelīdzenuma vidējā aritmētiskā nelīdzenuma aprēķināšanā tiktu ņemtas vērā tikai tās trases, kuras atrodas ritošās virsmas faktiskā platuma robežās.

Bez šo abu parametru tehniska pamatojuma ir piemērojams EN ISO 3095:2005 § D.1.2.2

D.2.1.

Tiešā mērīšana

Vienas trešdaļas oktāvas joslas viļņa garuma nelīdzenuma spektru apstrādā no katra spektra kvadrātiskā vidējā skaitļa no elementārā references sliežu ceļa posmiem

| — | Ir pierādīts, ka šīs metodes, kas izmantotas NOEMIE projektā, dod konsekventus rezultātus tāda sliežu ceļa gadījumā, kas atbilst piedāvātajiem sliežu ceļa nelīdzenuma limitiem. Tomēr var izmantot jebkuru citu pieejamu un pārbaudītu tiešu metodi, kura var dot salīdzināmus rezultātus. |
| --- | --- |

—

Ir pierādīts, ka šīs metodes, kas izmantotas NOEMIE projektā, dod konsekventus rezultātus tāda sliežu ceļa gadījumā, kas atbilst piedāvātajiem sliežu ceļa nelīdzenuma limitiem. Tomēr var izmantot jebkuru citu pieejamu un pārbaudītu tiešu metodi, kura var dot salīdzināmus rezultātus.

| — | References sliežu ceļa (testa sliežu ceļa) dinamiskos rādītājus raksturo ar vertikālās un transversālās “sliežu ceļa norimšanas” ātrumiem (TDR), kas nosaka sliežu ceļa vibrācijas samazināšanos līdz ar attālumu gar sliežu ceļu. NOEMIE projektā izmantotā mērīšanas metode sniegta N.2. sadaļā. Tā pierādīja savu spēju pienācīgi atšķirt sliežu ceļa dinamikas īpašības. Ir atļauta arī līdzvērtīga sliežu ceļa raksturojuma mērīšanas metode, ja tā ir pieejama un pārbaudīta. Tādā gadījumā pierāda, ka testa sliežu ceļa vertikālās un transversālās norimšanas ātrumi ir vienādi ar šajā SITS minētā veida sliežu ceļa vertikālās un transversālās norimšanas ātrumiem, kas izmērīti saskaņā ar N.2. sadaļā doto specifikāciju lapu. References sliežu ceļa norimšanas ātrumiem jābūt lielākiem par zemākajiem limitiem, kas doti N2. attēlā. |
| --- | --- |

—

References sliežu ceļa (testa sliežu ceļa) dinamiskos rādītājus raksturo ar vertikālās un transversālās “sliežu ceļa norimšanas” ātrumiem (TDR), kas nosaka sliežu ceļa vibrācijas samazināšanos līdz ar attālumu gar sliežu ceļu. NOEMIE projektā izmantotā mērīšanas metode sniegta N.2. sadaļā. Tā pierādīja savu spēju pienācīgi atšķirt sliežu ceļa dinamikas īpašības. Ir atļauta arī līdzvērtīga sliežu ceļa raksturojuma mērīšanas metode, ja tā ir pieejama un pārbaudīta. Tādā gadījumā pierāda, ka testa sliežu ceļa vertikālās un transversālās norimšanas ātrumi ir vienādi ar šajā SITS minētā veida sliežu ceļa vertikālās un transversālās norimšanas ātrumiem, kas izmērīti saskaņā ar N.2. sadaļā doto specifikāciju lapu. References sliežu ceļa norimšanas ātrumiem jābūt lielākiem par zemākajiem limitiem, kas doti N2. attēlā.

| — | References sliežu ceļš ir cietas virsbūves sliežu ceļš, kura minimālais garums ir 100 m. Izmērītajiem sliežu ceļa norimšanas ātrumiem jāattiecas uz 40 m abās pusēs no mikrofona atrašanās vietas. Nelīdzenuma pārbaudi veic atbilstoši EN ISO 3095: 2005. |
| --- | --- |

—

References sliežu ceļš ir cietas virsbūves sliežu ceļš, kura minimālais garums ir 100 m. Izmērītajiem sliežu ceļa norimšanas ātrumiem jāattiecas uz 40 m abās pusēs no mikrofona atrašanās vietas. Nelīdzenuma pārbaudi veic atbilstoši EN ISO 3095: 2005.

N1. attēls

References sliežu ceļa nelīdzenuma limitu spektrs

Image

N2. attēls

References sliežu ceļa vertikālās un transversālās norimšanas likmes zemāko limitu spektrs

Image

N.2.   References sliežu ceļa dinamiskās darbības raksturojums

N.2.1.   Mērīšanas procedūra

Šādu procedūru piemēro secīgi transversālā un vertikālā virzienā katrā raksturojamā sliežu ceļa vietā.

Uz sliedes nostiprina (pielīmē vai apsit ar naglām) divus akselerometrus posma vidū starp diviem gulšņiem (sk. N3. attēlu):

| — | vienu vertikālā virzienā uz sliedes garenass, novietojot uz sliedes galviņas augšas līmeņa (vēlams) vai zem sliedes pamatnes, |
| --- | --- |

—

vienu vertikālā virzienā uz sliedes garenass, novietojot uz sliedes galviņas augšas līmeņa (vēlams) vai zem sliedes pamatnes,

| — | otru šķērsvirzienā, novietojot uz sliedes galviņas ārējās plaknes. |
| --- | --- |

—

otru šķērsvirzienā, novietojot uz sliedes galviņas ārējās plaknes.

N3. attēls.

“Sagūstītāja” atrašanās vieta uz sliedes šķērsgriezuma.

Image

Izmērītu spēka impulsu piemēro uz sliedes galviņas augšas līmeņa katrā virzienā ar aprīkotu āmuru, kas ir ar atbilstošas cietības uzgali, lai nodrošinātu labu spēka un atbalss mērīšanu frekvences diapazonā [50; 6 000 Hz]. (Rūdītā tērauda uzgalis ir nepieciešams frekvences diapazona augstākajam galam un parasti, lai gan ne vienmēr, ir pietiekams, lai piemērotu pietiekamu spēku frekvences diapazona zemākajam galam. Var būt nepieciešams papildu mērījums ar mīkstāku uzgali.)

(Pārejas) paātrinājumu (paātrinājums/spēka frekvences atbalss funkcija) vai mobilitāti (ātrums/spēks) mēra vertikālā un transversālā šķērsvirzienā spēkam, kas piemērots tajā pašā atbilstošajā virzienā atrašanās vietu kārtībā dažādos attālumos gar sliedi (noteikts turpmāk). Nav nepieciešams mērīt šķērsattiecības (vertikāls spēks pret transversālu atbalsi vai otrādi). Ja akselerometra mērījumam ir pieejama analoga integrācija, tika konstatēts, ka labākas kvalitātes mērījums tiek iegūts, ja ieraksta mobilitātes frekvences atbalss funkciju (FRF), nevis paātrinājumu. Tas dod labāku datu kvalitāti zemā frekvencē, kad mērītā atbalss ir ļoti maza salīdzinājumā ar augsto frekvenci, jo tā samazina datu dinamisko diapazonu pirms ierakstīšanas vai digitizācijas. Jāņem vidējā FRF no vismaz četriem pamatotiem impulsiem. Katras izmērītās FRF kvalitāti uzrauga (reproducējamība, linearitāte utt.), izmantojot koherences funkciju. Arī to reģistrē.

Pārejas FRF veic akselerometra uzstādīšanas vietai no katras atrašanās vietas, kas norādīta N4. attēlā. Mērīšanas vietas var iedalīt kopās kā “punkta” mērīšanas vietu, “tuvā lauka” kopu un “tālā lauka” kopu šādi.

| — | Atrašanās vietas indekss 0 ir saistīts ar pirmā gulšņa posma viduspunktu. Kad impulsu piemēro šajā punktā (praktiski pēc iespējas tuvāk šim punktam), izmēra FRF punktu. |
| --- | --- |

—

Atrašanās vietas indekss 0 ir saistīts ar pirmā gulšņa posma viduspunktu. Kad impulsu piemēro šajā punktā (praktiski pēc iespējas tuvāk šim punktam), izmēra FRF punktu.

| — | Tuvā lauka mērījumus veic, piemērojot impulsu, sākot ar FRF punktu, pie ceturtdaļgulšņa, kas plešas līdz 2. gulšņa posma beigām, no turienes pie pusgulšņa, kurš plešas līdz 4. gulšņa posma vidum, un tad katrā vidusgulšņa stāvoklī līdz 8. gulšņa posmam. |
| --- | --- |

—

Tuvā lauka mērījumus veic, piemērojot impulsu, sākot ar FRF punktu, pie ceturtdaļgulšņa, kas plešas līdz 2. gulšņa posma beigām, no turienes pie pusgulšņa, kurš plešas līdz 4. gulšņa posma vidum, un tad katrā vidusgulšņa stāvoklī līdz 8. gulšņa posmam.

| — | Tālā lauka mērījumā izmanto impulsa vietas no 8. gulšņa posma attāluma no akselerometra stāvokļa uz āru starpgulšņu stāvokļos, ar indeksiem: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 utt., kā parādīts N4. attēlā. Mērījumus veic tikai līdz punktam, kurā atbalss visās frekvencēs diapazonā kļūst nenozīmīga (attiecībā uz mērīšanas troksni). Uz to norāda koherences funkcija. Ideālā gadījumā atbalss līmenim katrā vienas trešdaļas oktāvas joslā jābūt vismaz 10 dB zem tās pašas joslas līmeņa atrašanās vietā 0. |
| --- | --- |

—

Tālā lauka mērījumā izmanto impulsa vietas no 8. gulšņa posma attāluma no akselerometra stāvokļa uz āru starpgulšņu stāvokļos, ar indeksiem: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 utt., kā parādīts N4. attēlā. Mērījumus veic tikai līdz punktam, kurā atbalss visās frekvencēs diapazonā kļūst nenozīmīga (attiecībā uz mērīšanas troksni). Uz to norāda koherences funkcija. Ideālā gadījumā atbalss līmenim katrā vienas trešdaļas oktāvas joslā jābūt vismaz 10 dB zem tās pašas joslas līmeņa atrašanās vietā 0.

N4. attēls

Sliežu ceļa norimšanas ātrums – ierosināšanas punktu atrašanās vieta

Image

Pieredze ir pierādījusi, ka rezultātu mainīgums ir tāds, ka visi norimšanas mērījumi jāatkārto citā akselerometra atrašanās vietā uz sliežu ceļa virsmas. Aptuveni 10 metru attālums starp divu akselerometru atrašanās vietām ir pietiekams.

Tā kā norimšanas pakāpe ir sliežu starpliku stingruma funkcija un sliežu starpliku materiāliem parasti ir ievērojama temperatūras atkarība, mērīšanas laikā pieraksta starplikas temperatūru.

N.2.2.   Mērīšanas sistēma

Katram sensoram un komplektācijas sistēmai jābūt kalibrēšanas sertifikātam atbilstoši prEN ISO 17025:2000 (1).

Visu mērīšanas sistēmu kalibrē pirms un pēc katras mērījumu sērijas (un īpaši mērīšanas sistēmas, komplektācijas vai mērīšanas vietas izmaiņu gadījumā).

N.2.3.   Datu apstrāde

Kopējā skaņas jauda, kas izstarota no sliedes, kurai izraisa vibrāciju, ir sliedes izstarojuma rādītāja (izstarojuma efektivitātes) produkts un ātruma amplitūda kvadrātā, kas summēta izstarošanas apgabalā. Ja tiek pieņemts, ka gan vertikālie, gan transversālie viļņi sliedē samazinās eksponenciāli no ierosināšanas punkta (riteņu saskare) līdz ar attālumu gar sliedi, tad, A(z) ≈ A(0)e-βz, kur β ir atbalss amplitūdas samazinājuma konstante, A, ar attālumu z gar sliedi no ierosināšanas punkta. β var pārveidot par norimšanas ātrumu, kas izteikts kā dB uz metru, Δ, kā:

Δ = 20log10(eβ) = 8,686β dB/m.

Ja A attiecas uz ātruma atbalsi, tad skaņas jauda, kas izstarota no sliedes, ir proporcionāla

Formula

Šo kvantitāti vienkārši saista ar vertikālu vai transversālu viļņu norimšanas ātrumu ar:

| | (N2.1) |
| --- | --- |

Formula

(N2.1)

Tas rāda, kā norimšanas ātrums ir saistīts ar sliežu ceļa struktūras trokšņa izstarojuma rezultātiem. Tā jāizsaka kā vērtība dB/m katram vienas trešdaļas oktāvas frekvences diapazonam.

Norimšanas ātrumu principā var novērtēt kā atbalss amplitūdas diagrammas slīpumu dB pret attālumu z. Tomēr praksē norimšanas ātrumu ir labāk novērtēt, pamatojoties uz summētās atbalss tiešu aplēsi:

| | (N2.2) |
| --- | --- |

Formula

(N2.2)

kur zmax ir maksimālais mērīšanas attālums un summa iznesta atbalss mērīšanas vietām, kad Δz ir intervāls starp vidusdistances punktiem līdz mērīšanas vietām vienā vai otrā pusē. Tā intervāla ietekmei, kurš ņemts mērīšanai pie zmax, jābūt mazai, bet šeit paredzēts, ka tai jābūt simetriskai aptuveni zmax.

Tādējādi atbalsij, kura caurmērā dota katrā vienas trešdaļas oktāvas frekvences diapazonā, norimšanas ātrumu novērtē kā:

| | (N2.3) |
| --- | --- |

Formula

(N2.3)

No tā ir skaidrs, ka nav būtiski, vai A ir atbalss paātrinājuma vai mobilitātes izteiksmē, jo tās atšķiras tikai ar faktoru 2πf, kur f ir frekvence. Spektra vidējā aritmētiskā aprēķināšanu virs vienas trešdaļas oktāvas frekvences diapazoniem var veikt vai nu pirms norimšanas ātruma novērtējuma FRF, vai pēc tam funkcijai Δ(f). Jāievēro, ka ir svarīgs A(0) precīzs mērījums, jo tas parādās kā konstants faktors summēšanā. Faktiski tas ir FRF, ko visvieglāk izmērīt precīzi. Pieredze rāda, ka nerodas ievērojama kļūda no tā, ka šajā vienkāršajā analīzē netiek ņemti vērā tuvā lauka viļņi.

Šī novērtēšanas metode ir robusta augstiem norimšanas ātrumiem, bet var būt pakļauta kļūdai, ja zmax praktiskā vērtība saīsina atbalsi vienas trešdaļas oktāvas frekvences diapazonā, pirms ir notikusi pietiekama samazināšana, lai summēšana līdz zmax būtu bezgalīgā integrāļa laba pietuvināšana. Tādējādi minimālais norimšanas ātrums, kuru var novērtēt konkrētai zmax vērtībai, ir:

| | (N2.4)) |
| --- | --- |

Formula

(N2.4))

Novērtēto norimšanas ātrumu salīdzina ar šo vērtību, un, ja tā ir tuva tai, norimšanas ātruma aplēsi uzskata par nedrošu. Aptuveni 40 m zmax vērtībai jāspēj novērtēt sliežu ceļa norimšanas ātrums, kas atbilst N2. attēlā noteiktajam minimumam. Tomēr dažiem neatbilstošiem sliežu ceļiem ir ievērojami zemāki norimšanas ātrumi dažos diapazonos, un, lai izvairītos no intensitātes eskalācijas mērīšanā, var būt nepieciešams ķerties pie līnijas slīpuma piemērošanas dažām joslām. Zemu norimšanas ātrumu gadījumā atbalss datiem ir tendence būt bez dažām iepriekš norādītajām problēmām. Tos pārbauda, skicējot tos kopā ar izmērīto FRF pret attālumu katrai vienas trešdaļas oktāvas frekvenču joslai.

N.2.4.   Testa ziņojums

Telpisku TDR (vertikālais un šķērsvirziens) uzrāda trešās oktāvas frekvenču joslas platumam diagrammā, ievērojot prezentāciju, kas noteikta EN ISO 3740:2000 (2) un IEC 60263:1982 (3) ar 3/4 mēroga attiecību starp horizontālām un vertikālām asīm attiecīgi 1. oktāvas joslas platumam un 5 dB/m norimšanas ātrumam.

---

(1)  EN ISO CEI 17025: Vispārējās prasības testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetencei, 2000.

(2)  EN ISO 3740: 2000:Akustika – Trokšņa avotu skaņas jaudas līmeņu noteikšana – Norādījumi pamatstandartu izmantošanai..

(3)  IEC 60263: Mērogi un lielumi frekvences īpašību un polāru diagrammu skicēšanai.

O PIELIKUMS.

Ritekļa metāla daļu aizsardzība iezemējot

O.1.   Iezemēšanas principi

Visām ritekļa metāla daļām:

| — | kam var pieskarties cilvēki vai, iespējams, dzīvnieki un kas ritekļa elektroierīces atteices vai kontakttīkla daļu atvienošanās gadījumā var kļūt par pārmērīga kontakta sprieguma avotu, vai |
| --- | --- |

—

kam var pieskarties cilvēki vai, iespējams, dzīvnieki un kas ritekļa elektroierīces atteices vai kontakttīkla daļu atvienošanās gadījumā var kļūt par pārmērīga kontakta sprieguma avotu, vai

| — | kam avārijas draudus rada loks sadales iekārtā, uz kuru bīstamu materiālu klātbūtnē iedarbojas stipras strāvas, |
| --- | --- |

—

kam avārijas draudus rada loks sadales iekārtā, uz kuru bīstamu materiālu klātbūtnē iedarbojas stipras strāvas,

ar tādiem slēgumiem, kas nodrošina mazāko iespējamo pretestību, iestata tādu potenciālu, kāds ir sliedēm.

O.2.   Ritekļa virsbūves iezemēšana

Elektriskā pretestība starp ritošā sastāva metāla daļām un sliedēm nedrīkst pārsniegt 0,05 omus. Šo vērtību mēra ar nemainīgu, ilgstošu 50 ampēru strāvu, kuras spriegums nepārsniedz 50 voltus.

Ja materiālu, kuriem piemīt slikta elektrības vadītspēja, piemēram, šarnīru uzgriežņu vai ass bukšu, izmantošanas rezultātā nav iespējams sasniegt iepriekšminētās vērtības, ritekļus nepieciešamības gadījumā aprīko ar šādu aizsardzības iezemējumu.

| | Virsbūvi savieno ar rāmi vismaz divos atšķirīgos punktos. |
| --- | --- |

Virsbūvi savieno ar rāmi vismaz divos atšķirīgos punktos.

| | Rāmi savieno ar katriem ratiņiem vismaz vienā vietā. |
| --- | --- |

Rāmi savieno ar katriem ratiņiem vismaz vienā vietā.

| | Katrus ratiņus iezemē caur vismaz vienu riteņpāri, piemēram, caur ass bukšu korpusu vai izmantojot iezemējuma suku. |
| --- | --- |

Katrus ratiņus iezemē caur vismaz vienu riteņpāri, piemēram, caur ass bukšu korpusu vai izmantojot iezemējuma suku.

| | Ja nav ratiņu, rāmi iezemē ar vismaz vienu atsevišķu savienojumu katram no diviem riteņpāriem. |
| --- | --- |

Ja nav ratiņu, rāmi iezemē ar vismaz vienu atsevišķu savienojumu katram no diviem riteņpāriem.

| | Iezemējumi var būt gan izolēti, gan bez izolējoša apvalka, tos veido no elastīga materiāla, kas viegli nerūsē, un to minimālais šķērsgriezums ir 35 mm2. Ja izmanto no vara atšķirīgus materiālus, to pretestībai īssavienojuma brīdī jābūt vismaz tādai pašai kā varam ar šķērsgriezumu 35 mm2 un elektropretestība ekspluatācijas laikā nedrīkst pārsniegt šo vērtību. Šādus savienojumus uzstāda tā, lai tie būtu pasargāti no mehāniskiem bojājumiem. |
| --- | --- |

Iezemējumi var būt gan izolēti, gan bez izolējoša apvalka, tos veido no elastīga materiāla, kas viegli nerūsē, un to minimālais šķērsgriezums ir 35 mm2. Ja izmanto no vara atšķirīgus materiālus, to pretestībai īssavienojuma brīdī jābūt vismaz tādai pašai kā varam ar šķērsgriezumu 35 mm2 un elektropretestība ekspluatācijas laikā nedrīkst pārsniegt šo vērtību. Šādus savienojumus uzstāda tā, lai tie būtu pasargāti no mehāniskiem bojājumiem.

O.3.   Ritekļa daļu iezemēšana

Metāla daļas, kas ir jumtā, savieno ar visiem vadītspējīgajiem elementiem, kuri ir ritekļa iekšpusē, ja tie var būt pieejami, un droši savieno ar ritekļa virsbūvi.

O.4.   Elektroierīču iezemēšana

Visu elektroierīču, kas savienotas ar galveno elektroapgādes slēgumu un kam ir metāla daļas, kurām var pieskarties un kurās nav sprieguma, metāla sastāvdaļas droši savieno ar ritekļa virsbūvi.

Droši iezemē visas ritekļa metāla daļas (izņemot iepriekšējā punktā minētās), kam var pieskarties, lai gan tajās nav sprieguma, bet tajās nejauši var rasties spriegums, ja attiecīgās daļas spriegums pārsniedz:

| — | 50 V līdzstrāvai, |
| --- | --- |

—

50 V līdzstrāvai,

| — | 24 V maiņstrāvai, |
| --- | --- |

—

24 V maiņstrāvai,

| — | 24 V starp fāzēm trīsfāzu strāvai, ja neitrālā dzīsla nav iezemēta, un |
| --- | --- |

—

24 V starp fāzēm trīsfāzu strāvai, ja neitrālā dzīsla nav iezemēta, un

| — | 42 V starp fāzēm trīsfāzu strāvai, ja neitrālā dzīsla ir iezemēta. |
| --- | --- |

—

42 V starp fāzēm trīsfāzu strāvai, ja neitrālā dzīsla ir iezemēta.

Zemējuma vada šķērsgriezums ir atkarīgs no vadāmās strāvas; tas ir tik liels, ka nodrošina drošu drošinātāju darbību izslēdzot.

O.5.   Antenas

Antenas, kas piestiprinātas ritekļa ārpusē, atbilst šādiem nosacījumiem:

| — | antenas vadītspējīgās daļas ir pilnīgi aizsargātas pret kontakttīkla spriegumu ar aizsargierīci, kas izgatavota no trieciendroša materiāla, |
| --- | --- |

—

antenas vadītspējīgās daļas ir pilnīgi aizsargātas pret kontakttīkla spriegumu ar aizsargierīci, kas izgatavota no trieciendroša materiāla,

| — | antenas sistēmu aprīko ar vienpunkta zemējumu (antena ar statisko zemējumu)
  vai, |
| --- | --- |

—

antenas sistēmu aprīko ar vienpunkta zemējumu (antena ar statisko zemējumu)

vai,

| — | ja atbilstība iepriekšējiem nosacījumiem nav iespējama, antenu, kas piestiprināta ārpus ritekļa, izolē ar augstsprieguma kondensatoriem, kuri savienoti ar citām pārsprieguma aizsardzības ierīcēm, kas savienotas ar ritekļa iekšpusi. |
| --- | --- |

—

ja atbilstība iepriekšējiem nosacījumiem nav iespējama, antenu, kas piestiprināta ārpus ritekļa, izolē ar augstsprieguma kondensatoriem, kuri savienoti ar citām pārsprieguma aizsardzības ierīcēm, kas savienotas ar ritekļa iekšpusi.

P PIELIKUMS.

Negatīvā paātrinājuma aprēķināšana vilcienam, ko ekspluatē apgrūtinātā darbības režīmā un nelabvēlīgos laika apstākļos

P.1.   Ievads

Šajā pielikumā ir izklāstīta kārtība, kādā nosaka ātrumu intervāla [vi-1, vi] negatīvo paātrinājumu ai (m/s2), ja darbības apstākļi ir apgrūtināti un atbilst šīs SITS 4.2.4.1. punkta 6. tabulas B variantam, kā arī atbilstošos maksimālos apstāšanās ceļus saskaņā ar šīs SITS 4.2.4.7. punkta 7. tabulu.

Negatīvo paātrinājumu ai drīkst aprēķināt. Šajā pielikumā ir izklāstīta metode, kurā katrs apgrūtinājuma elements ir apstiprināts specifiskos eksperimentālos testos.

Kā alternatīvu var izmantot negatīvā paātrinājuma ai noteikšanu tieši, veicot testus B variantam noteiktajos apstākļos. Ir jāpārliecinās par izmantošanas laika atbilstību.

Ja konkrētajā bremzēšanas sistēmā drīkst izmantot alternatīvas bremžu sastāvdaļas, tad, vērtējot sistēmas spēju radīt bremzēšanas spēkus un šo spēku zudumu mitruma dēļ, vērā ņem bremžu sistēmas sliktāko sniegumu.

P.2.   Testu definīcija

Lai būtu iespējams aprēķināt 4.2.4.1. punkta 6. tabulā uzskaitītos negatīvos paātrinājumus, veic četras testu sērijas.

| — | 1. sērija: vilciena dinamiskie testi uz sausām sliedēm, izmantojot B variantam noteikto bremzēšanas iekārtu izolāciju. |
| --- | --- |

—

1. sērija: vilciena dinamiskie testi uz sausām sliedēm, izmantojot B variantam noteikto bremzēšanas iekārtu izolāciju.

| — | 2. sērija: vilciena dinamiskie testi uz sausām sliedēm, izmantojot visas no saķeres atkarīgās bremzes un inaktivējot visas no saķeres neatkarīgās bremzes. |
| --- | --- |

—

2. sērija: vilciena dinamiskie testi uz sausām sliedēm, izmantojot visas no saķeres atkarīgās bremzes un inaktivējot visas no saķeres neatkarīgās bremzes.

| — | 3. sērija: vilciena dinamiskie testi apgrūtinātas saķeres apstākļos, izmantojot visas no saķeres atkarīgās bremzes un inaktivējot visas no saķeres neatkarīgās bremzes. |
| --- | --- |

—

3. sērija: vilciena dinamiskie testi apgrūtinātas saķeres apstākļos, izmantojot visas no saķeres atkarīgās bremzes un inaktivējot visas no saķeres neatkarīgās bremzes.

| — | 4. sērija: testi īpašā stendā, lai pārbaudītu berzi veidojošo materiālu rādītājus mitrumā. |
| --- | --- |

—

4. sērija: testi īpašā stendā, lai pārbaudītu berzi veidojošo materiālu rādītājus mitrumā.

P.2.1.   Dinamiskie testi

P.2.1.1.   Testa apstākļi

| a) | P.3.1. punktā minētos bremzēšanas spēkus, veicot 1. sērijas testus par bremzēšanu ārkārtas gadījumos, pārbauda apstākļos, kas atbilst šīs SITS 4.2.4.1. punkta B varianta nosacījumiem par sliežu ceļa ģeometriju, noslodzi, neatkarīgajām vienībām, kas veido dinamiskās bremzes vai bremžu sistēmu, kas izkliedē kinētisko enerģiju, sakarsējot sliedes, kā arī sadalītāja vārstiem. |
| --- | --- |

a)

P.3.1. punktā minētos bremzēšanas spēkus, veicot 1. sērijas testus par bremzēšanu ārkārtas gadījumos, pārbauda apstākļos, kas atbilst šīs SITS 4.2.4.1. punkta B varianta nosacījumiem par sliežu ceļa ģeometriju, noslodzi, neatkarīgajām vienībām, kas veido dinamiskās bremzes vai bremžu sistēmu, kas izkliedē kinētisko enerģiju, sakarsējot sliedes, kā arī sadalītāja vārstiem.

| b) | 2. sērijas testus veic uz sausām sliedēm, izmantojot tādu pašu noslodzi kā pirmās sērijas testos. |
| --- | --- |

b)

2. sērijas testus veic uz sausām sliedēm, izmantojot tādu pašu noslodzi kā pirmās sērijas testos.

| c) | 3. sērijas testus veic, izmantojot tādu pašu noslodzi kā 1. sērijas testos, taču apgrūtinātas saķeres apstākļos, kas atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.
  Sliedes apsmidzina ar koncentrēta virsmaktīva līdzekļa 1 % šķīdumu ūdenī.
  Šķīdumu 0,1–0,2 bāru spiedienā ar 8 mm sprauslu novada katra pirmās ass riteņa priekšā, paralēli sliedes garenasij, dažus centimetrus no sliedes un riteņa.
  Ja testā izmantotais ātrums pārsniedz 160 km/h, šķidruma daudzumu dubulto, šim nolūkam izmantojot otru sprauslu.
  Testus veic tipiskos laika apstākļos, kad vides temperatūra ir mērena (no 5 °C līdz 25 °C). Snigšanas laikā testus veikt nedrīkst. Sliežu virsmas temperatūru reģistrē pēc katra testa, un tai jābūt intervālā no 5 °C līdz 35 °C.
  Piebilde: virsmaktīvs līdzeklis ir šķīdums, kas satur taukskābes un elementus ar virsmaktīvām īpašībām (kopējā koncentrācija no 10 % līdz 15 %), bez minerālas vai biodegradējamas slodzes. |
| --- | --- |

c)

3. sērijas testus veic, izmantojot tādu pašu noslodzi kā 1. sērijas testos, taču apgrūtinātas saķeres apstākļos, kas atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

Sliedes apsmidzina ar koncentrēta virsmaktīva līdzekļa 1 % šķīdumu ūdenī.

Šķīdumu 0,1–0,2 bāru spiedienā ar 8 mm sprauslu novada katra pirmās ass riteņa priekšā, paralēli sliedes garenasij, dažus centimetrus no sliedes un riteņa.

Ja testā izmantotais ātrums pārsniedz 160 km/h, šķidruma daudzumu dubulto, šim nolūkam izmantojot otru sprauslu.

Testus veic tipiskos laika apstākļos, kad vides temperatūra ir mērena (no 5 °C līdz 25 °C). Snigšanas laikā testus veikt nedrīkst. Sliežu virsmas temperatūru reģistrē pēc katra testa, un tai jābūt intervālā no 5 °C līdz 35 °C.

Piebilde: virsmaktīvs līdzeklis ir šķīdums, kas satur taukskābes un elementus ar virsmaktīvām īpašībām (kopējā koncentrācija no 10 % līdz 15 %), bez minerālas vai biodegradējamas slodzes.

| d) | Pirmajā, otrajā un trešajā testu sērijā veic piecus bremzēšanas testus, darbu sākot ar P.1. tabulā minētajiem sākotnējiem ātrumiem. Visām trim sērijām, izmantojot katrā no tām iegūtos piecus attālumus, nosaka atbilstošu vidējo bremzēšanas ceļu

  [m]. |
| --- | --- |

d)

Formula

P.2.1.2.   Dinamisko testu rezultāti

P.1. tabula.

Dinamisko testu saraksts.

| | Bremzēšanas sākotnējais ātrums (km/h) |
| --- | --- |
| Maksimālais ātrums | 300 | 230 | 170 |
| 1. sērijas testi | S1
  v0 | S1
  300 | S1
  230 | S1
  170 |
| 2. sērijas testi | S2
  v0 | S2
  300 | S2
  230 | S2
  170 |
| 3. sērijas testi | S3
  v0 | S3
  300 | S3
  230 | S3
  170 |

Bremzēšanas sākotnējais ātrums (km/h)

Maksimālais ātrums

300

230

170

1. sērijas testi

S1
  v0

S1
  300

S1
  230

S1
  170

2. sērijas testi

S2
  v0

S2
  300

S2
  230

S2
  170

3. sērijas testi

S3
  v0

S3
  300

S3
  230

S3
  170

P.2.1.3.   No saķeres atkarīgu bremžu dinamiskie testi

Katru no otrās un trešās sērijas testiem atkārto piecas reizes, darbu sākot ar P2. tabulā norādīto atbilstošo sākotnējo ātrumu. Ātrumu un ceļu reģistrē intervālos, kas nepārsniedz vienu sekundi. Reģistrē katram ātruma intervālam [vi-1, vi] atbilstošos negatīvā paātrinājuma ceļus Δs [m], kā arī nosaka piecu testu vidējo vērtību.

P.2. tabula.

Bremzēšanas testu laikā noteikto vidējo vērību Δs uzskaitījums.

| | 2. sērija
  Sausa virsma | 3. sērija
  Apgrūtināta saķere |
| --- | --- | --- |
| Bremzēšanas sākotnējais ātrums (km/h) | Bremzēšanas sākotnējais ātrums (km/h) |
| Ātrumu intervāls
  [vi-1, vi] | Maksimālais ātrums | 300 | 230 | 170 | Maksimālais ātrums | 300 | 230 | 170 |
| Vmax-300 | Δs2
  1 (1) | — | — | — | Δs3
  1 (1) | — | — | — |
| 300–230 | Δs2
  2 (1) | Δs2
  2 (2) | — | — | Δs3
  2 (1) | Δs3
  2 (2) | — | — |
| 230–170 | Δs2
  3 (1) | Δs2
  3 (2) | Δs2
  3 (3) | — | Δs3
  3 (1) | Δs3
  3 (2) | Δs3
  3 (3) | — |
| 170–0 | Δs2
  4 (1) | Δs2
  4 (2) | Δs2
  4 (3) | Δs2
  4 (4) | Δs3
  4 (1) | Δs3
  4 (2) | Δs3
  4 (3) | Δs3
  4 (4) |
| Piebilde: Pirmo intervālu Δs bremzēšanas procesa sākumā (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...) samazina par atbilstošajā izmantošanas laikā (te) veikto attālumu. |

2. sērija

Sausa virsma

3. sērija

Apgrūtināta saķere

Bremzēšanas sākotnējais ātrums (km/h)

Bremzēšanas sākotnējais ātrums (km/h)

Ātrumu intervāls

[vi-1, vi]

Maksimālais ātrums

300

230

170

Maksimālais ātrums

300

230

170

Vmax-300

Δs2
  1 (1)

—

—

—

Δs3
  1 (1)

—

—

—

300–230

Δs2
  2 (1)

Δs2
  2 (2)

—

—

Δs3
  2 (1)

Δs3
  2 (2)

—

—

230–170

Δs2
  3 (1)

Δs2
  3 (2)

Δs2
  3 (3)

—

Δs3
  3 (1)

Δs3
  3 (2)

Δs3
  3 (3)

—

170–0

Δs2
  4 (1)

Δs2
  4 (2)

Δs2
  4 (3)

Δs2
  4 (4)

Δs3
  4 (1)

Δs3
  4 (2)

Δs3
  4 (3)

Δs3
  4 (4)

Piebilde: Pirmo intervālu Δs bremzēšanas procesa sākumā (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...) samazina par atbilstošajā izmantošanas laikā (te) veikto attālumu.

P.2.2.   Īpašā stendā veikti testi samazinātas berzes ietekmes noteikšanai

4. sērijas testus bremzēšanas stendā veic, lai novērtētu berzes bremžu efektivitātes zudumu mitros apstākļos.

Ja vilciens ir aprīkots ar vairāku tipu berzes bremzēm, stendā veicamos testus veic katram tipam (kluču, loka ...).

Testus veic atbilstoši prEN 15328:2005 A un B pielikumā (1. un 5. testa programma, atkarībā no nepieciešamības, lietojot bremzes 1–50 reizes) noteiktajam procesam. Nosaka vidējo berzes koeficientu uz sausas virsmas μmean_dry un uz mitras virsmas μmean_humid, izvēloties tos pieliktos spēkus, kas vistuvāk atbilst F11i bremzēšanas spēkus radījušajiem spēkiem 1. sērijas testos ātrumu intervālā [vi-1, vi] (skatīt P.3.1).

P.3.   Negatīvā paātrinājuma aprēķināšana

P.3.1.   Bremzēšanas spēku F noteikšana

Bremžu sistēmas radītos bremzēšanas spēkus aprēķina, izmantojot 1. sērijas testu rezultātus. Tos izmanto, lai pārbaudītu katra bremžu tipa vidējos bremzēšanas spēkus F11
  i, F12
  i, F2
  i un wi
  atšķirīgos ātrumu intervālos [vi-1, vi].

Kur

| F11
  i | = | bremzēšanas spēki [kN], kas atkarīgi no berzes, kura radusies riteņa kontaktā ar sliedi, |
| --- | --- | --- |
| F12
  i | = | citi bremzēšanas spēki [kN], kas darbojas, ritenim saskaroties ar sliedi, |
| F2
  i | = | bremzēšanas spēki [kN], kas nav atkarīgi no riteņa kontakta ar sliedi, |
| wi | = | pretestība uz priekšu vērstai kustībai [kN] ātrumu intervālā [vi-1, vi]. |

F11
  i

=

bremzēšanas spēki [kN], kas atkarīgi no berzes, kura radusies riteņa kontaktā ar sliedi,

F12
  i

=

citi bremzēšanas spēki [kN], kas darbojas, ritenim saskaroties ar sliedi,

F2
  i

=

bremzēšanas spēki [kN], kas nav atkarīgi no riteņa kontakta ar sliedi,

wi

=

pretestība uz priekšu vērstai kustībai [kN] ātrumu intervālā [vi-1, vi].

P.3.2.   Apgrūtinātas saķeres radītā samazinājuma koeficienta kw aprēķināšana

Samazinātas saķeres radītu bremzēšanas spēka zudumu, izmantojot P.2. tabulā norādītās vērtības katram ātruma intervālam [vi-1, vi], aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Formula

k = 1, ..., 4

P.3.3.   Samazinātas berzes radītā samazinājuma koeficienta kh aprēķināšana

Koeficientu kh_i, kas atbilst efektivitātes zudumam mitruma ietekmē katram ātrumu intervālam [vi-1, vi], aprēķina, izmantojot samazinātas berzes koeficientus, kas tika noteikti P.2.2. punktā minētajos stendā veiktajos 4. sērijas testos. Šo koeficientu kh_i aprēķina katram berzi veidojošam materiālam un visiem ātrumu intervāliem [vi-1, vi] šādi:

| Ātruma intervāls
  [vi-1, vi] | Kluču tips Nr. 1 | Kluču tips Nr. 2 attiecīgā gadījumā | Kluču Kh_i attiecīgā gadījumā |
| --- | --- | --- | --- |
| Vmax-300 | μmean ir atklāts punkts | kh_1_Pad2 | kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...) |
| 300–230 | μmean ir atklāts punkts | kh_2_Pad2 | kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...) |
| 230–170 | μmean ir atklāts punkts | kh_3_Pad2 | kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...) |
| 170–0 | μmean ir 160 km/h ātrumā veikto testu rezultātu vidējā vērtība ar pieliktajiem spēkiem, kas visprecīzāk atbilst bremzēšanas spēkus veidojošajiem spēkiem šajā ātrumu intervālā | kh_4_Pad2 | kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...) |

Ātruma intervāls

[vi-1, vi]

Kluču tips Nr. 1

Kluču tips Nr. 2 attiecīgā gadījumā

Kluču Kh_i attiecīgā gadījumā

Vmax-300

Formula

μmean ir atklāts punkts

kh_1_Pad2

kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...)

300–230

Formula

μmean ir atklāts punkts

kh_2_Pad2

kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...)

230–170

Formula

μmean ir atklāts punkts

kh_3_Pad2

kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...)

170–0

Formula

μmean ir 160 km/h ātrumā veikto testu rezultātu vidējā vērtība ar pieliktajiem spēkiem, kas visprecīzāk atbilst bremzēšanas spēkus veidojošajiem spēkiem šajā ātrumu intervālā

kh_4_Pad2

kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...)

Šo procesu izmanto arī, pārbaudot bremžu lokus, lai iegūtu koeficientu bremžu loku efektivitātes zudumam mitruma ietekmē, ja šādi loki ir uzstādīti vilcienā.

1. klases vilcieniem, kuru maksimālais ātrums vmax ir mazāks par vai vienāds ar 300 km/h, pirmie divi no tabulā minētajiem ātruma intervāliem ir atklāts punkts.

2. klases vilcieniem, kuru maksimālais ātrums vmax ir lielāks par vai vienāds ar 230 km/h, divi pirmie ātruma intervāli tiek ignorēti.

2. klases vilcieniem, kuru maksimālais ātrums vmax ir mazāks par 230 km/h, divi pirmie ātruma intervāli tiek ignorēti, un ātruma intervāls [230–170] tiek aizstāts ar intervālu [vmax-170].

P.3.4.   Negatīvā paātrinājuma aprēķināšana

ai (m/s2) vērtības ātrumiem diapazonā [vi-1, vi] nosaka, izmantojot šādu formulu

Formula

kur

| me | = | ir ritekļu ekvivalentā masa (ieskaitot rotējošās masas inerci) [t], kas izriet no vilciena normālās noslodzes saskaņā ar šīs SITS 4.2.4.1. punkta definīciju, |
| --- | --- | --- |
| F11i, F12i, F2i, wi | = | P.3.1. punktā definētie bremzēšanas spēki, |
| kw_i | = | P.3.2. punktā definētais koeficients, |
| kh_i | = | P.3.3. punktā definētais koeficients, |
| kv_i | = | bremzēšanas spēka samazināšanās koeficients F11i, ņemot vērā mitruma iedarbību un saķeres zudumu, tas ir, izmantojot kh_i un kw_I minimālās vērtības. |

me

=

ir ritekļu ekvivalentā masa (ieskaitot rotējošās masas inerci) [t], kas izriet no vilciena normālās noslodzes saskaņā ar šīs SITS 4.2.4.1. punkta definīciju,

F11i, F12i, F2i, wi

=

P.3.1. punktā definētie bremzēšanas spēki,

kw_i

=

P.3.2. punktā definētais koeficients,

kh_i

=

P.3.3. punktā definētais koeficients,

kv_i

=

bremzēšanas spēka samazināšanās koeficients F11i, ņemot vērā mitruma iedarbību un saķeres zudumu, tas ir, izmantojot kh_i un kw_I minimālās vērtības.

Q PIELIKUMS

Zīmes kārbas apzīmēšanai, kurā ir aprīkojums, ar ko atkārtoti ieslēdz signālierīci

1. attēls

Atkārtoti ieslēdz ar kvadrātveida slēdzi

Image

2. attēls

Lai atkārtoti ieslēgtu, jāatver kārba

Image

R PIELIKUMS.

Īpašs gadījums – gabarīti Somijā

SOMIJA, STATISKAIS GABARĪTS FIN1

R.1.   Vispārēji noteikumi

1.1.   Ritekļa gabarīts nosaka telpu, kurā ietilpst riteklis, atrodoties vidējā pozīcijā uz taisna sliežu ceļa. Atsauces kontūra (FIN1) ir dota A papildinājumā.

1.2.   Lai definētu dažādu ritekļa daļu (apakšējā daļa, uzmalu tuvumā esošās daļas) zemāko pozīciju attiecībā pret sliežu ceļu, ņem vērā šādas iespējamās nobīdes:

| — | maksimālais nolietojums, |
| --- | --- |

—

maksimālais nolietojums,

| — | piekares elastība līdz amortizatoriem. Noskaidrojamu iemeslu dēļ atsperu elastībai ņem vērā UIC brošūras Nr. 505–1 ranžējumu, |
| --- | --- |

—

piekares elastība līdz amortizatoriem. Noskaidrojamu iemeslu dēļ atsperu elastībai ņem vērā UIC brošūras Nr. 505–1 ranžējumu,

| — | statiskā rāmja noliece, |
| --- | --- |

—

statiskā rāmja noliece,

| — | montēšanas un konstrukcijas pielaides. |
| --- | --- |

—

montēšanas un konstrukcijas pielaides.

1.3.   Dažādu ritekļa daļu augstākās pozīcijas definēšanai ritekli uzskata par tukšu, nenolietotu un ar montēšanas un konstrukcijas pielaidēm.

R.2.   Ritekļa apakšējā daļa

Apakšējo daļu pieļaujamo minimālo augstumu saskaņā ar B1. papildinājumā palielina ritekļiem, kas var šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes.

Ritekļiem, kam nav atļauts šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes, var būt minimālais augstums, kas palielināts saskaņā ar B2. papildinājumu.

R.3.   Riteņu uzmalu tuvumā esošās ritekļa daļas

3.1.   Minimālais vertikālais atstatums, kas pieļaujams ritekļa daļām, kas atrodas riteņu uzmalu tuvumā, izņemot pašus riteņus, ir 55 mm no rites virsmas. Līkumos šīs daļas paliek riteņu zonas iekšpusē.

Šo 55 mm attālumu nepiemēro smiltnīcu sistēmas elastīgajām daļām vai elastīgajām sukām.

3.2.   Izņemot 3.1. punkta nosacījumus, minimālais vertikālais atstatums, kas pieļaujams daļām, kas atrodas aiz gala asīm, ir 125 mm, ritekļiem, kurus bremzē ar kustīgu, manuāli uz sliedes novietotu bremzi.

3.3.   Minimālais to bremzes sastāvdaļu atstatums, kuras var nonākt kontaktā ar sliedi, var būt mazāks nekā 55 mm no sliedes, ja šīs sastāvdaļas ir stacionāras. Tās ir novietotas zonas iekšpusē starp asīm un pat līkumos paliek riteņu zonas iekšpusē. Sastāvdaļas neietekmē pārmiju ierīču darbību.

R.4.   Ritekļa platums

4.1.   Transversālos pusplatuma izmērus, kas ir atļauti uz taisna sliežu ceļa un līkumos, samazina saskaņā ar R.C papildinājumu.

R.5.   Apakšējais pakāpiens un ieejas durvis, kas veras uz ārpusi, pasažieru vagoniem un motorvagoniem

5.1.   Pasažieru vagonu un motorvagonu apakšējā pakāpiena gabarīti doti R.D1. papildinājumā.

5.2.   Pasažieru vagonu un motorvagonu durvju, kas veras uz ārpusi, gabarīti atvērtā pozīcijā doti R.D2. papildinājumā.

R.6.   Pantogrāfi un neizolētas daļas zem sprieguma, kas atrodas uz ritekļa jumta

6.1.   Nolaists pantogrāfs vidējā pozīcijā uz taisna sliežu ceļa neizvirzās ārpus ritekļa gabarīta.

6.2.   Pacelts pantogrāfs vidējā pozīcijā uz taisna sliežu ceļa neizvirzās ārpus R.E papildinājumā norādītā ritekļa gabarīta.

Pantogrāfa sānu novirzi sliežu ceļa paaugstinājumu un pazeminājuma, un pielaižu dēļ ņem vērā atsevišķi, uzstādot elektrolīniju.

6.3.   Ja pantogrāfs nav virs ratiņu centra, ņem vērā arī tā sānu novirzījumu līkumos.

6.4.   Neizolētās daļas (25 kV) uz jumta nedrīkst ietiekties R.E papildinājumā norādītajā zonā.

R.7.   Noteikumi un vēlākas instrukcijas

7.1.   Papildus R.1.-R.6. punktā minētajam ritekļi, kas konstruēti satiksmei rietumos, atbilst UIC brošūrā Nr. 505–1 vai brošūrā Nr. 506 norādītajam.

Tādu ritekļu, ko var uzbraukt uz prāmjiem, apakšējās daļas atbilst UIC brošūrai Nr. 507 (vagoni) vai Nr. 569 (pasažieru vagoni un bagāžas vagoni).

7.2.   Papildus R.1.-R.6. punktā minētajam ritekļi, kas konstruēti satiksmei Krievijā, atbilst arī GOST 9238–83 standartam. Jebkurā gadījumā izpilda parastā gabarīta prasības.

7.3.   Atsevišķu regulējumu piemēro tādu vilcienu sastāvu gabarīta noteikšanai, kas veidoti no ritekļiem ar nolieces virsbūves sistēmām.

7.4.   Uz gabarītu attiecas atsevišķs regulējums.

R.A papildinājums

Ritekļa gabarīts

R.1. attēls.

Ritekļa gabarīta palielinājums (FIN1).

Image

Piezīme: attiecībā uz atpakaļskata spoguļiem (skatīt R.D2. papildinājuma 1. punktu) piemēro atsevišķu regulējumu.

| 1) | Ritekļa apakšējā daļa, ja tas var šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes. |
| --- | --- |

1)

Ritekļa apakšējā daļa, ja tas var šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes.

| 2) | Ritekļa apakšējā daļa, ja tas nevar šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes, izņemot motorvagonu ratiņus, skatīt 3) piezīmi. |
| --- | --- |

2)

Ritekļa apakšējā daļa, ja tas nevar šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes, izņemot motorvagonu ratiņus, skatīt 3) piezīmi.

| 3) | Tādu motorvagonu ratiņu apakšējās daļas, kas nevar šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes. |
| --- | --- |

3)

Tādu motorvagonu ratiņu apakšējās daļas, kas nevar šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes.

| 4) | Tādu ritekļu gabarīts, ko var ekspluatēt Jtt (ar Somijas dzelzceļa drošības standartiem saistītas tehniskās specifikācijas) līnijās, kur šķēršļu gabarīts ir attiecīgi palielināts. |
| --- | --- |

4)

Tādu ritekļu gabarīts, ko var ekspluatēt Jtt (ar Somijas dzelzceļa drošības standartiem saistītas tehniskās specifikācijas) līnijās, kur šķēršļu gabarīts ir attiecīgi palielināts.

R.B1. Papildinājums

Ritekļa apakšējās daļas minimālā augstuma palielināšana, ja tas var šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes

Ritekļu apakšējās daļas augstumu palielina par Eas un Eau tā, lai,

| — | riteklim virzoties pa uzkalna augšpusi, neviena no tā daļām starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm nesadurtos ar uzkalna rites virsmu, ja šā uzkalna rādiuss vertikālā virzienā ir 250 m, |
| --- | --- |

—

riteklim virzoties pa uzkalna augšpusi, neviena no tā daļām starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm nesadurtos ar uzkalna rites virsmu, ja šā uzkalna rādiuss vertikālā virzienā ir 250 m,

| — | riteklim virzoties uzkalna ieliekumā, neviena no tā daļām aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm nesadurtos ar uzkalna ieliekumā esošajām sliežu bremzēm, ja ieliekuma rādiuss vertikālā virzienā ir 300 m. |
| --- | --- |

—

riteklim virzoties uzkalna ieliekumā, neviena no tā daļām aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm nesadurtos ar uzkalna ieliekumā esošajām sliežu bremzēm, ja ieliekuma rādiuss vertikālā virzienā ir 300 m.

Formulas (1) augstuma palielinājuma (vērtība metros) aprēķināšanai:

ja attālums nepārsniedz 1,445 m no sliežu ceļa ass līnijas,

Formula

ja attālums pārsniedz 1,445 m no sliežu ceļa ass līnijas,

Formula

Formula

Skaidrojumi:

| Eas | = | ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm. Eas ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva; |
| --- | --- | --- |
| Eau | = | ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm. Eau ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva; |
| a | = | attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm; |
| n | = | attālums no konkrētā šķērsgriezuma līdz tuvākajam ratiņu šarnīram (vai arī līdz tuvākajai gala asij); |
| h | = | ritekļa apakšējās daļas augstums virs rites virsmas (skatīt R.A papildinājumu). |

Eas

=

ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm. Eas ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva;

Eau

=

ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm. Eau ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva;

a

=

attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm;

n

=

attālums no konkrētā šķērsgriezuma līdz tuvākajam ratiņu šarnīram (vai arī līdz tuvākajai gala asij);

h

=

ritekļa apakšējās daļas augstums virs rites virsmas (skatīt R.A papildinājumu).

---

(1)  Formulu pamatā ir sliežu bremžu un citu šķirotavas uzkalnu pārmiju ierīču izvietojums, kas norādīts B3. papildinājumā.

R.B2. Papildinājums

Ritekļa apakšējās daļas minimālā augstuma palielināšana, ja tas nevar šķērsot šķirotavu uzkalnus un sliežu bremzes

Ritekļu apakšējās daļas augstumu palielina par E’as un E’au tā, lai,

| — | riteklim virzoties pāri sliežu pārmiju ieliekumam, neviena no tā daļām starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm nesadurtos ar sliežu pārmiju rites virsmu, kuras vertikālā pacēluma rādiuss ir 500 m; |
| --- | --- |

—

riteklim virzoties pāri sliežu pārmiju ieliekumam, neviena no tā daļām starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm nesadurtos ar sliežu pārmiju rites virsmu, kuras vertikālā pacēluma rādiuss ir 500 m;

| — | riteklim virzoties pāri sliežu pārmiju ieliekumam, neviena no tā daļām aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm nesadurtos ar sliežu pārmiju rites virsmu, kuras vertikālā pacēluma rādiuss ir 500 m. |
| --- | --- |

—

riteklim virzoties pāri sliežu pārmiju ieliekumam, neviena no tā daļām aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm nesadurtos ar sliežu pārmiju rites virsmu, kuras vertikālā pacēluma rādiuss ir 500 m.

Formulas (1) augstuma palielinājuma (vērtība metros) aprēķināšanai:

Formula

Formula

Skaidrojumi:

| E’as | = | ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm. Eas ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva; |
| --- | --- | --- |
| E’au | = | ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm. Eau ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva; |
| a | = | attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm; |
| n | = | attālums no konkrētā šķērsgriezuma līdz tuvākajam ratiņu šarnīram (vai arī līdz tuvākajai gala asij); |
| h | = | ritekļa apakšējās daļas augstums virs kustības virsmas (skatīt R.A papildinājumu). |

E’as

=

ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm. Eas ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva;

E’au

=

ritekļa apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm. Eau ņem vērā tikai tad, ja tā vērtība ir pozitīva;

a

=

attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm;

n

=

attālums no konkrētā šķērsgriezuma līdz tuvākajam ratiņu šarnīram (vai arī līdz tuvākajai gala asij);

h

=

ritekļa apakšējās daļas augstums virs kustības virsmas (skatīt R.A papildinājumu).

---

(1)  Formulu pamatā ir ritekļa gabarīts sliežu ceļiem uz šķirotavu uzkalniem, kā attēlots B3. papildinājumā.

R.B3. papildinājums

Sliežu bremžu un citu šķirotavas uzkalnu pārmiju ierīču izvietojums

R.2. attēls.

Image

Apbraukšanas ceļš

Uz šķirotavu uzkalnu apbraukšanas ceļiem, kur Rmin = 500 m un šķēršļu gabarīta augstums virs rites virsmas ir h = 0 mm visā ritekļa gabarīta platumā (= 1 700 mm no sliežu ceļa ass līnijas). Šķērslaukums, kur h = 0, ir no punkta 20 m pirms uzkalna izliektās virsmas līdz punktam 20 m pēc ieliektās virsmas uzkalna ieplakā. Šķirotavas uzkalna šķēršļu gabarītu piemēro ārpus šā laukuma (RAMO 2.9. punkts un RAMO 2, 2. pielikums attiecībā uz šķirotavu gabarītu un arī RAMO 2, 5. pielikums attiecībā uz krustošanās vietām).

R.C Papildinājums

RitekĻa gabarītu fin1 atbilstošais pusplatuma samazinājums (samazinājuma formula)

1.   Vispārējie principi

Ritekļa šķērsizmērus, kurus aprēķina atbilstoši ritekļa gabarītam (skatīt R.A papildinājumu), samazina par Es vai Eu tā, lai brīdī, kad riteklis atrodas vismazāk izdevīgākajā stāvoklī (bez nolieces atsperojumā) un uz sliežu ceļa, kura rādiuss R = 150 m un attālums starp sliedēm ir 1,544 m, neviena no ritekļa daļām neizvirzās ārpus ritekļa gabarīta FIN1 pusplatuma par vairāk nekā (36/R+k), mērot no sliežu ceļa ass līnijas.

Ritekļa gabarīta ass līnija sakrīt ar sliežu ceļa ass līniju, kas sliežu ceļiem ar pacēlumu ir noliekta.

Samazinājumu aprēķina, izmantojot 2. sadaļā minēto formulu.

Formula samazinājuma aprēķināšanai (metros)

2.1.   Iecirkņi starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm

Formula

Formula

2.2.   Iecirkņi aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm (ritekļiem ar pārkari)

Formula

Formula

Skaidrojumi:

| Es, Es∞ | = | ir gabarītu pusplatuma samazinājums šķērsgriezumā starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm. Es un Es∞ ņem vērā tikai tad, ja to vērtības ir pozitīvas; |
| --- | --- | --- |
| Eu, Eu∞ | = | ir gabarītu pusplatuma samazinājums šķērsgriezumā aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm. Eu un Eu∞ ņem vērā tikai tad, ja to vērtības ir pozitīvas; |
| a | = | attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm (1); |
| n | = | attālums no attiecīgā šķērsgriezuma līdz tuvākajam ratiņu šarnīram vai līdz tuvākajai gala asij, vai arī līdz iedomātam šarnīram, ja riteklim nav fiksētu šarnīru; |
| p | = | attālums starp ratiņu vienā pusē esošajiem riteņiem; |
| q | = | ir summa mijiedarbībai starp ass buksi un pašu asi un iespējamai mijiedarbībai starp ass buksi un ratiņu rāmi, ko nosaka vidusstāvoklī, kad sastāvdaļas ir pilnībā nodilušas; |
| wiR | = | ratiņu šarnīra iespējamā šķērseniskā nobīde un horizontālais stāvoklis attiecībā pret ratiņu rāmi vai – ritekļiem, kuriem ratiņu šarnīru nav, – ratiņu rāmja iespējamā nobīde attiecībā pret ritekļa rāmi, noteikta vidusstāvoklī virzienā uz izliekuma iekšējo malu (ir atkarīga no izliekuma rādiusa); |
| waR | = | kā wiR, bet virzienā uz izliekuma ārējo malu; |
| w∞ | = | kā wiR, bet taisnā sliežu ceļā, vidusstāvoklī un uz abām pusēm; |
| l | = | maksimālais sliežu ceļa gabarīts taisnā un attiecīga izliekumā =1,544 m sliežu ceļā; |
| d | = | attālums starp galēji nodilušām riteņu uzmalām, parametru nosakot 10 mm ārpus kustības loka, kas atbilst = 1,492 m; |
| R | = | izliekuma rādiuss.
  Ja w ir nemainīgs vai arī lineāri atkarīgs no 1/R, izskatīšanai izmantojamais rādiuss ir 150 m.
  Izņēmuma gadījumos izmanto R ≥150 m, kas nodrošina vislielāko samazinājumu. |
| k | = | gabarītu pieļaujamais izvirzījums (kas ir jāpalielina par 36/R šķēršļa izmēra paplatinājumu) neņemot vērā ritekļa atsperojuma elastības radīto nolieci,
  0, ja h < 330 mm ritekļiem, kas spēj šķērsot sliežu bremzes (skatīt R.B1. pielikumu),
  0,060 m, ja h < 600 mm,
  0,075 m, ja h ≥ 600 mm. |
| h | = | augstums virs kustības virsmas konkrētajā vietā, ja riteklis atrodas zemākajā stāvoklī. |

Es, Es∞

=

ir gabarītu pusplatuma samazinājums šķērsgriezumā starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm. Es un Es∞ ņem vērā tikai tad, ja to vērtības ir pozitīvas;

Eu, Eu∞

=

ir gabarītu pusplatuma samazinājums šķērsgriezumā aiz ratiņu šarnīriem vai arī aiz gala asīm. Eu un Eu∞ ņem vērā tikai tad, ja to vērtības ir pozitīvas;

a

=

attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm (1);

n

=

attālums no attiecīgā šķērsgriezuma līdz tuvākajam ratiņu šarnīram vai līdz tuvākajai gala asij, vai arī līdz iedomātam šarnīram, ja riteklim nav fiksētu šarnīru;

p

=

attālums starp ratiņu vienā pusē esošajiem riteņiem;

q

=

ir summa mijiedarbībai starp ass buksi un pašu asi un iespējamai mijiedarbībai starp ass buksi un ratiņu rāmi, ko nosaka vidusstāvoklī, kad sastāvdaļas ir pilnībā nodilušas;

wiR

=

ratiņu šarnīra iespējamā šķērseniskā nobīde un horizontālais stāvoklis attiecībā pret ratiņu rāmi vai – ritekļiem, kuriem ratiņu šarnīru nav, – ratiņu rāmja iespējamā nobīde attiecībā pret ritekļa rāmi, noteikta vidusstāvoklī virzienā uz izliekuma iekšējo malu (ir atkarīga no izliekuma rādiusa);

waR

=

kā wiR, bet virzienā uz izliekuma ārējo malu;

w∞

=

kā wiR, bet taisnā sliežu ceļā, vidusstāvoklī un uz abām pusēm;

l

=

maksimālais sliežu ceļa gabarīts taisnā un attiecīga izliekumā =1,544 m sliežu ceļā;

d

=

attālums starp galēji nodilušām riteņu uzmalām, parametru nosakot 10 mm ārpus kustības loka, kas atbilst = 1,492 m;

R

=

izliekuma rādiuss.

Ja w ir nemainīgs vai arī lineāri atkarīgs no 1/R, izskatīšanai izmantojamais rādiuss ir 150 m.

Izņēmuma gadījumos izmanto R ≥150 m, kas nodrošina vislielāko samazinājumu.

k

=

gabarītu pieļaujamais izvirzījums (kas ir jāpalielina par 36/R šķēršļa izmēra paplatinājumu) neņemot vērā ritekļa atsperojuma elastības radīto nolieci,

0, ja h < 330 mm ritekļiem, kas spēj šķērsot sliežu bremzes (skatīt R.B1. pielikumu),

0,060 m, ja h < 600 mm,

0,075 m, ja h ≥ 600 mm.

h

=

augstums virs kustības virsmas konkrētajā vietā, ja riteklis atrodas zemākajā stāvoklī.

Samazinājuma vērtības

Ritekļa šķērsgriezuma pusplatumu samazina:

3.1.   Iecirkņiem starp ratiņu šarnīriem

par Es vai Es∞ atkarībā no tā, kura no vērtībām ir lielāka

3.2.   Iecirkņiem aiz ratiņu šarnīriem

par Eu vai Eu∞ atkarībā no tā, kura no vērtībām ir lielāka.

---

(1)  Ja riteklim nav faktisku ratiņu šarnīru, a un n nosaka, pamatojoties uz iedomātu šarnīru, kas atrodas ratiņu un rāmja garenisko ass līniju krustpunktā, kad riteklis atrodas tā vidus pozīcijā (0.026 + q + w = 0) uz līkumota sliežu ceļa ar rādiusu 150 m. Ja šādā veidā aprēķinātais atstatums starp šarnīru un ratiņu centru ir noteiktais y, terminu p2 samazinājuma formulā aizstāj ar p2 – y2.

R.D1. PAPILDINĀJUMS

ritekļa apakšējā pakāpiena gabarītS

1.   šī norma attiecas uz pakāpieniem, ko izmanto augstiem (550/1800) vai zemiem peroniem (265/1600).

Lai izvairītos no nevajadzīgi platas spraugas starp pakāpienu un perona malu un ņemot vērā apakšējo ritekļa pakāpienu un augstos peronus (550/1800 mm), vērtību 1,700 – E fiksētā pakāpiena gadījumā var palielināt saskaņā ar R.C papildinājumu. Šādā gadījumā piemēro še turpmāk ietvertos aprēķinus, tādējādi var pārbaudīt, vai par spīti izvirzījumam pakāpiens nesasniegs peronu. Pasažieru vagonu pārbauda tā zemākajā pozīcijā attiecībā pret braukšanas virsmu.

2.   Attālums starp sliežu ceļa ass līniju un peronu: Formula

Pakāpienam nepieciešamā vieta

3.1   Pakāpiens atrodas starp ratiņu šarnīriem: Formula

3.2   Pakāpiens atrodas aiz ratiņu šarnīriem:

Formula

4.   Skaidrojumi (vērtības metros)

| As, Au | = | attālums starp sliežu ceļa ass līniju un pakāpiena ārējo malu; |
| --- | --- | --- |
| B | = | attālums starp ritekļa ass līniju un pakāpiena ārējo malu; |
| a | = | attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm; |
| n | = | attālums no vistālākā (attiecībā uz ratiņu šarnīru) pakāpiena šķērsgriezuma; |
| p | = | attālums starp ratiņu vienā pusē esošajiem riteņiem; |
| q | = | iespējamā šķērseniskā nobīde mijiedarbības dēļ starp asi un ass buksi, kam pievieno mijiedarbību starp ass buksēm un ratiņu rāmi, kas mērīta no vidusstāvokļa ar pilnībā nodilušiem komponentiem; |
| wiR | = | iespējamā ratiņu šarnīra un šķērsvirziena novirze un horizontālais stāvoklis, kas mērīts no vidus pozīcijas līkuma iekšmalas virzienā; |
| waR | = | kā wiR, bet virzienā uz izliekuma ārējo malu; |
| wiR/aR | = | maksimālā vērtība attiecīgā izliektā sliežu ceļā (fiksētiem pakāpieniem);
  0,005 m (kontrolētiem pakāpieniem, kuri v ≤ 5 km/h gadījumā atveras automātiski); |
| l | = | maksimālais sliežu ceļa gabarīts taisnā un attiecīga izliekumā =1,544 m sliežu ceļā; |
| d | = | attālums starp galēji nodilušām riteņu uzmalām, parametru nosakot 10 mm ārpus kustības loka, kas atbilst =1,492 m; |
| R | = | izliekuma rādiuss =500 m .... ∞; |
| t | = | pieļaujamā nobīde (0,020 m) sliedes novirzījumam perona virzienā starp divām tehniskās apkopes darbībām. |

As, Au

=

attālums starp sliežu ceļa ass līniju un pakāpiena ārējo malu;

B

=

attālums starp ritekļa ass līniju un pakāpiena ārējo malu;

a

=

attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm;

n

=

attālums no vistālākā (attiecībā uz ratiņu šarnīru) pakāpiena šķērsgriezuma;

p

=

attālums starp ratiņu vienā pusē esošajiem riteņiem;

q

=

iespējamā šķērseniskā nobīde mijiedarbības dēļ starp asi un ass buksi, kam pievieno mijiedarbību starp ass buksēm un ratiņu rāmi, kas mērīta no vidusstāvokļa ar pilnībā nodilušiem komponentiem;

wiR

=

iespējamā ratiņu šarnīra un šķērsvirziena novirze un horizontālais stāvoklis, kas mērīts no vidus pozīcijas līkuma iekšmalas virzienā;

waR

=

kā wiR, bet virzienā uz izliekuma ārējo malu;

wiR/aR

=

maksimālā vērtība attiecīgā izliektā sliežu ceļā (fiksētiem pakāpieniem);

0,005 m (kontrolētiem pakāpieniem, kuri v ≤ 5 km/h gadījumā atveras automātiski);

l

=

maksimālais sliežu ceļa gabarīts taisnā un attiecīga izliekumā =1,544 m sliežu ceļā;

d

=

attālums starp galēji nodilušām riteņu uzmalām, parametru nosakot 10 mm ārpus kustības loka, kas atbilst =1,492 m;

R

=

izliekuma rādiuss =500 m .... ∞;

t

=

pieļaujamā nobīde (0,020 m) sliedes novirzījumam perona virzienā starp divām tehniskās apkopes darbībām.

Noteikumi attiecībā uz šķērsenisku attālumu starp pakāpienu un peronu

5.1   Attālums AV = L–As/u ir vismaz 0,020 m.

5.2   Uz taisna sliežu ceļa ar pasažieru vagonu vidējā pozīcijā un peronu tā nominālajā atrašanās vietā 150 mm attālums starp vagonu un peronu tiek uzskatīta par pietiekami mazu. Tomēr šim atstatumam meklējama vismazākā vērtība. Pretējā gadījumā pārbaudi veic uz taisna un izliekta sliežu ceļa, kur As/u ir maksimālā vērtība.

6.   Gabarīta pārbaude

Gabarīta pārbaudi apakšējiem pakāpieniem veic uz taisna sliežu ceļa un ar 500 m līkumu, ja w vērtība ir konstanta vai lineāri mainīga saskaņā ar 1/R. Citādi pārbaudi veic uz taisna un izliekta sliežu ceļa, kur As/u ir maksimālā vērtība.

7.   Rezultātu paziņošana

Viegli saprotamā veidā norāda izmantotās formulas, ievietotās un iegūtās vērtības.

R.D2. papildinājums

Uz ārpusi atveramu durvju un atvērtu pakāpienu gabarīts pasažieru vagoniem un motorvagoniem

1   Lai izvairītos no nevajadzīgi platas spraugas starp pakāpienu un perona malu, vērtību 1,700 – E (skatīt UIC brošūras 560 § 1.1.4.2.) saskaņā ar R.C papildinājumu var palielināt, konstruējot durvis, kas atveras uz ārpusi ar pakāpienu atvērtā vai aizvērtā stāvoklī, vai kad durvis un pakāpiens kustas starp atvērtu un aizvērtu stāvokli. Šādā gadījumā piemēro še turpmāk ietvertās pārbaudes, lai cita starpā pierādītu, ka, neskatoties uz papildu novirzi, ne durvis, ne pakāpiens netraucē stacionārajam aprīkojumam (RAMO 2.9. punkts, 2. pielikums). Aprēķinos pasažieru vagonu pārbauda tā zemākajā pozīcijā attiecībā pret braukšanas virsmu.

Turpmāk jēdziens “durvis” ietver arī pakāpienu.

PIEZĪME: R.D2. papildinājumu var izmantot arī, lai pārbaudītu lokomotīves un motorvagona ārējo atpakaļskata spoguli atvērtā stāvoklī. Parasti ekspluatācijas laikā spogulis ir aizvērts un atrodas virsbūves gabarīta iekšpusē.

2.   Attālums starp sliežu ceļa ass līniju un stacionāru aprīkojumu ir: Formula;

| AT | = | 1,800 m, ja h < 600 mm, |
| --- | --- | --- |
| AT | = | 1,920 m, ja 600 < h ≤ 1 300 mm, |
| AT | = | 2,000 m, ja h >1 300 mm. |

AT

=

1,800 m, ja h < 600 mm,

AT

=

1,920 m, ja 600 < h ≤ 1 300 mm,

AT

=

2,000 m, ja h >1 300 mm.

Durvīm nepieciešamā vieta

3.1   Durvis atrodas starp ratiņu šarnīriem

Formula

3.2   Durvis atrodas aiz ratiņu šarnīriem

Formula

Skaidrojumi (vērtības metros):

| AT | = | nominālais attālums starp sliežu ceļa ass līniju un stacionāru aprīkojumu (uz taisna sliežu ceļa); |
| --- | --- | --- |
| h | = | augstums virs braukšanas virsmas konkrētajā vietā, ja riteklis atrodas zemākajā stāvoklī; |
| Os, Ou | = | pieļaujamais attālums starp sliežu ceļa ass līniju un durvju malu, kad durvis ir visplašāk atvērtas; |
| B | = | attālums starp ritekļa ass līniju un durvju malu, kad durvis ir visplašāk atvērtas; |
| a | = | attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm; |
| n | = | attālums no vistālākā (attiecībā uz ratiņu šarnīru) durvju šķērsgriezuma; |
| p | = | attālums starp ratiņu vienā pusē esošajiem riteņiem; |
| q | = | iespējamā šķērseniskā nobīde mijiedarbības dēļ starp asi un ass buksi, kam pievieno mijiedarbību starp ass buksēm un ratiņu rāmi, kas mērīta no vidusstāvokļa ar pilnībā nodilušiem komponentiem; |
| wiR | = | iespējamā ratiņu šarnīra un šķērsvirziena novirze un horizontālais stāvoklis, kas mērīts no vidus pozīcijas līkuma iekšmalas virzienā; |
| waR | = | kā wiR, bet virzienā uz izliekuma ārējo malu; |
| wiR/aR | = | 0,020 m, maksimālā vērtība ātrumiem, kas nepārsniedz 30 km/h (UIC 560); |
| l | = | maksimālais sliežu ceļa gabarīts taisnā un attiecīgi izliektā =1,544 m sliežu ceļā; |
| d | = | attālums starp galēji nodilušām riteņu uzmalām, parametru nosakot 10 mm ārpus kustības loka, kas atbilst 1,492 m |
| R | = | izliekuma rādiuss,
  ja h<600 mm, R = 500 m,
  ja h≥600 mm, R = 150 m. |
| t | = | pieļaujamā nobīde (0,020 m) sliedes novirzījumam stacionārā aprīkojuma virzienā starp divām tehniskās apkopes darbībām. |

AT

=

nominālais attālums starp sliežu ceļa ass līniju un stacionāru aprīkojumu (uz taisna sliežu ceļa);

h

=

augstums virs braukšanas virsmas konkrētajā vietā, ja riteklis atrodas zemākajā stāvoklī;

Os, Ou

=

pieļaujamais attālums starp sliežu ceļa ass līniju un durvju malu, kad durvis ir visplašāk atvērtas;

B

=

attālums starp ritekļa ass līniju un durvju malu, kad durvis ir visplašāk atvērtas;

a

=

attālums starp ratiņu šarnīriem vai arī starp gala asīm;

n

=

attālums no vistālākā (attiecībā uz ratiņu šarnīru) durvju šķērsgriezuma;

p

=

attālums starp ratiņu vienā pusē esošajiem riteņiem;

q

=

iespējamā šķērseniskā nobīde mijiedarbības dēļ starp asi un ass buksi, kam pievieno mijiedarbību starp ass buksēm un ratiņu rāmi, kas mērīta no vidusstāvokļa ar pilnībā nodilušiem komponentiem;

wiR

=

iespējamā ratiņu šarnīra un šķērsvirziena novirze un horizontālais stāvoklis, kas mērīts no vidus pozīcijas līkuma iekšmalas virzienā;

waR

=

kā wiR, bet virzienā uz izliekuma ārējo malu;

wiR/aR

=

0,020 m, maksimālā vērtība ātrumiem, kas nepārsniedz 30 km/h (UIC 560);

l

=

maksimālais sliežu ceļa gabarīts taisnā un attiecīgi izliektā =1,544 m sliežu ceļā;

d

=

attālums starp galēji nodilušām riteņu uzmalām, parametru nosakot 10 mm ārpus kustības loka, kas atbilst 1,492 m

R

=

izliekuma rādiuss,

ja h<600 mm, R = 500 m,

ja h≥600 mm, R = 150 m.

t

=

pieļaujamā nobīde (0,020 m) sliedes novirzījumam stacionārā aprīkojuma virzienā starp divām tehniskās apkopes darbībām.

4   Noteikumi attiecībā uz šķērsenisku attālumu starp durvīm un stacionāru aprīkojumu

Attālums OV = L–Os/u ir vismaz 0,020 m.

5   Gabarīta pārbaude

Durvju gabarīta pārbaudi veic uz taisna sliežu ceļa un 500/150 m līkumā, ja w vērtība lineāri mainās saskaņā ar 1/R. Pārbaudi veic uz taisna un izliekta sliežu ceļa, kur Os/u ir maksimālā vērtība.

6   Rezultātu paziņošana

Viegli saprotamā veidā norāda izmantotās formulas, ievietotās un iegūtās vērtības.

R.E papildinājums

PAntogrāfs un neizolētas daļas zem sprieguma

R.3. attēls.

Image

Nevienu neizolētu daļu, kas atrodas zem sprieguma, nedrīkst novietot iesvītrotajā zonā (25 kV).

| 1) | saskaņā ar R.C papildinājumu Es vai Eu pievieno šķērseniskā virzienā. |
| --- | --- |

1)

saskaņā ar R.C papildinājumu Es vai Eu pievieno šķērseniskā virzienā.

---

Labojumi

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/393 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/393

---

Labojums Eiropas Centrālās bankas pamatnostādnē (2007. gada 1. augusts) par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta)

(ECB/2007/9)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 341, 2007. gada 27. decembris
  )

178. lappusē III pielikuma 14. daļas 1. tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

| | “A. Iekšzemes | B. Citas iesaistītās dalībvalstis | C. PP | D. Nav nošķirti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | MFI | Ne-MFI — Kopā | Kopā | MFI | Ne-MFI — Kopā | Kopā |
| | Valdība | Pārējie rezidenti | | Valdība | Pārējie rezidenti | | Neiesaistītās dalībvalstis | ASV | Japāna |
| Kopā | Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124) | Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) | Nefinanšu sabiedrības (S.11) | Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) | Kopā | Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124) | Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) | Nefinanšu sabiedrības (S.11) | Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) |
| AKTĪVI |
| 1. | Prasības no noguldījumiem un kredītiem |

“A. Iekšzemes

B. Citas iesaistītās dalībvalstis

C. PP

D. Nav nošķirti

Kopā

MFI

Ne-MFI — Kopā

Kopā

MFI

Ne-MFI — Kopā

Kopā

Valdība

Pārējie rezidenti

Valdība

Pārējie rezidenti

Neiesaistītās dalībvalstis

ASV

Japāna

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)

AKTĪVI

1.

| 2. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

2.

t.sk., uzkrātie procenti

| 2.e | Euro |
| --- | --- |

2.e

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 2.x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

2.x

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 2.t | Valūtas kopā |
| --- | --- |

2.t

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 3. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

t.sk. kotētās akcijas, izņemot IF un NTF akcijas/daļas

t.sk., IF un NTF akcijas/daļas

| 4. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nefinanšu aktīvi (t.sk. fiksētie aktīvi) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

6.

t.sk., uzkrātie procenti un noguldījumu un kredītu prasības

PASĪVI

| 7. | Saņemtie kredīti un noguldījumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | IF akcijas/daļas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

10.

t.sk., uzkrātie procenti no kredītiem un saņemtie noguldījumi”

---